# Az Európai Unió L 74/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 74 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. március 19. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 74

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. március 19.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 446/2005/EK rendelete (2005. március 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 447/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a marha- és borjúhúságazatban a 2005-ös évre a kiviteli engedélyek kiadási időpontjai tekintetében az 1445/95/EK rendelettől való eltérésről | 3 |
| | * | A Bizottság 448/2005/EK rendelete (2005. március 15.) a Tanács 3880/91/EGK, az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló rendeletének módosításáról (
  1
  ) | 5 |
| | * | A Bizottság 449/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a tej- és tejtermékágazatban a kiviteli engedélyek érvényességi ideje tekintetében a 174/1999/EK rendelet alól való mentesítésről | 28 |
| | * | A Bizottság 450/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a 800/1999/EK rendelet 16. cikkében felsorolt, a vámkezelés elvégzését egy harmadik országban tej és tejtermékek behozatala esetén igazoló okmányokról | 30 |
| | | A Bizottság 451/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről | 32 |
| | | A Bizottság 452/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a Közösség és a Bulgária és Románia között létrejött megállapodásokban foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedélyek iránt 2005. március benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról | 34 |
| | | A Bizottság 453/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló, 774/94/EK tanácsi rendeletben foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedély iránt 2005 márciusában benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról | 36 |
| | | A Bizottság 454/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó, 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra szóló közösségi behozatali vámkontingensek keretében 2005 márciusában benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról | 38 |
| | | A Bizottság 455/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról | 40 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 446/2005/EK rendelete (2005. március 18.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 447/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a marha- és borjúhúságazatban a 2005-ös évre a kiviteli engedélyek kiadási időpontjai tekintetében az 1445/95/EK rendelettől való eltérésről

3

*

A Bizottság 448/2005/EK rendelete (2005. március 15.) a Tanács 3880/91/EGK, az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló rendeletének módosításáról (
  1
  )

1

5

*

A Bizottság 449/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a tej- és tejtermékágazatban a kiviteli engedélyek érvényességi ideje tekintetében a 174/1999/EK rendelet alól való mentesítésről

28

*

A Bizottság 450/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a 800/1999/EK rendelet 16. cikkében felsorolt, a vámkezelés elvégzését egy harmadik országban tej és tejtermékek behozatala esetén igazoló okmányokról

30

A Bizottság 451/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről

32

A Bizottság 452/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a Közösség és a Bulgária és Románia között létrejött megállapodásokban foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedélyek iránt 2005. március benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

34

A Bizottság 453/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló, 774/94/EK tanácsi rendeletben foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedély iránt 2005 márciusában benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

36

A Bizottság 454/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó, 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra szóló közösségi behozatali vámkontingensek keretében 2005 márciusában benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

38

A Bizottság 455/2005/EK rendelete (2005. március 18.) a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

40

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Bizottság |
| | * | A Bizottság határozata (2004. július 14.) a korzikai halászati és akvakultúra-ágazat részére 1986 és 1999 között nyújtott támogatásokról
  (az értesítés a C(2004) 2585. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | A Bizottság határozata (2004 július 14.) a Franciaország által a haltenyésztők és a halászok kedvezményezésére bevezetett támogatási intézkedésekről
  (az értesítés a C(2004) 2588. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. március 11.) a hasított sertések lengyelországi osztályozási módszerei engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 552. számú dokumentummal történt) | 62 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. március 14.) 2004-ben Franciaország tengerentúli megyéiben egy, a növényeket és növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló programhoz való közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2005) 603. számú dokumentummal történt) | 66 |
| | * | A Bizottság határozata (2005. március 16.) Németország és Finnország számára a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésének infrastrukturális megerősítésére kidolgozott programjaik alapján odaítélt közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2005) 674. számú dokumentummal történt) | 71 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

*

A Bizottság határozata (2004. július 14.) a korzikai halászati és akvakultúra-ágazat részére 1986 és 1999 között nyújtott támogatásokról
  (az értesítés a C(2004) 2585. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 2585. számú dokumentummal történt)

1

41

*

A Bizottság határozata (2004 július 14.) a Franciaország által a haltenyésztők és a halászok kedvezményezésére bevezetett támogatási intézkedésekről
  (az értesítés a C(2004) 2588. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2004) 2588. számú dokumentummal történt)

1

49

*

A Bizottság határozata (2005. március 11.) a hasított sertések lengyelországi osztályozási módszerei engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2005) 552. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 552. számú dokumentummal történt)

62

*

A Bizottság határozata (2005. március 14.) 2004-ben Franciaország tengerentúli megyéiben egy, a növényeket és növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló programhoz való közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2005) 603. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 603. számú dokumentummal történt)

66

*

A Bizottság határozata (2005. március 16.) Németország és Finnország számára a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésének infrastrukturális megerősítésére kidolgozott programjaik alapján odaítélt közösségi pénzügyi hozzájárulásról
  (az értesítés a C(2005) 674. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2005) 674. számú dokumentummal történt)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/1

---

A BIZOTTSÁG 446/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. március 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. március 18-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/3

---

A BIZOTTSÁG 447/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

a marha- és borjúhúságazatban a 2005-ös évre a kiviteli engedélyek kiadási időpontjai tekintetében az 1445/95/EK rendelettől való eltérésről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A marha- és borjúhús-ágazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK rendelet (2) 10. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a kiviteli engedélyeket a kérelem benyújtásának napját követő ötödik munkanapon adják ki, feltéve hogy időközben a Bizottság semmilyen különleges intézkedést nem tett. |
| --- | --- |

(1)

A marha- és borjúhús-ágazatbeli behozatali és kiviteli engedélyekre vonatkozó alkalmazási szabályokról, valamint a 2377/80/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 1995. június 26-i 1445/95/EK rendelet (2) 10. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a kiviteli engedélyeket a kérelem benyújtásának napját követő ötödik munkanapon adják ki, feltéve hogy időközben a Bizottság semmilyen különleges intézkedést nem tett.

| (2) | A 2005-ös évben a munkaszüneti napokra és e napokon az Európai Unió Hivatalos Lapjának nem rendszeres megjelenésére tekintettel a fent említett öt munkanapos időszak túl rövid lesz a megfelelő piaci igazgatás biztosításához, és ezért azt meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2005-ös évben a munkaszüneti napokra és e napokon az Európai Unió Hivatalos Lapjának nem rendszeres megjelenésére tekintettel a fent említett öt munkanapos időszak túl rövid lesz a megfelelő piaci igazgatás biztosításához, és ezért azt meg kell hosszabbítani.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Marha- és Borjúhúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1445/95/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdésétől eltérve a 2005-ös évben azon kiviteli engedélyeket, amelyekre vonatkozóan a kérelmeket e rendelet mellékletében megállapított időszakon belül nyújtották be, a mellékletben megjelölt megfelelő időpontokon kell kiadni.

Az eltérést akkor kell alkalmazni, ha az 1445/95/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdésében említett különleges intézkedéseket nem tettek a kiadás időpontja előtt.

2. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1782/2003/EK rendelettel (HL L 270., 2003.10.21., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 143., 1995.6.27., 35. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

| Az engedélykérelmek benyújtásának időszaka | A kiadás időpontja |
| --- | --- |
| 2005. március 21–23. | 2005. március 31. |
| 2005. május 2–4. | 2005. május 12. |
| 2005. október 27 –28. | 2005. november 7. |
| 2005. december 19. | 2005. december 27. |
| 2005. december 26. | 2006. január 3. |

Az engedélykérelmek benyújtásának időszaka

A kiadás időpontja

2005. március 21–23.

2005. március 31.

2005. május 2–4.

2005. május 12.

2005. október 27 –28.

2005. november 7.

2005. december 19.

2005. december 27.

2005. december 26.

2006. január 3.

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/5

---

A BIZOTTSÁG 448/2005/EK RENDELETE

(2005. március 15.)

a Tanács 3880/91/EGK, az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló rendeletének módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Tanács 1991. december 17-i 3880/91/EGK, az Atlanti-óceán északkeleti részén halászatot folytató tagállamok névleges fogási statisztikájának benyújtásáról szóló rendeletére (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 2002 novemberében tartott éves értekezletén azt javasolta, hogy a joghatósága alá tartozó nemzetközi vizekben lévő halállományok kezelésének javítása céljából a fogási statisztikák összegyűjtéséért és összeállításáért felelős nemzetközi ügynökségeket fel kellene kérni arra, hogy a statisztikai területekre vonatkozóan megfelelő felosztást alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(1)

Az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) 2002 novemberében tartott éves értekezletén azt javasolta, hogy a joghatósága alá tartozó nemzetközi vizekben lévő halállományok kezelésének javítása céljából a fogási statisztikák összegyűjtéséért és összeállításáért felelős nemzetközi ügynökségeket fel kellene kérni arra, hogy a statisztikai területekre vonatkozóan megfelelő felosztást alkalmazzanak.

| (2) | A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) mélyvízi halászati munkacsoportja javasolta az Atlanti-óceán északkeleti részére vonatkozó statisztikai körzetek további felosztását a mélyvízi halászat megfelelőbb meghatározhatósága végett. |
| --- | --- |

(2)

A Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) mélyvízi halászati munkacsoportja javasolta az Atlanti-óceán északkeleti részére vonatkozó statisztikai körzetek további felosztását a mélyvízi halászat megfelelőbb meghatározhatósága végett.

| (3) | A Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottságnak a balti-tengeri 28-as körzet állományainak két külön egységként történő kezelésével kapcsolatos határozata miatt szükséges, hogy statisztikák álljanak rendelkezésre ezekre az egységekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottságnak a balti-tengeri 28-as körzet állományainak két külön egységként történő kezelésével kapcsolatos határozata miatt szükséges, hogy statisztikák álljanak rendelkezésre ezekre az egységekre vonatkozóan.

| (4) | Az ICES saját Halászati Irányítási Tanácsadó Bizottságának tanácsát követve, annak megfelelően felkérte az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetét (FAO), hogy módosítsa Statlant 27A elnevezésű kérdőívét azzal, hogy felkéri a nemzeti hatóságokat, hogy nyújtsanak be részletesebb statisztikákat az Atlanti-óceán északkeleti részének bizonyos vizein végzett fogásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Az ICES saját Halászati Irányítási Tanácsadó Bizottságának tanácsát követve, annak megfelelően felkérte az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetét (FAO), hogy módosítsa Statlant 27A elnevezésű kérdőívét azzal, hogy felkéri a nemzeti hatóságokat, hogy nyújtsanak be részletesebb statisztikákat az Atlanti-óceán északkeleti részének bizonyos vizein végzett fogásokra vonatkozóan.

| (5) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban állnak a Tanács 72/279/EGK (2) határozatával létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban állnak a Tanács 72/279/EGK (2) határozatával létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3880/91/EGK rendelet II. és III. mellékletét az ehhez a rendelethez tartozó I., illetve II. melléklet váltja fel.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 15-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 365., 1991.12.31., 1. o. Az utoljára az Európai Parlament és a Tanács 1882/2003/EK rendeletével (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 179., 1972.8.7., 1. o.

2

---

I. MELLÉKLET

AZ ATLANTI-ÓCEÁN ÉSZAKKELETI RÉSZÉNEK HALÁSZATI STATISZTIKAI RÉGIÓI, AMELYEKRE VONATKOZÓAN ADATOK NYÚJTANDÓK BE

| | ICES I. a. körzet |
| --- | --- |

ICES I. a. körzet

| | ICES I. b. körzet |
| --- | --- |

ICES I. b. körzet

| | ICES II. a. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES II. a. 1. alkörzet

| | ICES II. a. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES II. a. 2. alkörzet

| | ICES II. b. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES II. b. 1. alkörzet

| | ICES II. b. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES II. b. 2. alkörzet

| | ICES III. a. körzet |
| --- | --- |

ICES III. a. körzet

| | ICES III. b., c. körzet |
| --- | --- |

ICES III. b., c. körzet

| | ICES IV. a. körzet |
| --- | --- |

ICES IV. a. körzet

| | ICES IV. b. körzet |
| --- | --- |

ICES IV. b. körzet

| | ICES IV. c. körzet |
| --- | --- |

ICES IV. c. körzet

| | ICES V. a. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES V. a. 1. alkörzet

| | ICES V. a. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES V. a. 2. alkörzet

| | ICES V. b. 1. a. alkörzet |
| --- | --- |

ICES V. b. 1. a. alkörzet

| | ICES V. b. 1. b. alkörzet |
| --- | --- |

ICES V. b. 1. b. alkörzet

| | ICES V. b. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES V. b. 2. alkörzet

| | ICES VI. a. körzet |
| --- | --- |

ICES VI. a. körzet

| | ICES VI. b. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VI. b. 1. alkörzet

| | ICES VI. b. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VI. b. 2. alkörzet

| | ICES VII. a. körzet |
| --- | --- |

ICES VII. a. körzet

| | ICES VII. b. körzet |
| --- | --- |

ICES VII. b. körzet

| | ICES VII. c. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VII. c. 1. alkörzet

| | ICES VII. c. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VII. c. 2. alkörzet

| | ICES VII. d. körzet |
| --- | --- |

ICES VII. d. körzet

| | ICES VII. e. körzet |
| --- | --- |

ICES VII. e. körzet

| | ICES VII. f. körzet |
| --- | --- |

ICES VII. f. körzet

| | ICES VII. g. körzet |
| --- | --- |

ICES VII. g. körzet

| | ICES VII. h. körzet |
| --- | --- |

ICES VII. h. körzet

| | ICES VII. j. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VII. j. 1. alkörzet

| | ICES VII. j. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VII. j. 2. alkörzet

| | ICES VII. k. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VII. k. 1. alkörzet

| | ICES VII. k. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VII. k. 2. alkörzet

| | ICES VIII. a. körzet |
| --- | --- |

ICES VIII. a. körzet

| | ICES VIII. b. körzet |
| --- | --- |

ICES VIII. b. körzet

| | ICES VIII. c. körzet |
| --- | --- |

ICES VIII. c. körzet

| | ICES VIII. d. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VIII. d. 1. alkörzet

| | ICES VIII. d. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VIII. d. 2. alkörzet

| | ICES VIII. e. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VIII. e. 1. alkörzet

| | ICES VIII. e. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES VIII. e. 2. alkörzet

| | ICES IX. a. körzet |
| --- | --- |

ICES IX. a. körzet

| | ICES IX. b. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES IX. b. 1. alkörzet

| | ICES IX. b. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES IX. b. 2. alkörzet

| | ICES X. a. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES X. a. 1. alkörzet

| | ICES X. a. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES X. a. 2. alkörzet

| | ICES X. b. körzet |
| --- | --- |

ICES X. b. körzet

| | ICES XII. a. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES XII. a. 1. alkörzet

| | ICES XII. a. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES XII. a. 2. alkörzet

| | ICES XII. a. 3. alkörzet |
| --- | --- |

ICES XII. a. 3. alkörzet

| | ICES XII. a. 4. alkörzet |
| --- | --- |

ICES XII. a. 4. alkörzet

| | ICES XII. b. körzet |
| --- | --- |

ICES XII. b. körzet

| | ICES XII. c. körzet |
| --- | --- |

ICES XII. c. körzet

| | ICES XIV. a. körzet |
| --- | --- |

ICES XIV. a. körzet

| | ICES XIV. b. 1. alkörzet |
| --- | --- |

ICES XIV. b. 1. alkörzet

| | ICES XIV. b. 2. alkörzet |
| --- | --- |

ICES XIV. b. 2. alkörzet

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Megjegyzések

| 1. | Azokat a halászati statisztikai régiókat, amelyek előtt az „ICES” megjelölés áll, a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács azonosította és határozta meg. |
| --- | --- |

1.

Azokat a halászati statisztikai régiókat, amelyek előtt az „ICES” megjelölés áll, a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács azonosította és határozta meg.

| 2. | Azokat a halászati statisztikai régiókat, amelyek előtt a „BAL” megjelölés áll, a Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság azonosította be és határozta meg. |
| --- | --- |

2.

Azokat a halászati statisztikai régiókat, amelyek előtt a „BAL” megjelölés áll, a Nemzetközi Balti-tengeri Halászati Bizottság azonosította be és határozta meg.

| 3. | Az adatok a lehető legnagyobb részletességgel nyújtandók be. „Ismeretlen” és összesített régiók kizárólag akkor alkalmazandók, ha nem állnak rendelkezésre részletes információk. Részletes információk benyújtásakor az összesített kategóriák nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

3.

Az adatok a lehető legnagyobb részletességgel nyújtandók be. „Ismeretlen” és összesített régiók kizárólag akkor alkalmazandók, ha nem állnak rendelkezésre részletes információk. Részletes információk benyújtásakor az összesített kategóriák nem alkalmazandók.

Az Atlanti-óceán északkeleti részének halászati statisztikai régiói

Image

Image

Image

---

II. MELLÉKLET

AZ ATLANTI-ÓCEÁN ÉSZAKKELETI RÉSZÉN A HALÁSZATI STATISZTIKÁK ÉS JOGSZABÁLYOK CÉLJÁRA ALKALMAZOTT ICES-ALTERÜLETEK ÉS KÖRZETEK LEÍRÁSA

ICES STATISZTIKAI TERÜLET (AZ ATLANTI-ÓCEÁN ÉSZAKKELETI RÉSZE)

Az Atlanti-óceán és a Jeges-tenger és a hozzájuk kapcsolódó tengerek összes vizei, amelyeket az alábbiakban meghatározott vonal határol: a földrajzi Északi-sarktól indul a 40° 00′délkör mentén nyugat felé Grönland északi partjához, majd keleti és déli irányban halad tovább Grönland partjai mentén a nyugati 44° 00′-ig; utána dél felé az északi 59° 00′-ig; azután keletre a nyugati 42° 00′-ig; azután délre az északi 36° 00′-ig; azután keletre Spanyolország partvonalának egy pontjához (Punta Marroqui isthmus) a nyugati 5° 36′-nál; azután észak-északnyugati irányban Spanyolország délnyugati partja mentén, Portugália partvonala mentén, Spanyolország északnyugati és északi partja mentén, majd Franciaország, Belgium, Hollandia és Németország partjainál a Dániával közös határ nyugati végpontjáig; majd Jütland nyugati partja mentén Thyboroenig; majd déli és keleti irányban a Limfjord déli partja mentén az Egensekloster pontig; ezután déli irányban Jütland keleti partja mentén Dánia és Németország közös határának keleti végpontjáig; azután Németország, Lengyelország, Oroszország, Litvánia, Lettország, Észtország, Oroszország, Finnország, Svédország és Norvégia partja mentén, majd Oroszország északi partja mentén Kaborováig; azután át a Jugorszki Sar-szoros nyugati bejáratán; majd tovább nyugati és északi irányban a Vaigach-sziget partja mentén; azután a Karszkije Vorotánál lévő szoros nyugati bejáratán keresztül; majd nyugat és észak felé a Novaja Zemlja déli szigetének partja mentén; azután át a Matocskin Sar-szoros nyugati bejáratán; azután a Novaja Zemlja északi szigetének nyugati partja mentén a keleti 68° 30′ pontig; majd észak felé egészen a földrajzi Északi-sarkig.

Ez a terület egyébként a 27 statisztikai területet (Északkelet-atlanti statisztikai terület) jelenti a FAO Halászati területekre vonatkozó nemzetközi szabvány statisztikai osztályozása szerint.

ICES I. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a földrajzi Északi-sarktól indul a 30° 00′ délkör mentén kelet felé az északi 72° 00′-ig; azután nyugat felé halad a keleti 26° 00′-ig; majd dél felé Norvégia partjához; azután keleti irányban Norvégia és Oroszország partjai mentén Kaborováig; azután át a Jugorszki Sar-szoros nyugati bejáratán; majd tovább nyugati és északi irányban a Vaigach-sziget partja mentén; azután a Karszkije Vorotánál lévő szoros nyugati bejáratán keresztül; majd nyugat és észak felé a Novaja Zemlja déli szigetének partja mentén; azután át a Matocskin Sar-szoros nyugati bejáratán; azután a Novaja Zemlja északi szigetének nyugati partja mentén a keleti 68° 30′-ig; majd észak felé egészen a földrajzi Északi-sarkig.

| — | ICES I. a. statisztikai körzet

  Az az I. alterületen belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 73.98 É | 33.70 K |
| 74.18 É | 34.55 K |
| 74.36 É | 35.28 K |
| 74.71 É | 36.38 K |
| 75.14 É | 37.57 K |
| 75.45 É | 38.31 K |
| 75.84 É | 39.05 K |
| 76.26 É | 39.61 K |
| 76.61 É | 41.24 K |
| 76.96 É | 42.81 K |
| 76.90 É | 43.06 K |
| 76.75 É | 44.48 K |
| 75.99 É | 43.51 K |
| 75.39 É | 43.18 K |
| 74.82 É | 41.73 K |
| 73.98 É | 41.56 K |
| 73.17 É | 40.66 K |
| 72.20 É | 40.51 K |
| 72.26 É | 39.76 K |
| 72.62 É | 38.96 K |
| 73.04 É | 37.74 K |
| 73.37 É | 36.61 K |
| 73.56 É | 35.70 K |
| 73.98 É | 33.70 K |

—

ICES I. a. statisztikai körzet

Az az I. alterületen belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

73.98 É

33.70 K

74.18 É

34.55 K

74.36 É

35.28 K

74.71 É

36.38 K

75.14 É

37.57 K

75.45 É

38.31 K

75.84 É

39.05 K

76.26 É

39.61 K

76.61 É

41.24 K

76.96 É

42.81 K

76.90 É

43.06 K

76.75 É

44.48 K

75.99 É

43.51 K

75.39 É

43.18 K

74.82 É

41.73 K

73.98 É

41.56 K

73.17 É

40.66 K

72.20 É

40.51 K

72.26 É

39.76 K

72.62 É

38.96 K

73.04 É

37.74 K

73.37 É

36.61 K

73.56 É

35.70 K

73.98 É

33.70 K

| — | ICES I. b. statisztikai körzet

  Az I. alterületnek az a része, amely az I. a. körzeten kívül esik. |
| --- | --- |

—

ICES I. b. statisztikai körzet

Az I. alterületnek az a része, amely az I. a. körzeten kívül esik.

ICES II. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a földrajzi Északi-sarktól indul a 30° 00′ délkör mentén kelet felé az északi 72° 00′-ig; azután nyugat felé halad a keleti 26° 00′-ig; majd dél felé Norvégia partjához; azután nyugati és délnyugati irányban Norvégia partja mentén az északi 62° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 4° 00′-ig; azután észak felé az északi 63° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 11° 00′-ig; majd észak felé egészen a földrajzi Északi-sarkig.

| — | ICES II. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Norvégia partján az északi 62° 00′’ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 4° 00′-ig; azután észak felé az északi 63° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé az északi 72° 30′-ig; majd kelet felé a keleti 30° 00′-ig; azután dél felé az északi 72° 00′-ig; azután nyugat felé a keleti 26° 00′-ig; majd dél felé Norvégia partjához; azután nyugati és délnyugati irányban Norvégia partja mentén a kiindulópontig.






  — | ICES II. a. 1. statisztikai alkörzet

  Az a II. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 É | 00.20 NY |
| 73.50 É | 07.21 K |
| 73.45 É | 07.28 K |
| 73.14 É | 07.83 K |
| 72.76 É | 08.65 K |
| 72.49 É | 09.33 K |
| 72.31 É | 09.83 K |
| 72.18 É | 10.29 K |
| 71.98 É | 09.94 K |
| 71.91 É | 09.70 K |
| 71.64 É | 08.75 K |
| 71.36 É | 07.93 K |
| 71.13 É | 07.42 K |
| 70.79 É | 06.73 K |
| 70.17 É | 05.64 K |
| 69.79 É | 05.01 K |
| 69.56 É | 04.74 K |
| 69.32 É | 04.32 K |
| 69.10 É | 04.00 K |
| 68.86 É | 03.73 K |
| 68.69 É | 03.57 K |
| 68.46 É | 03.40 K |
| 68.23 É | 03.27 K |
| 67.98 É | 03.19 K |
| 67.77 É | 03.16 K |
| 67.57 É | 03.15 K |
| 67.37 É | 03.18 K |
| 67.18 É | 03.24 K |
| 67.01 É | 03.31 K |
| 66.84 É | 03.42 K |
| 66.43 É | 03.27 K |
| 66.39 É | 03.18 K |
| 66.23 É | 02.79 K |
| 65.95 É | 02.24 K |
| 65.64 É | 01.79 K |
| 65.38 É | 01.44 K |
| 65.32 É | 01.26 K |
| 65.08 É | 00.72 K |
| 64.72 É | 00.04 K |
| 64.43 É | 00.49 NY |
| 64.84 É | 01.31 NY |
| 64.92 É | 01.56 NY |
| 65.13 É | 02.17 NY |
| 65.22 É | 02.54 NY |
| 65.39 É | 03.19 NY |
| 65.47 É | 03.73 NY |
| 65.55 É | 04.19 NY |
| 65.59 É | 04.56 NY |
| 65.69 É | 05.58 NY |
| 65.96 É | 05.60 NY |
| 66.22 É | 05.67 NY |
| 66.47 É | 05.78 NY |
| 67.09 É | 06.25 NY |
| 67.61 É | 06.62 NY |
| 67.77 É | 05.33 NY |
| 67.96 É | 04.19NY |
| 68.10 É | 03.42 NY |
| 68.33 É | 02.39 NY |
| 68.55 É | 01.56 NY |
| 68.86 É | 00.61 NY |
| 69.14 É | 00.08 K |
| 69.44 É | 00.68 K |
| 69.76 É | 01.18 K |
| 69.97 É | 01.46 K |
| 70.21 É | 01.72 K |
| 70.43 É | 01.94 K |
| 70.63 É | 02.09 K |
| 70.89 É | 02.25 K |
| 71.14 É | 02.35 K |
| 71.35 É | 02.39 K |
| 71.61 É | 02.38 K |
| 71.83 É | 02.31 K |
| 72.01 É | 02.22 K |
| 72.24 É | 02.06 K |
| 72.43 É | 01.89 K |
| 72.60 É | 01.68 K |
| 72.75 É | 01.48 K |
| 72.99 É | 01.08 K |
| 73.31 É | 00.34 K |
| 73.50 É | 00.20 NY |

—

ICES II. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Norvégia partján az északi 62° 00′’ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 4° 00′-ig; azután észak felé az északi 63° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé az északi 72° 30′-ig; majd kelet felé a keleti 30° 00′-ig; azután dél felé az északi 72° 00′-ig; azután nyugat felé a keleti 26° 00′-ig; majd dél felé Norvégia partjához; azután nyugati és délnyugati irányban Norvégia partja mentén a kiindulópontig.

—

ICES II. a. 1. statisztikai alkörzet

Az a II. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

73.50 É

00.20 NY

73.50 É

07.21 K

73.45 É

07.28 K

73.14 É

07.83 K

72.76 É

08.65 K

72.49 É

09.33 K

72.31 É

09.83 K

72.18 É

10.29 K

71.98 É

09.94 K

71.91 É

09.70 K

71.64 É

08.75 K

71.36 É

07.93 K

71.13 É

07.42 K

70.79 É

06.73 K

70.17 É

05.64 K

69.79 É

05.01 K

69.56 É

04.74 K

69.32 É

04.32 K

69.10 É

04.00 K

68.86 É

03.73 K

68.69 É

03.57 K

68.46 É

03.40 K

68.23 É

03.27 K

67.98 É

03.19 K

67.77 É

03.16 K

67.57 É

03.15 K

67.37 É

03.18 K

67.18 É

03.24 K

67.01 É

03.31 K

66.84 É

03.42 K

66.43 É

03.27 K

66.39 É

03.18 K

66.23 É

02.79 K

65.95 É

02.24 K

65.64 É

01.79 K

65.38 É

01.44 K

65.32 É

01.26 K

65.08 É

00.72 K

64.72 É

00.04 K

64.43 É

00.49 NY

64.84 É

01.31 NY

64.92 É

01.56 NY

65.13 É

02.17 NY

65.22 É

02.54 NY

65.39 É

03.19 NY

65.47 É

03.73 NY

65.55 É

04.19 NY

65.59 É

04.56 NY

65.69 É

05.58 NY

65.96 É

05.60 NY

66.22 É

05.67 NY

66.47 É

05.78 NY

67.09 É

06.25 NY

67.61 É

06.62 NY

67.77 É

05.33 NY

67.96 É

04.19NY

68.10 É

03.42 NY

68.33 É

02.39 NY

68.55 É

01.56 NY

68.86 É

00.61 NY

69.14 É

00.08 K

69.44 É

00.68 K

69.76 É

01.18 K

69.97 É

01.46 K

70.21 É

01.72 K

70.43 É

01.94 K

70.63 É

02.09 K

70.89 É

02.25 K

71.14 É

02.35 K

71.35 É

02.39 K

71.61 É

02.38 K

71.83 É

02.31 K

72.01 É

02.22 K

72.24 É

02.06 K

72.43 É

01.89 K

72.60 É

01.68 K

72.75 É

01.48 K

72.99 É

01.08 K

73.31 É

00.34 K

73.50 É

00.20 NY

| — | ICES II. a. 2. statisztikai alkörzet

  A II. a. körzetnek az a része, amely nem tartozik a II. a. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES II. a. 2. statisztikai alkörzet

A II. a. körzetnek az a része, amely nem tartozik a II. a. 1. alkörzethez.

| — | ICES II. b. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a földrajzi Északi-sarktól indul a 30° 00′ délkör mentén kelet felé az északi 73° 30′-ig; azután nyugat felé halad a nyugati 11° 00′-ig; majd észak felé egészen a földrajzi Északi-sarkig.






  — | ICES II. b. 1. statisztikai alkörzet

  Az a II. b. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordináták határolnak:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 É | 07.21 K |
| 73.50 É | 00.20 NY |
| 73.60 É | 00.48 NY |
| 73.94 É | 01.88 NY |
| 74.09 É | 02.70 NY |
| 74.21 É | 05.00 NY |
| 74.50 É | 04.38 NY |
| 75.00 É | 04.29 NY |
| 75.30 É | 04.19 NY |
| 76.05 É | 04.30 NY |
| 76.18 É | 04.09 NY |
| 76.57 É | 02.52 NY |
| 76.67 É | 02.10 NY |
| 76.56 É | 01.60 NY |
| 76.00 É | 00.80 K |
| 75.87 É | 01.12 K |
| 75.64 É | 01.71 K |
| 75.21 É | 03.06 K |
| 74.96 É | 04.07 K |
| 74.86 É | 04.55 K |
| 74.69 É | 05.19 K |
| 74.34 É | 06.39 K |
| 74.13 É | 06.51 K |
| 73.89 É | 06.74 K |
| 73.60 É | 07.06 K |
| 73.50 É | 07.21 K |

—

ICES II. b. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a földrajzi Északi-sarktól indul a 30° 00′ délkör mentén kelet felé az északi 73° 30′-ig; azután nyugat felé halad a nyugati 11° 00′-ig; majd észak felé egészen a földrajzi Északi-sarkig.

—

ICES II. b. 1. statisztikai alkörzet

Az a II. b. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordináták határolnak:

Szélesség

Hosszúság

73.50 É

07.21 K

73.50 É

00.20 NY

73.60 É

00.48 NY

73.94 É

01.88 NY

74.09 É

02.70 NY

74.21 É

05.00 NY

74.50 É

04.38 NY

75.00 É

04.29 NY

75.30 É

04.19 NY

76.05 É

04.30 NY

76.18 É

04.09 NY

76.57 É

02.52 NY

76.67 É

02.10 NY

76.56 É

01.60 NY

76.00 É

00.80 K

75.87 É

01.12 K

75.64 É

01.71 K

75.21 É

03.06 K

74.96 É

04.07 K

74.86 É

04.55 K

74.69 É

05.19 K

74.34 É

06.39 K

74.13 É

06.51 K

73.89 É

06.74 K

73.60 É

07.06 K

73.50 É

07.21 K

| — | ICES II. b. 2. statisztikai alkörzet

  A II. b. körzetnek az a része, amely nem tartozik a II. b. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES II. b. 2. statisztikai alkörzet

A II. b. körzetnek az a része, amely nem tartozik a II. b. 1. alkörzethez.

ICES III. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Norvégia partján a keleti 7° 00′ ponttól indul; azután dél felé halad az északi 57° 30′-ig; majd kelet felé a keleti 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 57° 00′-ig; azután kelet felé Dánia partjához; majd Jütland északnyugati és keleti partja mentén Halsig; azután a Limfjord keleti bejáratán keresztül az Egensekloster pontig; ezután déli irányban Jütland partja mentén Dánia és Németország közös határának keleti végpontjáig; azután Németország, Lengyelország, Oroszország, Litvánia, Lettország, Észtország, Oroszország, Finnország, Svédország és Norvégia partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES III. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Norvégia partján a keleti 7° 00′ ponttól indul; azután dél felé halad az északi 57° 30′-ig; majd kelet felé a keleti 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 57° 00′-ig; azután kelet felé Dánia partjához; majd Jütland északnyugati és keleti partja mentén Halsig; azután a Limfjord keleti bejáratán keresztül az Egensekloster pontig; ezután déli irányban Jütland partja mentén a Hasenore-fokig; azután a Nagy Övezeten keresztül Gniben Pointig; azután Zealand északi partja mentén a Gilbjerg-fokig; azután az OEresund és a Kullen közötti északi összekötőn keresztül Svédország partján; azután keleti és északi irányban Svédország nyugati partja és Norvégia déli partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES III. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Norvégia partján a keleti 7° 00′ ponttól indul; azután dél felé halad az északi 57° 30′-ig; majd kelet felé a keleti 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 57° 00′-ig; azután kelet felé Dánia partjához; majd Jütland északnyugati és keleti partja mentén Halsig; azután a Limfjord keleti bejáratán keresztül az Egensekloster pontig; ezután déli irányban Jütland partja mentén a Hasenore-fokig; azután a Nagy Övezeten keresztül Gniben Pointig; azután Zealand északi partja mentén a Gilbjerg-fokig; azután az OEresund és a Kullen közötti északi összekötőn keresztül Svédország partján; azután keleti és északi irányban Svédország nyugati partja és Norvégia déli partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES III. b. és c. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Jütland keleti partján a Hasenoere-foktól indul a Gniben Pointig, Zealand nyugati partja mentén halad a Gilbjerg-fokig; azután az OEresund és a Kullen közötti északi összekötőn keresztül Svédország partján; azután déli irányban Svédország partja mentén a Falsterbo világítótoronyig; azután az Oeresund déli bejáratán át a Stevns világítótoronyig; azután tovább Zealand délkeleti partja mentén; azután a Storstroem Sound keleti bejáratán át; azután a Falster-sziget keleti partja mentén Gedserig; azután a Darsser Ortig Németország partján; azután délnyugati irányban Németország partja és Jütland keleti partja mentén a kiindulópontig.






  — | ICES 22. statisztikai alkörzet (BAL 22)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a Hasenoere-foktól (56° 09′ észak, 10° 44′ kelet) indul Jütland keleti partján a Gniben Pointig (56° 01′ észak, 11° 18′ kelet) Zealand nyugati partján; azután Zealand nyugati és déli partjai mentén a keleti 12° 00′ pontig; majd tovább déli irányban a Falster-sziget felé; azután a Falster-sziget keleti partja mentén Gedser Oddig (54° 34′ észak, 11° 58′ kelet); azután kelet felé a keleti 12° 00′ pontig; azután dél felé Németország partjáig; azután délnyugati irányban Németország partja és Jütland keleti partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- | --- |

—

ICES III. b. és c. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Jütland keleti partján a Hasenoere-foktól indul a Gniben Pointig, Zealand nyugati partja mentén halad a Gilbjerg-fokig; azután az OEresund és a Kullen közötti északi összekötőn keresztül Svédország partján; azután déli irányban Svédország partja mentén a Falsterbo világítótoronyig; azután az Oeresund déli bejáratán át a Stevns világítótoronyig; azután tovább Zealand délkeleti partja mentén; azután a Storstroem Sound keleti bejáratán át; azután a Falster-sziget keleti partja mentén Gedserig; azután a Darsser Ortig Németország partján; azután délnyugati irányban Németország partja és Jütland keleti partja mentén a kiindulópontig.

—

ICES 22. statisztikai alkörzet (BAL 22)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a Hasenoere-foktól (56° 09′ észak, 10° 44′ kelet) indul Jütland keleti partján a Gniben Pointig (56° 01′ észak, 11° 18′ kelet) Zealand nyugati partján; azután Zealand nyugati és déli partjai mentén a keleti 12° 00′ pontig; majd tovább déli irányban a Falster-sziget felé; azután a Falster-sziget keleti partja mentén Gedser Oddig (54° 34′ észak, 11° 58′ kelet); azután kelet felé a keleti 12° 00′ pontig; azután dél felé Németország partjáig; azután délnyugati irányban Németország partja és Jütland keleti partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES 23. statisztikai alkörzet (BAL 23)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a Gilbjerg-foktól (56° 08′ észak, 12° 18′ kelet) indul Zealand északi partján Kullenig (56° 18′ észak, 12° 28′ kelet) halad Svédország partján; azután déli irányban Svédország partja mentén a Falsterbo világítótoronyig (55° 23′ észak, 12° 50′ kelet), azután a Sound déli bejáratán keresztül a Stevns világítótoronyig (55° 19′ észak, 12° 29′ kelet) Zealand partján; azután északi irányban Zealand keleti partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 23. statisztikai alkörzet (BAL 23)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a Gilbjerg-foktól (56° 08′ észak, 12° 18′ kelet) indul Zealand északi partján Kullenig (56° 18′ észak, 12° 28′ kelet) halad Svédország partján; azután déli irányban Svédország partja mentén a Falsterbo világítótoronyig (55° 23′ észak, 12° 50′ kelet), azután a Sound déli bejáratán keresztül a Stevns világítótoronyig (55° 19′ észak, 12° 29′ kelet) Zealand partján; azután északi irányban Zealand keleti partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES 24. statisztikai alkörzet (BAL 24)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a Stevns világítótoronytól (55° 19′ észak, 12° 29′ kelet) indul Zealand keleti partján, áthalad a Sound déli bejáratán a Falsterbo világítótoronyhoz (55° 23′ észak, 12° 50′ kelet) Svédország partján; azután Svédország déli partja mentén a Sandhammaren világítótoronyig (55° 24′ észak, 14° 12′ kelet); azután a Hammerodde világítótoronyig (55° 18′ észak, 14° 47′ kelet) Bornholm északi partján; azután Bornholm nyugati és déli partjai mentén a keleti 15° 00′ pontig; azután dél felé Lengyelország partjáig; azután nyugati irányban Lengyelország és Németország partjai mentén a keleti 12° 00′ pontig; azután észak felé az 54° 34′ észak, 12° 00′ kelet pontig; azután nyugat felé a Gedser Oddéig (54° 34′ észak, 11° 58′ kelet); azután a Falster-sziget keleti és északi partjain a keleti 12° 00′ pontig; azután észak felé Zealand déli partján; azután nyugati és északi irányban Zealand nyugati partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 24. statisztikai alkörzet (BAL 24)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a Stevns világítótoronytól (55° 19′ észak, 12° 29′ kelet) indul Zealand keleti partján, áthalad a Sound déli bejáratán a Falsterbo világítótoronyhoz (55° 23′ észak, 12° 50′ kelet) Svédország partján; azután Svédország déli partja mentén a Sandhammaren világítótoronyig (55° 24′ észak, 14° 12′ kelet); azután a Hammerodde világítótoronyig (55° 18′ észak, 14° 47′ kelet) Bornholm északi partján; azután Bornholm nyugati és déli partjai mentén a keleti 15° 00′ pontig; azután dél felé Lengyelország partjáig; azután nyugati irányban Lengyelország és Németország partjai mentén a keleti 12° 00′ pontig; azután észak felé az 54° 34′ észak, 12° 00′ kelet pontig; azután nyugat felé a Gedser Oddéig (54° 34′ észak, 11° 58′ kelet); azután a Falster-sziget keleti és északi partjain a keleti 12° 00′ pontig; azután észak felé Zealand déli partján; azután nyugati és északi irányban Zealand nyugati partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES 25. statisztikai alkörzet (BAL 25)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti partján indul az északi 56° 30′ pontnál; azután kelet felé halad Oeland szigetének nyugati partja mentén; azután Oeland szigetének déli oldalán elhaladva eléri a keleti parton az északi 56° 30′ pontot, és onnan keleti irányba halad a keleti 18° 00′ pontig; azután délre Lengyelország partjához; azután nyugati irányban Lengyelország partja mentén a keleti 15° 00′ pontig; azután észak felé Bornholm szigetéig; azután Bornholm déli és nyugati partjai mentén a Hammerodde világítótoronyig (55° 18′ észak, 14° 47′ kelet); majd a Sandhammaren világítótoronyig (55° 24′ észak, 14° 12′ kelet) Svédország déli partján; azután északi irányban Svédország keleti partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 25. statisztikai alkörzet (BAL 25)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti partján indul az északi 56° 30′ pontnál; azután kelet felé halad Oeland szigetének nyugati partja mentén; azután Oeland szigetének déli oldalán elhaladva eléri a keleti parton az északi 56° 30′ pontot, és onnan keleti irányba halad a keleti 18° 00′ pontig; azután délre Lengyelország partjához; azután nyugati irányban Lengyelország partja mentén a keleti 15° 00′ pontig; azután észak felé Bornholm szigetéig; azután Bornholm déli és nyugati partjai mentén a Hammerodde világítótoronyig (55° 18′ észak, 14° 47′ kelet); majd a Sandhammaren világítótoronyig (55° 24′ észak, 14° 12′ kelet) Svédország déli partján; azután északi irányban Svédország keleti partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES 26. statisztikai alkörzet (BAL 26)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 56° 30′ észak, 18° 00′ kelet pontnál indul; azután kelet felé halad Lettország nyugati partjához; azután déli irányban Lettország, Litvánia, Oroszország és Lengyelország partjai mentén a lengyel tengerparton a keleti 18° 00′ pontig; azután észak felé a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 26. statisztikai alkörzet (BAL 26)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 56° 30′ észak, 18° 00′ kelet pontnál indul; azután kelet felé halad Lettország nyugati partjához; azután déli irányban Lettország, Litvánia, Oroszország és Lengyelország partjai mentén a lengyel tengerparton a keleti 18° 00′ pontig; azután észak felé a kiindulópontig.

| — | ICES 27. statisztikai alkörzet (BAL 27)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti kontinentális tengerpartján az 59° 41′ észak, 19° 00′ kelet pontnál indul; azután dél felé halad Gotland szigetének északi partjához; azután déli irányban Gotland nyugati partja mentén az északi 57° 00′ pontig; azután nyugat felé a keleti 18° 00′ pontig; azután dél felé az északi 56° 30′-igig; azután nyugat felé Oeland szigetének keleti partjához; azután Oeland szigetének déli oldalán elhaladva eléri a nyugati parton az északi 56° 30′ pontot; azután nyugatra Svédország partjához; azután északi irányban Svédország keleti partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 27. statisztikai alkörzet (BAL 27)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti kontinentális tengerpartján az 59° 41′ észak, 19° 00′ kelet pontnál indul; azután dél felé halad Gotland szigetének északi partjához; azután déli irányban Gotland nyugati partja mentén az északi 57° 00′ pontig; azután nyugat felé a keleti 18° 00′ pontig; azután dél felé az északi 56° 30′-igig; azután nyugat felé Oeland szigetének keleti partjához; azután Oeland szigetének déli oldalán elhaladva eléri a nyugati parton az északi 56° 30′ pontot; azután nyugatra Svédország partjához; azután északi irányban Svédország keleti partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES 28. statisztikai alkörzet (BAL 28)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 58° 30′ észak, 19° 00′ kelet ponttól indul; azután kelet felé halad a Saaremaa-sziget nyugati partjához; azután a Saarema-sziget északi oldalán elhaladva eléri annak keleti partján az északi 58° 30′ pontot; azután keletre Észtország partjához; azután déli irányban Észtország és Lettország nyugati partjai mentén az északi 56° 30′ pontig; onnan nyugatra a keleti 18° 00′-ig; azután északra az északi 57° 00′-ig; azután kelet felé Gotland szigetének nyugati partjához; majd északi irányban Gotland északi partján a keleti 19° 00′ pontig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES 28-1. statisztikai alkörzet (BAL 28.1)
  Azok a vizek, amelyeket nyugatról az alábbi módon rajzolt vonal határol: az Ovisi világítótoronytól (57° 34.1234′É, 21° 42.9574′K) indul Lettország nyugati partján és halad Cape Loode Déli Sziklájáig (57° 57.4760′ É, 21° 58.2789′K) Saaremaa szigetén, majd dél felé a Sõrve-félsziget legdélibb pontjáig, majd északkeleti irányban Saarema szigetének keleti partja mentén, északról pedig az 58° 30.0′É, 23° 13.2′K és a 58° 30′É, 23° 41.1′K pontot összekötő vonal határolja. |
| --- | --- | --- |

—

ICES 28. statisztikai alkörzet (BAL 28)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 58° 30′ észak, 19° 00′ kelet ponttól indul; azután kelet felé halad a Saaremaa-sziget nyugati partjához; azután a Saarema-sziget északi oldalán elhaladva eléri annak keleti partján az északi 58° 30′ pontot; azután keletre Észtország partjához; azután déli irányban Észtország és Lettország nyugati partjai mentén az északi 56° 30′ pontig; onnan nyugatra a keleti 18° 00′-ig; azután északra az északi 57° 00′-ig; azután kelet felé Gotland szigetének nyugati partjához; majd északi irányban Gotland északi partján a keleti 19° 00′ pontig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES 28-1. statisztikai alkörzet (BAL 28.1)

Azok a vizek, amelyeket nyugatról az alábbi módon rajzolt vonal határol: az Ovisi világítótoronytól (57° 34.1234′É, 21° 42.9574′K) indul Lettország nyugati partján és halad Cape Loode Déli Sziklájáig (57° 57.4760′ É, 21° 58.2789′K) Saaremaa szigetén, majd dél felé a Sõrve-félsziget legdélibb pontjáig, majd északkeleti irányban Saarema szigetének keleti partja mentén, északról pedig az 58° 30.0′É, 23° 13.2′K és a 58° 30′É, 23° 41.1′K pontot összekötő vonal határolja.

| — | ICES 28-2. statisztikai alkörzet (BAL 28.2)
  A 28. alkörzetnek az a része, amely a 28-1 alkörzeten kívül esik. |
| --- | --- |

—

ICES 28-2. statisztikai alkörzet (BAL 28.2)

A 28. alkörzetnek az a része, amely a 28-1 alkörzeten kívül esik.

| — | ICES 29. statisztikai alkörzet (BAL 29)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti kontinentális tengerpartján az északi 60° 30′ ponttól indul, majd kelet felé halad Finnország kontinentális tengerpartjához; azután déli irányban Finnország nyugati és déli partjai mentén a déli kontinentális tengerparton a keleti 23° 00′ pontig; azután dél felé az északi 59° 00′-ig; azután keletre Észtország kontinentális tengerpartjához; azután déli irányban Észtország nyugati partja mentén az északi 58° 30′ pontig; azután nyugatra Saarema szigetének keleti partjáig; azután Saarema szigetének északi oldalán elhaladva a nyugati tengerpartján lévő északi 58° 30′ pontig; azután nyugat felé a keleti 19° 00′-ig; azután észak felé a Svédország keleti kontinentális tengerpartján lévő északi 59° 41′ pontig; azután északi irányban Svédország keleti partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 29. statisztikai alkörzet (BAL 29)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti kontinentális tengerpartján az északi 60° 30′ ponttól indul, majd kelet felé halad Finnország kontinentális tengerpartjához; azután déli irányban Finnország nyugati és déli partjai mentén a déli kontinentális tengerparton a keleti 23° 00′ pontig; azután dél felé az északi 59° 00′-ig; azután keletre Észtország kontinentális tengerpartjához; azután déli irányban Észtország nyugati partja mentén az északi 58° 30′ pontig; azután nyugatra Saarema szigetének keleti partjáig; azután Saarema szigetének északi oldalán elhaladva a nyugati tengerpartján lévő északi 58° 30′ pontig; azután nyugat felé a keleti 19° 00′-ig; azután észak felé a Svédország keleti kontinentális tengerpartján lévő északi 59° 41′ pontig; azután északi irányban Svédország keleti partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES 30. statisztikai alkörzet (BAL 30)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti partján az északi 63° 30′ ponttól indul, majd kelet felé halad Finnország kontinentális tengerpartjához; azután déli irányban Finnország partja mentén az északi 60° 30′ pontig; majd nyugat felé Svédország kontinentális partjaihoz; azután északi irányban Svédország keleti partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 30. statisztikai alkörzet (BAL 30)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti partján az északi 63° 30′ ponttól indul, majd kelet felé halad Finnország kontinentális tengerpartjához; azután déli irányban Finnország partja mentén az északi 60° 30′ pontig; majd nyugat felé Svédország kontinentális partjaihoz; azután északi irányban Svédország keleti partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES 31. statisztikai alkörzet (BAL 31)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti partján az északi 63° 30′ ponttól indul, majd a Botteni-öböltől északra elhaladva a Finnország nyugati kontinentális tengerpartján eléri az északi 63° 30′ pontot; azután nyugat felé halad a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 31. statisztikai alkörzet (BAL 31)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Svédország keleti partján az északi 63° 30′ ponttól indul, majd a Botteni-öböltől északra elhaladva a Finnország nyugati kontinentális tengerpartján eléri az északi 63° 30′ pontot; azután nyugat felé halad a kiindulópontig.

| — | ICES 32. statisztikai alkörzet (BAL 32)

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Finnország déli partján a keleti 23° 00′ ponttól indul; azután a Finn-öböltől keletre elhaladva Észtország nyugati partján eléri az északi 59° 00′ pontot; majd nyugat felé halad a keleti 23° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES 32. statisztikai alkörzet (BAL 32)

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Finnország déli partján a keleti 23° 00′ ponttól indul; azután a Finn-öböltől keletre elhaladva Észtország nyugati partján eléri az északi 59° 00′ pontot; majd nyugat felé halad a keleti 23° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

ICES IV. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Norvégia partján az északi 62° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 4° 00′-ig; azután dél felé Skócia partjáig; majd keleti és déli irányban Skócia és Anglia partjai mentén az északi 51° 00′ pontig; azután kelet felé Franciaország partjához; azután északkeleti irányban Franciaország, Belgium, Hollandia és Németország partjai mentén Dániával közös határa nyugati végpontjáig; majd Jütland nyugati partja mentén Thyboroenig; majd déli és keleti irányban a Limfjord déli partja mentén az Egensekloster Pontig; azután a Limfjord keleti bejáratán keresztül Halsig; azután nyugati irányban a Limfjord északi partja mentén az Agger Tange legdélibb pontjáig; azután északi irányban Jütland nyugati partja mentén az északi 57° 00′ pontig; majd nyugat felé a keleti 8° 00′-ig; azután észak felé az északi 57° 30′-ig; azután nyugat felé a keleti 7° 00′-ig; azután észak felé Norvégia partjához; majd északnyugati irányban Norvégia partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES IV. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Norvégia partján az északi 62° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 3° 00′-ig; azután dél felé Skócia partjáig; majd keleti és déli irányban Skócia partjai mentén az északi 57° 30′ pontig; azután kelet felé a keleti 7° 00′-ig; azután észak felé Norvégia partjáig; azután északnyugati irányban Norvégia partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES IV. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Norvégia partján az északi 62° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 3° 00′-ig; azután dél felé Skócia partjáig; majd keleti és déli irányban Skócia partjai mentén az északi 57° 30′ pontig; azután kelet felé a keleti 7° 00′-ig; azután észak felé Norvégia partjáig; azután északnyugati irányban Norvégia partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES IV. b. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Dánia nyugati partján az északi 57° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a keleti 8° 00′-ig; azután észak felé az északi 57° 30′-ig; azután nyugat felé Skócia partjáig; majd déli irányban Skócia és Anglia partjai mentén az északi 53° 30′ pontig; azután kelet felé Németország partjáig; azután északkeleti irányban Jütland partja mentén Thyboroenig; majd déli és keleti irányban a Limfjord déli partja mentén az Egensekloster Pontig; azután a Limfjord keleti bejáratán keresztül Halsig; azután nyugati irányban a Limfjord északi partja mentén az Agger Tange legdélibb pontjáig; azután északi irányban Jütland nyugati partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES IV. b. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Dánia nyugati partján az északi 57° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a keleti 8° 00′-ig; azután észak felé az északi 57° 30′-ig; azután nyugat felé Skócia partjáig; majd déli irányban Skócia és Anglia partjai mentén az északi 53° 30′ pontig; azután kelet felé Németország partjáig; azután északkeleti irányban Jütland partja mentén Thyboroenig; majd déli és keleti irányban a Limfjord déli partja mentén az Egensekloster Pontig; azután a Limfjord keleti bejáratán keresztül Halsig; azután nyugati irányban a Limfjord északi partja mentén az Agger Tange legdélibb pontjáig; azután északi irányban Jütland nyugati partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES IV. c. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Németország nyugati partján az északi 53° 30′ ponttól indul; azután nyugat felé halad Anglia partjáig; azután déli irányba az északi 51° 00′ pontig; azután kelet felé Franciaország partjához; azután északkeleti irányban Franciaország, Belgium, Hollandia és Németország partjai mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES IV. c. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Németország nyugati partján az északi 53° 30′ ponttól indul; azután nyugat felé halad Anglia partjáig; azután déli irányba az északi 51° 00′ pontig; azután kelet felé Franciaország partjához; azután északkeleti irányban Franciaország, Belgium, Hollandia és Németország partjai mentén a kiindulópontig.

ICES V. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 68° 00′ észak, 11° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 27° 00′-ig; azután dél felé az északi 62° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 15° 00′-ig; majd dél felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután észak felé az északi 60° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 4° 00′-ig; azután észak felé az északi 63° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

| — | ICES V. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 68° 00′ észak, 11° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 27° 00′-ig; azután dél felé az északi 62° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 15° 00′-ig; azután észak felé az északi 63° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES V. a. 1. statisztikai alkörzet

  Az alábbi koordinátákkal meghatározott négyszögön belül eső terület:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 É | 24.00 NY |
| 62.00 É | 24.00 NY |
| 62.00 É | 27.00 NY |
| 63.00 É | 27.00 NY |
| 63.00 É | 24.00 NY |

—

ICES V. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 68° 00′ észak, 11° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 27° 00′-ig; azután dél felé az északi 62° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 15° 00′-ig; azután észak felé az északi 63° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES V. a. 1. statisztikai alkörzet

Az alábbi koordinátákkal meghatározott négyszögön belül eső terület:

Szélesség

Hosszúság

63.00 É

24.00 NY

62.00 É

24.00 NY

62.00 É

27.00 NY

63.00 É

27.00 NY

63.00 É

24.00 NY

| — | ICES V. a. 2. statisztikai alkörzet

  Az V. a. körzetnek az a része, amely nem tartozik az V. a. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES V. a. 2. statisztikai alkörzet

Az V. a. körzetnek az a része, amely nem tartozik az V. a. 1. alkörzethez.

| — | ICES V. b. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 63° 00′ észak, 4° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 15° 00′-ig; azután dél felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután észak felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 4° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES V. b. 1. statisztikai alkörzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 63° 00′ észak, 4° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 15° 00′-ig; azután dél felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 10° 00′-ig; azután észak felé az északi 61° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 8° 00′-ig; azután állandó irányszögű útvonal mentén a 61° 15′ észak, 7° 30′ nyugat pontig; azután dél felé az északi 60° 30′-ig; majd nyugat felé a nyugati 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután észak felé az északi 60° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 4° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES V. b. 1. a statisztikai alkörzet
  Az az V. b. 1. alkörzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 É | 15.00 NY |
| 60.71 É | 13.99 NY |
| 60.15 É | 13.29 NY |
| 60.00 É | 13.50 NY |
| 60.00 É | 15.00 NY |
| 60.49 É | 15.00 NY |

—

ICES V. b. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 63° 00′ észak, 4° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 15° 00′-ig; azután dél felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután észak felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 4° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES V. b. 1. statisztikai alkörzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 63° 00′ észak, 4° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 15° 00′-ig; azután dél felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 10° 00′-ig; azután észak felé az északi 61° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 8° 00′-ig; azután állandó irányszögű útvonal mentén a 61° 15′ észak, 7° 30′ nyugat pontig; azután dél felé az északi 60° 30′-ig; majd nyugat felé a nyugati 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután észak felé az északi 60° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 4° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES V. b. 1. a statisztikai alkörzet

Az az V. b. 1. alkörzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

60.49 É

15.00 NY

60.71 É

13.99 NY

60.15 É

13.29 NY

60.00 É

13.50 NY

60.00 É

15.00 NY

60.49 É

15.00 NY

| — | ICES V. b. 1. b. statisztikai alkörzet
  Az V. b. 1. alkörzetnek az a része, amely nem tartozik az V. b. 1. a. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES V. b. 1. b. statisztikai alkörzet

Az V. b. 1. alkörzetnek az a része, amely nem tartozik az V. b. 1. a. alkörzethez.

| — | ICES V. b. 2. statisztikai alkörzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 60° 00′ észak, 10° 00′ nyugat ponttól indul; azután észak felé halad az északi 61° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 8° 00′-ig; azután állandó irányszögű útvonal mentén a 61° 15′ észak, 7° 30′ nyugat pontig; azután dél felé az északi 60° 30′-ig; majd nyugat felé a nyugati 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 60° 00′-ig; azután nyugat felé a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES V. b. 2. statisztikai alkörzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 60° 00′ észak, 10° 00′ nyugat ponttól indul; azután észak felé halad az északi 61° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 8° 00′-ig; azután állandó irányszögű útvonal mentén a 61° 15′ észak, 7° 30′ nyugat pontig; azután dél felé az északi 60° 30′-ig; majd nyugat felé a nyugati 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 60° 00′-ig; azután nyugat felé a kiindulópontig.

ICES VI. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Skócia északi partján a nyugati 4° 00′ ponttól indul; azután észak felé halad az északi 60° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 5° 00′-ig; majd dél felé az északi 60° 00′-ig, azután nyugat felé a nyugati 18° 00′-ig; azután dél felé az északi 54° 30′-ig; azután kelet felé Írország partjáig; azután északi és keleti irányban Írország és Észak-Írország partjai mentén egészen az Észak-Írország keleti partján lévő északi 55° 00′ pontig; azután kelet felé Skócia partjához; azután északi irányban Skócia nyugati partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VI. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Skócia északi partján a nyugati 4° 00′ ponttól indul; azután észak felé halad az északi 60° 30′-ig; onnan nyugat felé a nyugati 5° 00′-ig; majd dél felé az északi 60° 00′-ig, azután nyugat felé a nyugati 12° 00′-ig; azután dél felé az északi 54° 30′-ig; azután kelet felé Írország partjáig; azután északi és keleti irányban Írország és Észak-Írország partjai mentén egészen az Észak-Írország keleti partján lévő északi 55° 00′ pontig; azután kelet felé Skócia partjához; azután északi irányban Skócia nyugati partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VI. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Skócia északi partján a nyugati 4° 00′ ponttól indul; azután észak felé halad az északi 60° 30′-ig; onnan nyugat felé a nyugati 5° 00′-ig; majd dél felé az északi 60° 00′-ig, azután nyugat felé a nyugati 12° 00′-ig; azután dél felé az északi 54° 30′-ig; azután kelet felé Írország partjáig; azután északi és keleti irányban Írország és Észak-Írország partjai mentén egészen az Észak-Írország keleti partján lévő északi 55° 00′ pontig; azután kelet felé Skócia partjához; azután északi irányban Skócia nyugati partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VI. b. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 60° 00′ észak, 12° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; majd dél felé az északi 54° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 12° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES VI. b. 1. statisztikai alkörzet

  Az a VI. b. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 É | 18.00 NY |
| 60.00 É | 18.00 NY |
| 60.00 É | 13.50 NY |
| 60.15 É | 13.29 NY |
| 59.65 É | 13.99 NY |
| 59.01 É | 14.57 NY |
| 58.51 É | 14.79 NY |
| 57.87 É | 14.88 NY |
| 57.01 É | 14.63 NY |
| 56.57 É | 14.34 NY |
| 56.50 É | 14.44 NY |
| 56.44 É | 14.54 NY |
| 56.37 É | 14.62 NY |
| 56.31 É | 14.72 NY |
| 56.24 É | 14.80 NY |
| 56.17 É | 14.89 NY |
| 56.09 É | 14.97 NY |
| 56.02 É | 15.04 NY |
| 55.95 É | 15.11 NY |
| 55.88 É | 15.19 NY |
| 55.80 É | 15.27 NY |
| 55.73 É | 15.34 NY |
| 55.65 É | 15.41 NY |
| 55.57 É | 15.47 NY |
| 55.50 É | 15.54 NY |
| 55.42 É | 15.60 NY |
| 55.34 É | 15.65 NY |
| 55.26 É | 15.70 NY |
| 55.18 É | 15.75 NY |
| 55.09 É | 15.79 NY |
| 55.01 É | 15.83 NY |
| 54.93 É | 15.87 NY |
| 54.84 É | 15.90 NY |
| 54.76 É | 15.92 NY |
| 54.68 É | 15.95 NY |
| 54.59 É | 15.97 NY |
| 54.51 É | 15.99 NY |
| 54.50 É | 15.99 NY |
| 54.50 É | 18.00 NY |

—

ICES VI. b. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 60° 00′ észak, 12° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; majd dél felé az északi 54° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 12° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES VI. b. 1. statisztikai alkörzet

Az a VI. b. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

54.50 É

18.00 NY

60.00 É

18.00 NY

60.00 É

13.50 NY

60.15 É

13.29 NY

59.65 É

13.99 NY

59.01 É

14.57 NY

58.51 É

14.79 NY

57.87 É

14.88 NY

57.01 É

14.63 NY

56.57 É

14.34 NY

56.50 É

14.44 NY

56.44 É

14.54 NY

56.37 É

14.62 NY

56.31 É

14.72 NY

56.24 É

14.80 NY

56.17 É

14.89 NY

56.09 É

14.97 NY

56.02 É

15.04 NY

55.95 É

15.11 NY

55.88 É

15.19 NY

55.80 É

15.27 NY

55.73 É

15.34 NY

55.65 É

15.41 NY

55.57 É

15.47 NY

55.50 É

15.54 NY

55.42 É

15.60 NY

55.34 É

15.65 NY

55.26 É

15.70 NY

55.18 É

15.75 NY

55.09 É

15.79 NY

55.01 É

15.83 NY

54.93 É

15.87 NY

54.84 É

15.90 NY

54.76 É

15.92 NY

54.68 É

15.95 NY

54.59 É

15.97 NY

54.51 É

15.99 NY

54.50 É

15.99 NY

54.50 É

18.00 NY

| — | ICES VI. b. 2. statisztikai alkörzet

  A VI. b. körzetnek az a része, amely nem tartozik a VI b. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES VI. b. 2. statisztikai alkörzet

A VI. b. körzetnek az a része, amely nem tartozik a VI b. 1. alkörzethez.

ICES VII. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Írország nyugati partján az északi 54° 30′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; majd dél felé az északi 48° 00′-ig; azután kelet felé Franciaország partjaiig; azután északi és északkeleti irányban Franciaország partja mentén az északi 51° 00′ pontig; azután nyugat felé Anglia délkeleti partjáig; azután nyugati és északi irányban Anglia, Wales és Skócia partjai mentén a Skócia nyugati partján lévő északi 55° 00′ pontig; azután nyugat felé Észak-Írország partjáig; majd északi és nyugati irányban Észak-Írország és Írország partjai mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VII. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a Skócia nyugati partján lévő 55° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad Észak-Írország partjáig; majd déli irányban Észak-Írország és Írország partjai mentén az Írország délkeleti partján lévő északi 52° 00′ pontig; azután kelet felé Wales partjáig; azután északkeleti és északi irányban Wales, Anglia és Skócia partjai mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VII. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a Skócia nyugati partján lévő 55° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad Észak-Írország partjáig; majd déli irányban Észak-Írország és Írország partjai mentén az Írország délkeleti partján lévő északi 52° 00′ pontig; azután kelet felé Wales partjáig; azután északkeleti és északi irányban Wales, Anglia és Skócia partjai mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VII. b. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Írország nyugati partján az északi 54° 30′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 12° 00′-ig; majd dél felé az északi 52° 30′-ig; azután kelet felé Írország partjáig; azután északi irányban Írország nyugati partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VII. b. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Írország nyugati partján az északi 54° 30′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 12° 00′-ig; majd dél felé az északi 52° 30′-ig; azután kelet felé Írország partjáig; azután északi irányban Írország nyugati partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VII. c. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 54° 30′ észak, 12° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; azután dél felé az északi 52° 30′-ig; majd kelet felé a nyugati 12° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES VII. c. 1. statisztikai alkörzet

  Az a VII. c. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 É | 15.99 NY |
| 54.42 É | 15.99 NY |
| 54.34 É | 16.00 NY |
| 54.25 É | 16.01 NY |
| 54.17 É | 16.01 NY |
| 54.08 É | 16.01 NY |
| 53.99 É | 16.00 NY |
| 53.91 É | 15.99 NY |
| 53.82 É | 15.97 NY |
| 53.74 É | 15.96 NY |
| 53.66 É | 15.94 NY |
| 53.57 É | 15.91 NY |
| 53.49 É | 15.90 NY |
| 53.42 É | 15.89 NY |
| 53.34 É | 15.88 NY |
| 53.26 É | 15.86 NY |
| 53.18 É | 15.84 NY |
| 53.10 É | 15.88 NY |
| 53.02 É | 15.92 NY |
| 52.94 É | 15.95 NY |
| 52.86 É | 15.98 NY |
| 52.77 É | 16.00 NY |
| 52.69 É | 16.02 NY |
| 52.61 É | 16.04 NY |
| 52.52 É | 16.06 NY |
| 52.50 É | 16.06 NY |
| 52.50 É | 18.00 NY |
| 54.50 É | 18.00 NY |
| 54.50 É | 15.99 NY |

—

ICES VII. c. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 54° 30′ észak, 12° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; azután dél felé az északi 52° 30′-ig; majd kelet felé a nyugati 12° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES VII. c. 1. statisztikai alkörzet

Az a VII. c. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

54.50 É

15.99 NY

54.42 É

15.99 NY

54.34 É

16.00 NY

54.25 É

16.01 NY

54.17 É

16.01 NY

54.08 É

16.01 NY

53.99 É

16.00 NY

53.91 É

15.99 NY

53.82 É

15.97 NY

53.74 É

15.96 NY

53.66 É

15.94 NY

53.57 É

15.91 NY

53.49 É

15.90 NY

53.42 É

15.89 NY

53.34 É

15.88 NY

53.26 É

15.86 NY

53.18 É

15.84 NY

53.10 É

15.88 NY

53.02 É

15.92 NY

52.94 É

15.95 NY

52.86 É

15.98 NY

52.77 É

16.00 NY

52.69 É

16.02 NY

52.61 É

16.04 NY

52.52 É

16.06 NY

52.50 É

16.06 NY

52.50 É

18.00 NY

54.50 É

18.00 NY

54.50 É

15.99 NY

| — | ICES VII. c. 2. statisztikai alkörzet

  A VII. c. körzetnek az a része, amely nem tartozik a VII. c. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES VII. c. 2. statisztikai alkörzet

A VII. c. körzetnek az a része, amely nem tartozik a VII. c. 1. alkörzethez.

| — | ICES VII. d. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Franciaország nyugati partján az északi 51° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad Anglia partjáig; azután nyugati irányban Anglia déli partja mentén a nyugati 2° 00′-ig; majd Franciaország partjától délre a Cap de la Hague-nál; azután északkeleti irányban Franciaország partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VII. d. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Franciaország nyugati partján az északi 51° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad Anglia partjáig; azután nyugati irányban Anglia déli partja mentén a nyugati 2° 00′-ig; majd Franciaország partjától délre a Cap de la Hague-nál; azután északkeleti irányban Franciaország partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VII. e. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Anglia déli partján a nyugati 2° 00′ ponttól indul; azután déli és nyugati irányban halad Anglia partja mentén a délnyugati parton lévő északi 50° 00′ pontig; azután nyugat felé a nyugati 7° 00′-ig; azután dél felé az északi 49° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután dél felé az északi 48° 00′-ig; majd kelet felé Franciaország partjáig; azután északi és északkeleti irányban Franciaország partja mentén a Cap de la Hague-ig; azután észak felé a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VII. e. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Anglia déli partján a nyugati 2° 00′ ponttól indul; azután déli és nyugati irányban halad Anglia partja mentén a délnyugati parton lévő északi 50° 00′ pontig; azután nyugat felé a nyugati 7° 00′-ig; azután dél felé az északi 49° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután dél felé az északi 48° 00′-ig; majd kelet felé Franciaország partjáig; azután északi és északkeleti irányban Franciaország partja mentén a Cap de la Hague-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

| — | ICES VII. f. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Wales déli partján a nyugati 5° 00′ ponttól indul; majd dél felé halad az északi 51° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 6° 00′-ig; azután dél felé az északi 50° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 7° 00′-ig; majd dél felé az északi 50° 00′-ig; azután kelet felé Anglia partjáig; azután Anglia délnyugati partja és Wales déli partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VII. f. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Wales déli partján a nyugati 5° 00′ ponttól indul; majd dél felé halad az északi 51° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 6° 00′-ig; azután dél felé az északi 50° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 7° 00′-ig; majd dél felé az északi 50° 00′-ig; azután kelet felé Anglia partjáig; azután Anglia délnyugati partja és Wales déli partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VII. g. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Wales nyugati partján az északi 52° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad Írország délkeleti partjáig; azután délnyugati irányban Írország partja mentén a nyugati 9° 00′ pontig; azután dél felé az északi 50° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 7° 00′-ig; azután észak felé az északi 50° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 6° 00′-ig; majd észak felé az északi 51° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; majd észak felé Wales déli partjáig; azután északnyugati irányban Wales partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VII. g. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Wales nyugati partján az északi 52° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad Írország délkeleti partjáig; azután délnyugati irányban Írország partja mentén a nyugati 9° 00′ pontig; azután dél felé az északi 50° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 7° 00′-ig; azután észak felé az északi 50° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 6° 00′-ig; majd észak felé az északi 51° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; majd észak felé Wales déli partjáig; azután északnyugati irányban Wales partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VII. h. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 50° 00′ észak, 7° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 9° 00′-ig; majd dél felé az északi 48° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; majd észak felé az északi 49° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 7° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VII. h. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 50° 00′ észak, 7° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 9° 00′-ig; majd dél felé az északi 48° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; majd észak felé az északi 49° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 7° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

| — | ICES VII. j. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Írország nyugati partján az északi 52° 30′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 12° 00′-ig; azután dél felé az északi 48° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 9° 00′-ig; azután észak felé Írország déli partjáig; azután északi irányban Írország partja mentén a kiindulópontig.






  — | ICES VII. j. 1. statisztikai alkörzet

  Az a VII. j. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 É | 12.00 NY |
| 48.42 É | 11.99 NY |
| 48.39 É | 11.87 NY |
| 48.36 É | 11.75 NY |
| 48.33 É | 11.64 NY |
| 48.30 É | 11.52 NY |
| 48.27 É | 11.39 NY |
| 48.25 É | 11.27 NY |
| 48.23 É | 11.14 NY |
| 48.21 É | 11.02 NY |
| 48.19 É | 10.89 NY |
| 48.17 É | 10.77 NY |
| 48.03 É | 10.68 NY |
| 48.00 É | 10.64 NY |
| 48.00 É | 12.00 NY |
| 48.43 É | 12.00 NY |

—

ICES VII. j. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Írország nyugati partján az északi 52° 30′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 12° 00′-ig; azután dél felé az északi 48° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 9° 00′-ig; azután észak felé Írország déli partjáig; azután északi irányban Írország partja mentén a kiindulópontig.

—

ICES VII. j. 1. statisztikai alkörzet

Az a VII. j. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

48.43 É

12.00 NY

48.42 É

11.99 NY

48.39 É

11.87 NY

48.36 É

11.75 NY

48.33 É

11.64 NY

48.30 É

11.52 NY

48.27 É

11.39 NY

48.25 É

11.27 NY

48.23 É

11.14 NY

48.21 É

11.02 NY

48.19 É

10.89 NY

48.17 É

10.77 NY

48.03 É

10.68 NY

48.00 É

10.64 NY

48.00 É

12.00 NY

48.43 É

12.00 NY

| — | ICES VII. j. 2. statisztikai alkörzet

  A VII. j. körzetnek az a része, amely a VII. j. 1. alkörzeten kívül esik. |
| --- | --- |

—

ICES VII. j. 2. statisztikai alkörzet

A VII. j. körzetnek az a része, amely a VII. j. 1. alkörzeten kívül esik.

| — | ICES VII. k. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 52° 30′ észak, 12° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; azután dél felé az északi 48° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 12° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES VII. k. 1. statisztikai alkörzet

  Az a VII. k. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 É | 18.00 NY |
| 52.50 É | 18.00 NY |
| 52.50 É | 16.06 NY |
| 52.44 É | 16.07 NY |
| 52.36 É | 16.08 NY |
| 52.27 É | 16.09 NY |
| 52.19 É | 16.09 NY |
| 52.11 É | 16.09 NY |
| 52.02 É | 16.08 NY |
| 51.94 É | 16.07 NY |
| 51.85 É | 16.07 NY |
| 51.77 É | 16.05 NY |
| 51.68 É | 16.04 NY |
| 51.60 É | 16.02 NY |
| 51.52 É | 15.99 NY |
| 51.43 É | 15.96 NY |
| 51.34 É | 15.93 NY |
| 51.27 É | 15.90 NY |
| 51.18 É | 15.86 NY |
| 51.10 É | 15.82 NY |
| 51.02 É | 15.77 NY |
| 50.94 É | 15.73 NY |
| 50.86 É | 15.68 NY |
| 50.78 É | 15.63 NY |
| 50.70 É | 15.57 NY |
| 50.62 É | 15.52 NY |
| 50.54 É | 15.47 NY |
| 50.47 É | 15.42 NY |
| 50.39 É | 15.36 NY |
| 50.32 É | 15.30 NY |
| 50.24 É | 15.24 NY |
| 50.17 É | 15.17 NY |
| 50.10 É | 15.11 NY |
| 50.03 É | 15.04 NY |
| 49.96 É | 14.97 NY |
| 49.89 É | 14.89 NY |
| 49.82 É | 14.82 NY |
| 49.75 É | 14.74 NY |
| 49.69 É | 14.65 NY |
| 49.62 É | 14.57 NY |
| 49.56 É | 14.48 NY |
| 49.50 É | 14.39 NY |
| 49.44 É | 14.30 NY |
| 49.38 É | 14.22 NY |
| 49.32 É | 14.13 NY |
| 49.27 É | 14.04 NY |
| 49.21 É | 13.95 NY |
| 49.15 É | 13.86 NY |
| 49.10 É | 13.77 NY |
| 49.05 É | 13.67 NY |
| 49.00 É | 13.57 NY |
| 48.95 É | 13.47 NY |
| 48.90 É | 13.37 NY |
| 48.86 É | 13.27 NY |
| 48.81 É | 13.17 NY |
| 48.77 É | 13.07 NY |
| 48.73 É | 12.96 NY |
| 48.69 É | 12.85 NY |
| 48.65 É | 12.74 NY |
| 48.62 É | 12.64 NY |
| 48.58 É | 12.54 NY |
| 48.55 É | 12.43 NY |
| 48.52 É | 12.32 NY |
| 48.49 É | 12.22 NY |
| 48.46 É | 12.11 NY |
| 48.43 É | 12.00 NY |
| 48.00 É | 18.00 NY |

—

ICES VII. k. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: az 52° 30′ észak, 12° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; azután dél felé az északi 48° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 12° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES VII. k. 1. statisztikai alkörzet

Az a VII. k. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

48.00 É

18.00 NY

52.50 É

18.00 NY

52.50 É

16.06 NY

52.44 É

16.07 NY

52.36 É

16.08 NY

52.27 É

16.09 NY

52.19 É

16.09 NY

52.11 É

16.09 NY

52.02 É

16.08 NY

51.94 É

16.07 NY

51.85 É

16.07 NY

51.77 É

16.05 NY

51.68 É

16.04 NY

51.60 É

16.02 NY

51.52 É

15.99 NY

51.43 É

15.96 NY

51.34 É

15.93 NY

51.27 É

15.90 NY

51.18 É

15.86 NY

51.10 É

15.82 NY

51.02 É

15.77 NY

50.94 É

15.73 NY

50.86 É

15.68 NY

50.78 É

15.63 NY

50.70 É

15.57 NY

50.62 É

15.52 NY

50.54 É

15.47 NY

50.47 É

15.42 NY

50.39 É

15.36 NY

50.32 É

15.30 NY

50.24 É

15.24 NY

50.17 É

15.17 NY

50.10 É

15.11 NY

50.03 É

15.04 NY

49.96 É

14.97 NY

49.89 É

14.89 NY

49.82 É

14.82 NY

49.75 É

14.74 NY

49.69 É

14.65 NY

49.62 É

14.57 NY

49.56 É

14.48 NY

49.50 É

14.39 NY

49.44 É

14.30 NY

49.38 É

14.22 NY

49.32 É

14.13 NY

49.27 É

14.04 NY

49.21 É

13.95 NY

49.15 É

13.86 NY

49.10 É

13.77 NY

49.05 É

13.67 NY

49.00 É

13.57 NY

48.95 É

13.47 NY

48.90 É

13.37 NY

48.86 É

13.27 NY

48.81 É

13.17 NY

48.77 É

13.07 NY

48.73 É

12.96 NY

48.69 É

12.85 NY

48.65 É

12.74 NY

48.62 É

12.64 NY

48.58 É

12.54 NY

48.55 É

12.43 NY

48.52 É

12.32 NY

48.49 É

12.22 NY

48.46 É

12.11 NY

48.43 É

12.00 NY

48.00 É

18.00 NY

| — | ICES VII. k. 2. statisztikai alkörzet

  A VII. k. körzetnek az a része , amely nem tartozik a VII. k. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES VII. k. 2. statisztikai alkörzet

A VII. k. körzetnek az a része , amely nem tartozik a VII. k. 1. alkörzethez.

ICES VIII. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Franciaország nyugati partján az északi 48° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; azután dél felé az északi 43° 00′-ig; majd kelet felé Spanyolország nyugati partjáig; azután északi irányban Spanyolország és Franciaország partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VIII. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Franciaország nyugati partján az északi 48° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 47° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 6° 00′-ig; majd dél felé az északi 47° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután dél felé az északi 46° 00′-ig; azután kelet felé Franciaország partjáig; azután északnyugati irányban Franciaország partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VIII. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Franciaország nyugati partján az északi 48° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 8° 00′-ig; azután dél felé az északi 47° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 6° 00′-ig; majd dél felé az északi 47° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 5° 00′-ig; azután dél felé az északi 46° 00′-ig; azután kelet felé Franciaország partjáig; azután északnyugati irányban Franciaország partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VIII. b. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Franciaország nyugati partján az északi 46° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 4° 00′-ig; majd dél felé az északi 45° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 3° 00′-ig; majd dél felé az északi 44° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 2° 00′-ig; azután dél felé Spanyolország északi partjáig; azután Spanyolország északi és Franciaország nyugati partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VIII. b. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Franciaország nyugati partján az északi 46° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 4° 00′-ig; majd dél felé az északi 45° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 3° 00′-ig; majd dél felé az északi 44° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 2° 00′-ig; azután dél felé Spanyolország északi partjáig; azután Spanyolország északi és Franciaország nyugati partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VIII. c. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Spanyolország északi partján a nyugati 2° 00′ ponttól indul; azután észak felé halad az északi 44° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 11° 00′ig; majd dél felé az északi 43° 00′-ig; azután kelet felé Spanyolország nyugati partjáig; azután északi és keleti irányban Spanyolország partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES VIII. c. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Spanyolország északi partján a nyugati 2° 00′ ponttól indul; azután észak felé halad az északi 44° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 11° 00′ig; majd dél felé az északi 43° 00′-ig; azután kelet felé Spanyolország nyugati partjáig; azután északi és keleti irányban Spanyolország partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES VIII. d. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 48° 00′ észak, 8° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 11° 00′-ig; majd dél felé az északi 44° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 3° 00′-ig; majd észak felé az északi 45° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 4° 00′-ig; majd észak felé az északi 46° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 5° 00′-ig; azután észak felé az északi 47° 00′-ig; majd nyugat felé a nyugati 6° 00′-ig; azután észak felé az északi 47° 30′-ig, azután nyugat felé a nyugati 8° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES VIII. d. 1. statisztikai alkörzet

  Az a VIII d. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 É | 11.00 NY |
| 48.00 É | 10.64 NY |
| 47.77 É | 10.37 NY |
| 47.45 É | 09.89 NY |
| 46.88 É | 09.62 NY |
| 46.34 É | 10.95 NY |
| 46.32 É | 11.00 NY |
| 48.00 É | 11.00 NY |

—

ICES VIII. d. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 48° 00′ észak, 8° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 11° 00′-ig; majd dél felé az északi 44° 30′-ig; azután kelet felé a nyugati 3° 00′-ig; majd észak felé az északi 45° 30′-ig; azután nyugat felé a nyugati 4° 00′-ig; majd észak felé az északi 46° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 5° 00′-ig; azután észak felé az északi 47° 00′-ig; majd nyugat felé a nyugati 6° 00′-ig; azután észak felé az északi 47° 30′-ig, azután nyugat felé a nyugati 8° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES VIII. d. 1. statisztikai alkörzet

Az a VIII d. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

48.00 É

11.00 NY

48.00 É

10.64 NY

47.77 É

10.37 NY

47.45 É

09.89 NY

46.88 É

09.62 NY

46.34 É

10.95 NY

46.32 É

11.00 NY

48.00 É

11.00 NY

| — | ICES VIII. d. 2. statisztikai alkörzet

  A VIII. d. körzetnek az a része, amely a VIII. d. 1. alkörzeten kívül esik. |
| --- | --- |

—

ICES VIII. d. 2. statisztikai alkörzet

A VIII. d. körzetnek az a része, amely a VIII. d. 1. alkörzeten kívül esik.

| — | ICES VIII. e. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 48° 00′ észak, 11° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; majd dél felé az északi 43° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES VIII. e. 1. statisztikai alkörzet

  Az a VIII. e. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 É | 18.00 NY |
| 48.00 É | 18.00 NY |
| 48.00 É | 11.00 NY |
| 46.32 É | 11.00 NY |
| 44.72 É | 13.31 NY |
| 44.07 É | 13.49 NY |
| 43.00 É | 13.80 NY |

—

ICES VIII. e. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 48° 00′ észak, 11° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; majd dél felé az északi 43° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES VIII. e. 1. statisztikai alkörzet

Az a VIII. e. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

43.00 É

18.00 NY

48.00 É

18.00 NY

48.00 É

11.00 NY

46.32 É

11.00 NY

44.72 É

13.31 NY

44.07 É

13.49 NY

43.00 É

13.80 NY

| — | ICES VIII. e. 2. statisztikai alkörzet

  A VIII. e. körzetnek az a része, amely nem tartozik a VIII. e. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES VIII. e. 2. statisztikai alkörzet

A VIII. e. körzetnek az a része, amely nem tartozik a VIII. e. 1. alkörzethez.

ICES IX. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Spanyolország északnyugati partján az északi 43° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; azután dél felé az északi 36° 00′-ig; majd kelet felé Spanyolország déli partjának egy pontjához (Punta Marroqui isthmus) a nyugati 5° 36′-nál; azután északnyugati irányban Spanyolország délnyugati partja, Portugália partja és Spanyolország északnyugati partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES IX. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Spanyolország északnyugati partján az északi 43° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 11° 00′-ig; majd dél felé az északi 36° 00′-ig; azután kelet felé Spanyolország déli partjának egy pontjához (Punta Marroqui isthmus) a nyugati 5° 36′-nál; azután északnyugati irányban Spanyolország délnyugati partja, Portugália partja és Spanyolország északnyugati partja mentén a kiindulópontig. |
| --- | --- |

—

ICES IX. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: Spanyolország északnyugati partján az északi 43° 00′ ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 11° 00′-ig; majd dél felé az északi 36° 00′-ig; azután kelet felé Spanyolország déli partjának egy pontjához (Punta Marroqui isthmus) a nyugati 5° 36′-nál; azután északnyugati irányban Spanyolország délnyugati partja, Portugália partja és Spanyolország északnyugati partja mentén a kiindulópontig.

| — | ICES IX. b. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 43° 00′ észak, 11° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; majd dél felé az északi 36° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.






  — | ICES IX. b. 1. statisztikai alkörzet

  Az a IX. b. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 É | 18.00 NY |
| 43.00 É | 13.80 NY |
| 42.88 É | 13.84 NY |
| 42.04 É | 13.64 NY |
| 41.38 É | 13.27 NY |
| 41.13 É | 13.27 NY |
| 40.06 É | 13.49 NY |
| 38.75 É | 13.78 NY |
| 38.17 É | 13.69 NY |
| 36.03 É | 12.73 NY |
| 36.04 É | 15.30 NY |
| 36.02 É | 17.90 NY |
| 36.00 É | 18.00 NY |
| 43.00 É | 18.00 NY |

—

ICES IX. b. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 43° 00′ észak, 11° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 18° 00′-ig; majd dél felé az északi 36° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

—

ICES IX. b. 1. statisztikai alkörzet

Az a IX. b. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

43.00 É

18.00 NY

43.00 É

13.80 NY

42.88 É

13.84 NY

42.04 É

13.64 NY

41.38 É

13.27 NY

41.13 É

13.27 NY

40.06 É

13.49 NY

38.75 É

13.78 NY

38.17 É

13.69 NY

36.03 É

12.73 NY

36.04 É

15.30 NY

36.02 É

17.90 NY

36.00 É

18.00 NY

43.00 É

18.00 NY

| — | ICES IX. b. 2. statisztikai alkörzet

  A IX. b. körzetnek az a része, amely nem tartozik a IX. b. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES IX. b. 2. statisztikai alkörzet

A IX. b. körzetnek az a része, amely nem tartozik a IX. b. 1. alkörzethez.

ICES X. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 48° 00′ észak, 18° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 42° 00′-ig; azután dél felé az északi 36° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 18° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

| — | ICES X. a. statisztikai körzet

  A X. alterületnek az a része, amely a 43° É vonaltól délre esik.






  — | ICES X. a. 1. statisztikai alkörzet

  Az a X. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 É | 18.00 NY |
| 36.00 É | 22.25 NY |
| 37.58 É | 20.62 NY |
| 39.16 É | 21.32 NY |
| 40.97 É | 23.91 NY |
| 41.35 É | 24.65 NY |
| 41.91 É | 25.79 NY |
| 42.34 É | 28.45 NY |
| 42.05 É | 29.95 NY |
| 41.02 É | 35.11 NY |
| 40.04 É | 35.26 NY |
| 38.74 É | 35.48 NY |
| 36.03 É | 31.76 NY |
| 36.00 É | 32.03 NY |
| 36.00 É | 42.00 NY |
| 43.00 É | 42.00 NY |
| 43.00 É | 18.00 NY |
| 36.00 É | 18.00 NY |

—

ICES X. a. statisztikai körzet

A X. alterületnek az a része, amely a 43° É vonaltól délre esik.

—

ICES X. a. 1. statisztikai alkörzet

Az a X. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

36.00 É

18.00 NY

36.00 É

22.25 NY

37.58 É

20.62 NY

39.16 É

21.32 NY

40.97 É

23.91 NY

41.35 É

24.65 NY

41.91 É

25.79 NY

42.34 É

28.45 NY

42.05 É

29.95 NY

41.02 É

35.11 NY

40.04 É

35.26 NY

38.74 É

35.48 NY

36.03 É

31.76 NY

36.00 É

32.03 NY

36.00 É

42.00 NY

43.00 É

42.00 NY

43.00 É

18.00 NY

36.00 É

18.00 NY

| — | ICES X. a. 2. statisztikai alkörzet

  A X. a. körzetnek az a része, amely nem tartozik a X a. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES X. a. 2. statisztikai alkörzet

A X. a. körzetnek az a része, amely nem tartozik a X a. 1. alkörzethez.

| — | ICES X. b. statisztikai körzet

  A X. alterületnek az a része, amely a 43° É vonaltól északra esik. |
| --- | --- |

—

ICES X. b. statisztikai körzet

A X. alterületnek az a része, amely a 43° É vonaltól északra esik.

ICES XII. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a 62° 00′ észak, 15° 00′ nyugat ponttól indul; azután nyugat felé halad a nyugati 27° 00′-ig; majd dél felé az északi 59° 00′-ig; azután nyugat felé a nyugati 42° 00′-ig; azután dél felé az északi 48° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 18° 00′-ig; azután észak felé az északi 60° 00′-ig; azután kelet felé a nyugati 15° 00′-ig; azután észak felé a kiindulópontig.

| — | ICES XII. a. statisztikai körzet

  Az a XII. alterületen belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 62.00 É | 15.00 NY |
| 62.00 É | 27.00 NY |
| 59.00 É | 27.00 NY |
| 59.00 É | 42.00 NY |
| 52.50 É | 42.00 NY |
| 52.50 É | 18.00 NY |
| 54.50 É | 18.00 NY |
| 54.50 É | 24.00 NY |
| 60.00 É | 24.00 NY |
| 60.00 É | 18.00 NY |
| 60.00 É | 15.00 NY |
| 62.00 É | 15.00 NY |

—

ICES XII. a. statisztikai körzet

Az a XII. alterületen belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

62.00 É

15.00 NY

62.00 É

27.00 NY

59.00 É

27.00 NY

59.00 É

42.00 NY

52.50 É

42.00 NY

52.50 É

18.00 NY

54.50 É

18.00 NY

54.50 É

24.00 NY

60.00 É

24.00 NY

60.00 É

18.00 NY

60.00 É

15.00 NY

62.00 É

15.00 NY

| — | ICES XII. a. 1. statisztikai alkörzet

  Az a XII. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 52.50 É | 42.00 NY |
| 56.55 É | 42.00 NY |
| 56.64 É | 41.50 NY |
| 56.75 É | 41.00 NY |
| 56.88 É | 40.50 NY |
| 57.03 É | 40.00 NY |
| 57.20 É | 39.50 NY |
| 57.37 É | 39.00 NY |
| 57.62 É | 38.50 NY |
| 57.78 É | 38.25 NY |
| 57.97 É | 38.00 NY |
| 58.26 É | 37.50 NY |
| 58.50 É | 37.20 NY |
| 58.63 É | 37.00 NY |
| 59.00 É | 36.77 NY |
| 59.00 É | 27.00 NY |
| 60.85 É | 27.00 NY |
| 60.69 É | 26.46 NY |
| 60.45 É | 25.09 NY |
| 60.37 É | 23.96 NY |
| 60.22 É | 23.27 NY |
| 60.02 É | 21.76 NY |
| 60.00 É | 20.55 NY |
| 60.05 É | 18.65 NY |
| 60.08 É | 18.00 NY |
| 60.00 É | 18.00 NY |
| 60.00 É | 24.00 NY |
| 54.50 É | 24.00 NY |
| 54.50 É | 18.00 NY |
| 52.50 É | 18.00 NY |
| 52.50 É | 42.00 NY |

—

ICES XII. a. 1. statisztikai alkörzet

Az a XII. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

52.50 É

42.00 NY

56.55 É

42.00 NY

56.64 É

41.50 NY

56.75 É

41.00 NY

56.88 É

40.50 NY

57.03 É

40.00 NY

57.20 É

39.50 NY

57.37 É

39.00 NY

57.62 É

38.50 NY

57.78 É

38.25 NY

57.97 É

38.00 NY

58.26 É

37.50 NY

58.50 É

37.20 NY

58.63 É

37.00 NY

59.00 É

36.77 NY

59.00 É

27.00 NY

60.85 É

27.00 NY

60.69 É

26.46 NY

60.45 É

25.09 NY

60.37 É

23.96 NY

60.22 É

23.27 NY

60.02 É

21.76 NY

60.00 É

20.55 NY

60.05 É

18.65 NY

60.08 É

18.00 NY

60.00 É

18.00 NY

60.00 É

24.00 NY

54.50 É

24.00 NY

54.50 É

18.00 NY

52.50 É

18.00 NY

52.50 É

42.00 NY

| — | ICES XII. a. 2. statisztikai alkörzet

  Az a XII. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 60.00 É | 20.55 NY |
| 60.00 É | 15.00 NY |
| 60.49 É | 15.00 NY |
| 60.44 É | 15.22 NY |
| 60.11 É | 17.32 NY |
| 60.05 É | 18.65 NY |
| 60.00 É | 20.55 NY |

—

ICES XII. a. 2. statisztikai alkörzet

Az a XII. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

60.00 É

20.55 NY

60.00 É

15.00 NY

60.49 É

15.00 NY

60.44 É

15.22 NY

60.11 É

17.32 NY

60.05 É

18.65 NY

60.00 É

20.55 NY

| — | ICES XII. a. 3. statisztikai alkörzet

  Az a XII. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 59.00 É | 42.00 NY |
| 56.55 É | 42.00 NY |
| 56.64 É | 41.50 NY |
| 56.75 É | 41.00 NY |
| 56.88 É | 40.50 NY |
| 57.03 É | 40.00 NY |
| 57.20 É | 39.50 NY |
| 57.37 É | 39.00 NY |
| 57.62 É | 38.50 NY |
| 57.78 É | 38.25 NY |
| 57.97 É | 38.00 NY |
| 58.26 É | 37.50 NY |
| 58.63 É | 37.00 NY |
| 59.00 É | 36.77 NY |
| 59.00 É | 42.00 NY |

—

ICES XII. a. 3. statisztikai alkörzet

Az a XII. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

59.00 É

42.00 NY

56.55 É

42.00 NY

56.64 É

41.50 NY

56.75 É

41.00 NY

56.88 É

40.50 NY

57.03 É

40.00 NY

57.20 É

39.50 NY

57.37 É

39.00 NY

57.62 É

38.50 NY

57.78 É

38.25 NY

57.97 É

38.00 NY

58.26 É

37.50 NY

58.63 É

37.00 NY

59.00 É

36.77 NY

59.00 É

42.00 NY

| — | ICES XII. a. 4. statisztikai alkörzet

  Az a XII. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 62.00 É | 27.00 NY |
| 60.85 É | 27.00 NY |
| 60.69 É | 26.46 NY |
| 60.45 É | 25.09 NY |
| 60.37 É | 23.96 NY |
| 60.22 É | 23.27 NY |
| 60.02 É | 21.76 NY |
| 60.00 É | 20.55 NY |
| 60.05 É | 18.65 NY |
| 60.11 É | 17.32 NY |
| 60.44 É | 15.22 NY |
| 60.49 É | 15.00 NY |
| 62.00 É | 15.00 NY |
| 62.00 É | 27.00 NY |

—

ICES XII. a. 4. statisztikai alkörzet

Az a XII. a. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

62.00 É

27.00 NY

60.85 É

27.00 NY

60.69 É

26.46 NY

60.45 É

25.09 NY

60.37 É

23.96 NY

60.22 É

23.27 NY

60.02 É

21.76 NY

60.00 É

20.55 NY

60.05 É

18.65 NY

60.11 É

17.32 NY

60.44 É

15.22 NY

60.49 É

15.00 NY

62.00 É

15.00 NY

62.00 É

27.00 NY

| — | ICES XII. b. statisztikai körzet

  Az a XII. alterületen belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 60.00 É | 18.00 NY |
| 54.50 É | 18.00 NY |
| 54.50 É | 24.00 NY |
| 60.00 É | 24.00 NY |
| 60.00 É | 18.00 NY |

—

ICES XII. b. statisztikai körzet

Az a XII. alterületen belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

60.00 É

18.00 NY

54.50 É

18.00 NY

54.50 É

24.00 NY

60.00 É

24.00 NY

60.00 É

18.00 NY

| — | ICES XII. c. statisztikai körzet

  Az a XII. alterületen belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- |
| 52.50 É | 42.00 NY |
| 48.00 É | 42.00 NY |
| 48.00 É | 18.00 NY |
| 52.50 É | 18.00 NY |
| 52.50 É | 42.00 NY |

—

ICES XII. c. statisztikai körzet

Az a XII. alterületen belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

52.50 É

42.00 NY

48.00 É

42.00 NY

48.00 É

18.00 NY

52.50 É

18.00 NY

52.50 É

42.00 NY

ICES XIV. statisztikai alterület

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a földrajzi Északi-sarktól a 40° 00′ délkör mentén indul, Grönland északi partjától nyugatra; azután keleti és déli irányban Grönland partja mentén a nyugati 44° 00′ pontig; azután dél felé az északi 59° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 27° 00′-ig; azután észak felé az északi 68° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a földrajzi Északi-sarkig.

| — | ICES XIV. a. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a földrajzi Északi-sarktól a 40° 00′ délkör mentén indul, Grönland északi partjától nyugatra; azután keleti és déli irányban Grönland partja mentén a Cape Savary-nál lévő északi 68° 30′ pontig; majd dél felé a 27° 00′ délkör mentén az északi 68° 00′-tól nyugatra; azután kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a földrajzi Északi-sarkig. |
| --- | --- |

—

ICES XIV. a. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: a földrajzi Északi-sarktól a 40° 00′ délkör mentén indul, Grönland északi partjától nyugatra; azután keleti és déli irányban Grönland partja mentén a Cape Savary-nál lévő északi 68° 30′ pontig; majd dél felé a 27° 00′ délkör mentén az északi 68° 00′-tól nyugatra; azután kelet felé a nyugati 11° 00′-ig; azután észak felé a földrajzi Északi-sarkig.

| — | ICES XIV. b. statisztikai körzet

  Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: A Grönland déli partján lévő nyugati 44° 00′ ponttól indul; azután dél felé halad az északi 59° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 27° 00′-ig; azután észak felé a Cape Savary-nál lévő északi 68° 30′ pontig; azután délnyugati irányban Grönland partja mentén a kiindulópontig.






  — | ICES XIV. b. 1. statisztikai alkörzet

  Az a XIV. b. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:






  Szélesség | Hosszúság |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 É | 27.00 NY |
| 59.00 É | 36.77 NY |
| 59.35 É | 36.50 NY |
| 59.50 É | 36.35 NY |
| 59.75 É | 36.16 NY |
| 60.00 É | 35.96 NY |
| 60.25 É | 35.76 NY |
| 60.55 É | 35.50 NY |
| 60.75 É | 35.37 NY |
| 61.00 É | 35.15 NY |
| 61.25 É | 34.97 NY |
| 61.50 É | 34.65 NY |
| 61.60 É | 34.50 NY |
| 61.75 É | 34.31 NY |
| 61.98 É | 34.00 NY |
| 62.25 É | 33.70 NY |
| 62.45 É | 33.53 NY |
| 62.50 É | 33.27 NY |
| 62.56 É | 33.00 NY |
| 62.69 É | 32.50 NY |
| 62.75 É | 32.30 NY |
| 62.87 É | 32.00 NY |
| 63.03 É | 31.50 NY |
| 63.25 É | 31.00 NY |
| 63.31 É | 30.86 NY |
| 63.00 É | 30.61 NY |
| 62.23 É | 29.87 NY |
| 61.79 É | 29.25 NY |
| 61.44 É | 28.61 NY |
| 61.06 É | 27.69 NY |
| 60.85 É | 27.00 NY |
| 59.00 É | 27.00 NY |

—

ICES XIV. b. statisztikai körzet

Az alábbiak szerint meghatározott vonal által határolt vizek: A Grönland déli partján lévő nyugati 44° 00′ ponttól indul; azután dél felé halad az északi 59° 00′-ig; majd kelet felé a nyugati 27° 00′-ig; azután észak felé a Cape Savary-nál lévő északi 68° 30′ pontig; azután délnyugati irányban Grönland partja mentén a kiindulópontig.

—

ICES XIV. b. 1. statisztikai alkörzet

Az a XIV. b. körzeten belüli terület, amelyet az alábbi koordinátákat összekötő vonal határol:

Szélesség

Hosszúság

59.00 É

27.00 NY

59.00 É

36.77 NY

59.35 É

36.50 NY

59.50 É

36.35 NY

59.75 É

36.16 NY

60.00 É

35.96 NY

60.25 É

35.76 NY

60.55 É

35.50 NY

60.75 É

35.37 NY

61.00 É

35.15 NY

61.25 É

34.97 NY

61.50 É

34.65 NY

61.60 É

34.50 NY

61.75 É

34.31 NY

61.98 É

34.00 NY

62.25 É

33.70 NY

62.45 É

33.53 NY

62.50 É

33.27 NY

62.56 É

33.00 NY

62.69 É

32.50 NY

62.75 É

32.30 NY

62.87 É

32.00 NY

63.03 É

31.50 NY

63.25 É

31.00 NY

63.31 É

30.86 NY

63.00 É

30.61 NY

62.23 É

29.87 NY

61.79 É

29.25 NY

61.44 É

28.61 NY

61.06 É

27.69 NY

60.85 É

27.00 NY

59.00 É

27.00 NY

| — | ICES XIV. b. 2. statisztikai alkörzet

  A XIV. b. körzetnek az a része, amely nem tartozik a XIV. b. 1. alkörzethez. |
| --- | --- |

—

ICES XIV. b. 2. statisztikai alkörzet

A XIV. b. körzetnek az a része, amely nem tartozik a XIV. b. 1. alkörzethez.

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/28

---

A BIZOTTSÁG 449/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

a tej- és tejtermékágazatban a kiviteli engedélyek érvényességi ideje tekintetében a 174/1999/EK rendelet alól való mentesítésről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (14) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 6. cikke meghatározza a kiviteli engedélyek érvényességi idejét. |
| --- | --- |

(1)

A tejre és tejtermékekre vonatkozó kiviteli engedélyek és export-visszatérítések tekintetében a 804/68/EGK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó különös részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. január 26-i 174/1999/EK bizottsági rendelet (2) 6. cikke meghatározza a kiviteli engedélyek érvényességi idejét.

| (2) | Az Orosz Föderáció új követelményeket támasztott azokkal a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia (a továbbiakban: az új tagállamok) területén található tejfeldolgozó létesítményekkel szemben, amelyek Oroszországba exportálnak. |
| --- | --- |

(2)

Az Orosz Föderáció új követelményeket támasztott azokkal a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Szlovénia és Szlovákia (a továbbiakban: az új tagállamok) területén található tejfeldolgozó létesítményekkel szemben, amelyek Oroszországba exportálnak.

| (3) | A tejfeldolgozó létesítményeknek az orosz állat-egészségügyi hatóságok által az utóbbi hónapok során elvégzett ellenőrzése dacára az orosz hatóságok még nem nyújtották be a jóváhagyott létesítmények jegyzékét az új tagállamok illetékes hatóságainak. |
| --- | --- |

(3)

A tejfeldolgozó létesítményeknek az orosz állat-egészségügyi hatóságok által az utóbbi hónapok során elvégzett ellenőrzése dacára az orosz hatóságok még nem nyújtották be a jóváhagyott létesítmények jegyzékét az új tagállamok illetékes hatóságainak.

| (4) | Sok piaci szereplő nem állt el attól, hogy továbbra is kiviteli engedélyekért folyamodjon az Oroszország felé történő megszokott kereskedelmi gyakorlat folytatása érdekében, annak reményében, hogy tejfeldolgozó létesítményeik jóváhagyásra kerülnek, mivel azok megfelelnek a nyers tej, a hőkezelt tej és a tejalapú termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 1992. június 16-i 92/46/EGK tanácsi irányelvben (3) meghatározott követelményeknek. Ők azonban nem tudják majd használni ezeket az engedélyeket az érvényességi idejük kezdete előtt. |
| --- | --- |

(4)

Sok piaci szereplő nem állt el attól, hogy továbbra is kiviteli engedélyekért folyamodjon az Oroszország felé történő megszokott kereskedelmi gyakorlat folytatása érdekében, annak reményében, hogy tejfeldolgozó létesítményeik jóváhagyásra kerülnek, mivel azok megfelelnek a nyers tej, a hőkezelt tej és a tejalapú termékek előállítására és forgalomba hozatalára vonatkozó egészségügyi előírások megállapításáról szóló, 1992. június 16-i 92/46/EGK tanácsi irányelvben (3) meghatározott követelményeknek. Ők azonban nem tudják majd használni ezeket az engedélyeket az érvényességi idejük kezdete előtt.

| (5) | Az új orosz tanúsítási feltételek azt kívánják meg a közösségi exportőröktől, hogy legkésőbb 2005. január 1-jétől olyan, kivitel előtti bizonyítványokkal rendelkezzenek a végtermékeik, amelyek bizonyítékul szolgálnak az exportáló tagállamtól eltérő tagállamból származó állatok és állati eredetű termékek állat-egészségügyi és higiénés megfelelésére. |
| --- | --- |

(5)

Az új orosz tanúsítási feltételek azt kívánják meg a közösségi exportőröktől, hogy legkésőbb 2005. január 1-jétől olyan, kivitel előtti bizonyítványokkal rendelkezzenek a végtermékeik, amelyek bizonyítékul szolgálnak az exportáló tagállamtól eltérő tagállamból származó állatok és állati eredetű termékek állat-egészségügyi és higiénés megfelelésére.

| (6) | Mivel az új közigazgatási rendszer létrehozása és az érdekelt tagállamok közötti megfelelő eljárások kidolgozása, valamint az említett kivitel előtti bizonyítványok cseréje időigényes, a rendszer pedig nem minden tagállamban működőképes, lesznek olyan exportőrök, akik az említett kivitel előtti bizonyítványok hiányában nem tudják használni a 2005. január 31-én érvényességüket veszítő kiviteli engedélyeiket. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az új közigazgatási rendszer létrehozása és az érdekelt tagállamok közötti megfelelő eljárások kidolgozása, valamint az említett kivitel előtti bizonyítványok cseréje időigényes, a rendszer pedig nem minden tagállamban működőképes, lesznek olyan exportőrök, akik az említett kivitel előtti bizonyítványok hiányában nem tudják használni a 2005. január 31-én érvényességüket veszítő kiviteli engedélyeiket.

| (7) | Ezen körülmények között célszerű elrendelni a 2004 júliusában, augusztusában, szeptemberében, októberében és novemberében kibocsátott kiviteli engedélyek érvényességi idejének a meghosszabbítását. |
| --- | --- |

(7)

Ezen körülmények között célszerű elrendelni a 2004 júliusában, augusztusában, szeptemberében, októberében és novemberében kibocsátott kiviteli engedélyek érvényességi idejének a meghosszabbítását.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1999/174/EK rendelet 6. cikkétől való ideiglenes mentesítés révén azok a 2004 júliusában, augusztusában, szeptemberében, októberében és novemberében kibocsátott, rendeltetési helyként Oroszországot feltüntető kiviteli engedélyek, amelyeknél a visszatérítés meghatározása előzetesen megtörtént, az adott cikk a)–d) pontjában említett termékek tekintetében 2005. április 30-ig érvényesek.

2. cikk

Amennyiben a tulajdonos kérelmezi, az engedélyek érvényességi ideje az 1. cikk rendelkezései alapján a tagállamok illetékes hatóságai által kiigazításra kerül.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket 2004. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 20., 1999.1.27., 8. o. A legutóbb a 2250/2004/EK rendelettel (HL L 381., 2004.12.28., 25. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 268., 1992.9.14., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

3

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/30

---

A BIZOTTSÁG 450/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

a 800/1999/EK rendelet 16. cikkében felsorolt, a vámkezelés elvégzését egy harmadik országban tej és tejtermékek behozatala esetén igazoló okmányokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (10) bekezdésének harmadik francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (10) bekezdésének harmadik francia bekezdése előírja, hogy a differenciált visszatérítések esetében a visszatérítést annak bizonyítását követően lehet kifizetni, hogy a termék elérte az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyet, vagy egy másik olyan rendeltetési helyet, amelyre visszatérítést rögzítettek. Kivételeket lehet tenni e szabály alól az érintett rendelet 42. cikkében megállapított eljárás szerint, feltéve hogy meghatározták azokat a feltételeket, amelyek egyenértékű biztosítékot nyújtanak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke (10) bekezdésének harmadik francia bekezdése előírja, hogy a differenciált visszatérítések esetében a visszatérítést annak bizonyítását követően lehet kifizetni, hogy a termék elérte az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyet, vagy egy másik olyan rendeltetési helyet, amelyre visszatérítést rögzítettek. Kivételeket lehet tenni e szabály alól az érintett rendelet 42. cikkében megállapított eljárás szerint, feltéve hogy meghatározták azokat a feltételeket, amelyek egyenértékű biztosítékot nyújtanak.

| (2) | A tejre és a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 2004. február 26-i 351/2004/EK bizottsági rendelet (2)2004. február 27-től differenciált visszatérítéseket vezetett be az összes tejtermék rendeltetési helye szerint. |
| --- | --- |

(2)

A tejre és a tejtermékekre vonatkozó export-visszatérítések rögzítéséről szóló, 2004. február 26-i 351/2004/EK bizottsági rendelet (2)2004. február 27-től differenciált visszatérítéseket vezetett be az összes tejtermék rendeltetési helye szerint.

| (3) | A mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (3) 16. cikke felsorolja azon okmányokat, amelyek egy harmadik országban igazolják a vámkezelés elvégzését abban az esetben, ha a visszatérítési ráta a rendeltetési helytől függően különböző. E rendelkezés szerint a Bizottság – egyes meghatározandó konkrét esetekben – úgy határozhat, hogy a fenti cikkben említett igazolást egy meghatározott okmánnyal vagy bármilyen más módon adják meg. |
| --- | --- |

(3)

A mezőgazdasági termékek után járó export-visszatérítési rendszer alkalmazása közös részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1999. április 15-i 800/1999/EK bizottsági rendelet (3) 16. cikke felsorolja azon okmányokat, amelyek egy harmadik országban igazolják a vámkezelés elvégzését abban az esetben, ha a visszatérítési ráta a rendeltetési helytől függően különböző. E rendelkezés szerint a Bizottság – egyes meghatározandó konkrét esetekben – úgy határozhat, hogy a fenti cikkben említett igazolást egy meghatározott okmánnyal vagy bármilyen más módon adják meg.

| (4) | Mivel a visszatérítések kifizetésének a 800/1999/EK rendelet 16. cikkében megnevezett követelményeknek való megfeleltetése mind a nemzeti hatóságok, mind az exportőrök számára lényeges változással jár a közigazgatási eljárások tekintetében, adminisztratív szempontból ennek nagy hordereje van, és komoly pénzügyi terhet jelent. Az adott rendelet 16. cikkében említett igazolás megszerzése néhány országban jelentős adminisztratív nehézségekbe ütközhet. |
| --- | --- |

(4)

Mivel a visszatérítések kifizetésének a 800/1999/EK rendelet 16. cikkében megnevezett követelményeknek való megfeleltetése mind a nemzeti hatóságok, mind az exportőrök számára lényeges változással jár a közigazgatási eljárások tekintetében, adminisztratív szempontból ennek nagy hordereje van, és komoly pénzügyi terhet jelent. Az adott rendelet 16. cikkében említett igazolás megszerzése néhány országban jelentős adminisztratív nehézségekbe ütközhet.

| (5) | Az exportőrökre kivetett közigazgatási és pénzügyi korlátozások némelyikének enyhítésére, illetve annak lehetővé tételére, hogy a hatóságok és az exportőrök új intézkedéseket hozhassanak az érintett termékekkel kapcsolatosan, valamint bevezethessék az annak biztosításához szükséges eljárásokat, hogy valamennyi alaki követelménynek zökkenőmentesen meg lehessen felelni, a 2004. március 19-i 519/2004/EK bizottsági rendelet a 800/1999/EK rendelettől (4) a tej- és tejtermékek behozatala tekintetében való eltéréssel egy átmeneti időszakról rendelkezik, amelynek során könnyebbé válik annak az igazolásnak a megszerzése, hogy a behozatalra vonatkozó vámkezelés megtörtént. Ezek a rendelkezések 2004. december 31-én hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

(5)

Az exportőrökre kivetett közigazgatási és pénzügyi korlátozások némelyikének enyhítésére, illetve annak lehetővé tételére, hogy a hatóságok és az exportőrök új intézkedéseket hozhassanak az érintett termékekkel kapcsolatosan, valamint bevezethessék az annak biztosításához szükséges eljárásokat, hogy valamennyi alaki követelménynek zökkenőmentesen meg lehessen felelni, a 2004. március 19-i 519/2004/EK bizottsági rendelet a 800/1999/EK rendelettől (4) a tej- és tejtermékek behozatala tekintetében való eltéréssel egy átmeneti időszakról rendelkezik, amelynek során könnyebbé válik annak az igazolásnak a megszerzése, hogy a behozatalra vonatkozó vámkezelés megtörtént. Ezek a rendelkezések 2004. december 31-én hatályukat vesztik.

| (6) | Sok rendeltetési országban azonban még mindig nem állnak rendelkezésre a megfelelő eljárások és eszközök a szükséges dokumentumok beszerzéséhez. Annak megelőzése érdekében, hogy a kereskedők a közigazgatási eljárások harmadik országokbeli hiánya miatt ne részesüljenek export-visszatérítésben, a 2005. évre továbbra is átmeneti időszakot szükséges biztosítani. Az 519/2004/EK rendelet alkalmazása során nyert tapasztalat alapján az érintett rendelet által biztosított átmeneti időszakot módosítani kell abból a célból, hogy biztosítani lehessen a további dokumentumok benyújtását. |
| --- | --- |

(6)

Sok rendeltetési országban azonban még mindig nem állnak rendelkezésre a megfelelő eljárások és eszközök a szükséges dokumentumok beszerzéséhez. Annak megelőzése érdekében, hogy a kereskedők a közigazgatási eljárások harmadik országokbeli hiánya miatt ne részesüljenek export-visszatérítésben, a 2005. évre továbbra is átmeneti időszakot szükséges biztosítani. Az 519/2004/EK rendelet alkalmazása során nyert tapasztalat alapján az érintett rendelet által biztosított átmeneti időszakot módosítani kell abból a célból, hogy biztosítani lehessen a további dokumentumok benyújtását.

| (7) | Nem szabad megfeledkezni a 800/1999/EK rendelet 20. cikkének rendelkezéseiről, amelyek lehetővé teszik a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy amennyiben komoly kétségek merülnek fel a termék valódi rendeltetési helyét illetően, további bizonyítékot igényelhessenek minden visszatérítés tekintetében, amellyel megelégedettségükre bizonyítható, hogy a termék ténylegesen piacra került az importáló harmadik országban. |
| --- | --- |

(7)

Nem szabad megfeledkezni a 800/1999/EK rendelet 20. cikkének rendelkezéseiről, amelyek lehetővé teszik a tagállamok illetékes hatóságai számára, hogy amennyiben komoly kétségek merülnek fel a termék valódi rendeltetési helyét illetően, további bizonyítékot igényelhessenek minden visszatérítés tekintetében, amellyel megelégedettségükre bizonyítható, hogy a termék ténylegesen piacra került az importáló harmadik országban.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikke értelmében, a 0401–0405 KN-kódú termékekre vonatkozóan végrehajtott exportok esetében, ahol az exportőr nem tudja bemutatni a 800/1999/EK rendelet 16. cikke (1) és (2) bekezdésében felsorolt igazolásokat, a termék – az említett 16. cikktől eltérően – a következő három okmány felmutatása ellenében tekinthető harmadik országba importáltnak:

| a) | a szállítólevél másolata; |
| --- | --- |

a)

a szállítólevél másolata;

| b) | az érintett harmadik ország hivatalos szerve, vagy a rendeltetési országban egy tagállam hivatalos szervei, vagy a 800/1999/EK rendelet 16. cikke a)–f) pontja értelmében jóváhagyott nemzetközi ellenőrző és felügyelő szerv által kiállított kirakodási tanúsítvány, amely igazolja, hogy a termék – a tanúsítványt kiállító szervek vagy társaságok tudomása szerint – elhagyta a kirakodási helyet, vagy legalábbis nem rakodták be újra, újabb exportálás céljából; |
| --- | --- |

b)

az érintett harmadik ország hivatalos szerve, vagy a rendeltetési országban egy tagállam hivatalos szervei, vagy a 800/1999/EK rendelet 16. cikke a)–f) pontja értelmében jóváhagyott nemzetközi ellenőrző és felügyelő szerv által kiállított kirakodási tanúsítvány, amely igazolja, hogy a termék – a tanúsítványt kiállító szervek vagy társaságok tudomása szerint – elhagyta a kirakodási helyet, vagy legalábbis nem rakodták be újra, újabb exportálás céljából;

| c) | a kifizetést tanúsító igazolás, vagy a Közösségben elismert közvetítők által kiállított banki okmány, amely igazolja, hogy a szóban forgó exportnak megfelelő kifizetés az exportőr náluk nyitott számláján jóváírásra került. |
| --- | --- |

c)

a kifizetést tanúsító igazolás, vagy a Közösségben elismert közvetítők által kiállított banki okmány, amely igazolja, hogy a szóban forgó exportnak megfelelő kifizetés az exportőr náluk nyitott számláján jóváírásra került.

(2)   A tagállamoknak a 800/1999/EK rendelet 20. cikkének alkalmazásában figyelembe kell venniük az (1) bekezdésben meghatározott rendelkezéseket.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet a 2005. január 1-je és 2005. december 31-e között elfogadott kiviteli nyilatkozatokra kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 60., 2004.2.27., 46. o.

2

(3)  HL L 102., 1999.4.17., 11. o. A legutóbb a 671/2004/EK rendelettel (HL L 105., 2004.4.14., 5. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 83., 2004.3.20., 4. o.

4

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/32

---

A BIZOTTSÁG 451/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre vonatkozó behozatali engedélyekről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a marha- és borjúhús piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1254/1999/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokból származó mezőgazdasági termékekre és a feldolgozásukkal nyert árukra alkalmazandó szabályokról, valamint az 1706/98/EK rendelet (2) hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. december 10-i 2286/2002/EK tanácsi rendeletre,

tekintettel az afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országokból származó mezőgazdasági termékekre és a feldolgozásukkal nyert árukra alkalmazandó szabályokról, valamint a 2286/2002/EK tanácsi rendeletnek a marhahúságazatban való alkalmazási szabályait megállapító, 2003. december 19-i 2247/2003/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2247/2003/EK rendelet 1. cikke lehetővé teszi behozatali engedélyek kiadását a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre. Ugyanakkor a behozatal nem haladhatja meg az exportáló harmadik országokra meghatározott mennyiségi korlátokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2247/2003/EK rendelet 1. cikke lehetővé teszi behozatali engedélyek kiadását a marhahúságazathoz tartozó, Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékekre. Ugyanakkor a behozatal nem haladhatja meg az exportáló harmadik országokra meghatározott mennyiségi korlátokat.

| (2) | A 2005. március 1. és 10. között beadott behozatali engedély iránti kérelmek, a 2247/2003/EK rendelet értelmében kicsontozott húsban kifejezve, a Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékek esetében nem haladják meg az ezen államok viszonylatában rendelkezésre álló mennyiségeket. Erre tekintettel a behozatali engedélyek kiadhatók a kért mennyiségekre. |
| --- | --- |

(2)

A 2005. március 1. és 10. között beadott behozatali engedély iránti kérelmek, a 2247/2003/EK rendelet értelmében kicsontozott húsban kifejezve, a Botswanából, Kenyából, Madagaszkárról, Szváziföldről, Zimbabwéból és Namíbiából származó termékek esetében nem haladják meg az ezen államok viszonylatában rendelkezésre álló mennyiségeket. Erre tekintettel a behozatali engedélyek kiadhatók a kért mennyiségekre.

| (3) | Rögzítendők azok a mennyiségek, amelyekre 2005. április 1-jétől az engedélyeket kérelmezni lehet, 52 100 t összmennyiségen belül. |
| --- | --- |

(3)

Rögzítendők azok a mennyiségek, amelyekre 2005. április 1-jétől az engedélyeket kérelmezni lehet, 52 100 t összmennyiségen belül.

| (4) | Kívánatos emlékeztetni arra, hogy ez a rendelet nem érinti az egészségügyi és állat-egészségügyi ellenőrzések szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék, valamint friss hús és húsalapú termékek harmadik országokból történő importja esetén felmerülő problémáiról szóló, 1972. december 12-i, 72/462/EGK tanácsi irányelv (4) alkalmazását, |
| --- | --- |

(4)

Kívánatos emlékeztetni arra, hogy ez a rendelet nem érinti az egészségügyi és állat-egészségügyi ellenőrzések szarvasmarha-, juh-, kecske- és sertésfélék, valamint friss hús és húsalapú termékek harmadik országokból történő importja esetén felmerülő problémáiról szóló, 1972. december 12-i, 72/462/EGK tanácsi irányelv (4) alkalmazását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az alábbi tagállamok bocsátanak ki 2005. március 21-én behozatali engedélyeket egyes afrikai, karibi és csendes-óceáni országokból származó, kicsontozott húsban kifejezett, a marhahúságazathoz tartozó termékek vonatkozásában, az alábbi mennyiségekre és származási országokra:

| | Egyesült Királyság:






  — | 300 t Botswanából származó termék, |
| --- | --- | --- |

Egyesült Királyság:

—

300 t Botswanából származó termék,

| — | 10 t Szváziföld-ről származó termék, |
| --- | --- |

—

10 t Szváziföld-ről származó termék,

| — | 550 t Namíbiából származó termék. |
| --- | --- |

—

550 t Namíbiából származó termék.

2. cikk

Az engedély iránti kérelmek, a 2247/2003/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében, 2005. április hónap első tíz napja folyamán nyújthatók be a következő kicsontozottmarhahús-mennyiségekre:

| Botswana: | 17 236 t, |
| --- | --- |
| Kenya: | 142 t, |
| Madagaszkár: | 7 579 t, |
| Szváziföld: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namíbia: | 11 350 t. |

Botswana:

17 236 t,

Kenya:

142 t,

Madagaszkár:

7 579 t,

Szváziföld:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namíbia:

11 350 t.

3. cikk

Ez a rendelet 2005. március 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 21. o. A legutóbb az 1899/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 328., 2004.10.30., 67. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 348., 2002.12.21., 5. o.

2

(3)  HL L 333., 2003.12.20., 37. o. A legutóbb az 1118/2004/EK rendelettel (HL L 217., 2004.6.17., 10. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 302., 1972.12.31., 28. o. A legutóbb a 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított irányelv.

4

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/34

---

A BIZOTTSÁG 452/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

a Közösség és a Bulgária és Románia között létrejött megállapodásokban foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedélyek iránt 2005. március benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a Bulgáriával, a Cseh Köztársasággal, Szlovákiával, Romániával, Lengyelországgal és Magyarországgal kötött Európa-megállapodásokban előírt rendelkezések sertéshúságazatra vonatkozó alkalmazási szabályainak megállapításáról szóló, 1997. szeptember 29-i 1898/97/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek a rendelkezésre álló mennyiségeknél kevesebbek, vagy azokkal egyenlők, és következésképpen a vonatkozó kérelmek teljes egészében teljesíthetők. |
| --- | --- |

(1)

A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek a rendelkezésre álló mennyiségeknél kevesebbek, vagy azokkal egyenlők, és következésképpen a vonatkozó kérelmek teljes egészében teljesíthetők.

| (2) | Szükséges felhívni a gazdasági szereplők figyelmét arra, hogy az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állategészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni, |
| --- | --- |

(2)

Szükséges felhívni a gazdasági szereplők figyelmét arra, hogy az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állategészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra az 1898/97/EK rendelet értelmében benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek az mellékletben feltüntetett mértékben kerülnek elfogadásra.

(2)   Az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állategészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

A Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 267., 1997.9.30., 58. o. A legutóbb a 333/2004/EK rendelettel (HL L 60., 2004.2.27., 12. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

| Csoport | A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Csoport

A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/36

---

A BIZOTTSÁG 453/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló, 774/94/EK tanácsi rendeletben foglalt keretek között a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó behozatali engedély iránt 2005 márciusában benyújtott kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a sertéshúsra és egyes más mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyes közösségi vámkontingensek megnyitásáról és kezelésük szabályozásáról szóló 774/94/EK tanácsi rendeletben előírt behozatali szabályoknak a sertéshúságazatban történő alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. június 22-i 1432/94/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2005 második negyedévére benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek kisebbek a rendelkezésre álló mennyiségeknél, következésképpen e kérelmek teljes egészében teljesíthetők. |
| --- | --- |

(1)

A 2005 második negyedévére benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek kisebbek a rendelkezésre álló mennyiségeknél, következésképpen e kérelmek teljes egészében teljesíthetők.

| (2) | Meg kell határozni a soron következő időszakban rendelkezésre álló mennyiségeket. |
| --- | --- |

(2)

Meg kell határozni a soron következő időszakban rendelkezésre álló mennyiségeket.

| (3) | Szükséges felhívni a gazdasági szereplők figyelmét arra, hogy az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állat-egészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni, |
| --- | --- |

(3)

Szükséges felhívni a gazdasági szereplők figyelmét arra, hogy az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állat-egészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra az 1432/94/EK rendelet értelmében benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek az I. mellékletben feltüntetett mértékben kerülnek elfogadásra.

(2)   Az 1432/94/EK rendelet értelmében a 2005. július 1. és szeptember 30. közötti időszakra a II. mellékletben feltüntetett összmennyiségre lehet benyújtani behozatali engedély iránti kérelmeket.

(3)   Az engedélyeket csak a Közösség területén jelenleg hatályos összes állat-egészségügyi rendelkezésnek megfelelő termékek esetében lehet felhasználni.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. áprilius 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 156., 1994.6.23., 14. o. A legutóbb a 332/2004/EK rendelettel (HL L 60., 2004.2.27., 10. o.) módosított rendelet.

1

---

I MELLÉKLET

| Csoport | A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Csoport

A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke

1

100,00

---

II. MELLÉKLET

| (t) |
| --- |
| Csoport | A 2005. július 1. és szeptember 30. közötti időszakra rendelkezésre álló teljes mennyiség |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Csoport

A 2005. július 1. és szeptember 30. közötti időszakra rendelkezésre álló teljes mennyiség

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/38

---

A BIZOTTSÁG 454/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

a sertéshúságazat egyes termékeire vonatkozó, 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra szóló közösségi behozatali vámkontingensek keretében 2005 márciusában benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadhatósága mértékének meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a sertéshúságazat termékeire vonatkozó vámkontingensek megnyitásáról és igazgatásának szabályozásáról szóló, 2003. augusztus 18-i 1458/2003/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmekben feltüntetett mennyiségek kisebbek a rendelkezésre álló mennyiségeknél, következésképpen e kérelmek teljes egészében teljesíthetők,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra az 1458/2003/EK rendelet értelmében benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek a mellékletben feltüntetett mértékben elfogadásra kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. április 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 208., 2003.8.19., 3. o.

1

---

MELLÉKLET

| Csoport | A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Csoport

A 2005. április 1. és június 30. közötti időszakra benyújtott behozatali engedély iránti kérelmek elfogadásának százalékos mértéke

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/40

---

A BIZOTTSÁG 455/2005/EK RENDELETE

(2005. március 18.)

a tisztítatlan gyapot világpiaci árának megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a legutóbb az 1050/2001/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, Görögország csatlakozási okmányához csatolt, a gyapotról szóló 4. jegyzőkönyvre,

a gyapotra vonatkozó termelési támogatásról szóló, 2001. május 22-i 1051/2001/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkének megfelelően a tisztítatlan gyapot világpiaci árának meghatározása a tisztított gyapotra megállapított világpiaci ár alapján, a tisztított gyapot ára és a tisztítatlan gyapot kiszámított ára közötti történeti összefüggés figyelembevételével történik, rendszeres időközönként. E történeti összefüggést a gyapot támogatási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. augusztus 2-i 1591/2001/EK bizottsági rendelet (3) 2. cikkének (2) bekezdése határozta meg. Amennyiben a világpiaci árat nem lehet így meghatározni, a legutóbbi megállapított ár alapján kell azt meghatározni.

| (2) | Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg. |
| --- | --- |

(2)

Az 1051/2001/EK rendelet 5. cikke értelmében a tisztítatlan gyapot világpiaci árát egy adott jellemzőkkel rendelkező termékre vonatkozóan és a valós piaci folyamatok szempontjából reprezentatívnak tartott legkedvezőbb világpiaci árajánlatok és árfolyamok felhasználásával határozzák meg. A világpiaci ár meghatározásához a nemzetközi kereskedelem szempontjából leginkább reprezentatívnak tekintett különböző szállító országokból származó és CIF-értéken valamely közösségi kikötőbe szállított termékre vonatkozóan egy vagy több reprezentatív európai tőzsdén jegyzett ajánlatok és árfolyamok átlagát kell figyelembe venni. A vonatkozó rendelkezések ugyanakkor a tisztított gyapot világpiaci árának meghatározása tekintetében az említett szempontokra nézve kiigazításokat írnak elő a leszállított termék minősége, valamint az ajánlatok és árfolyamjegyzések jellege által indokolt különbségek figyelembevétele érdekében. E kiigazításokat az 1591/2001/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése határozza meg.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra, |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása következtében a tisztítatlan gyapot világpiaci ára az alábbiakban jelzett árszínvonalon került megállapításra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tisztítatlan gyapotnak az 1051/2001/EK rendelet 4. cikkében feltüntetett világpiaci ára 19,011 EUR/100 kg kerül meghatározásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. március 19-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 18-án.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 148., 2001.6.1., 1. o.

1

(2)  HL L 148., 2001.6.1., 3. o.

2

(3)  HL L 210., 2001.8.3., 10. o. Az 1486/2002/EK rendelet (HL L 223., 2002.8.20., 3. o.) módosított rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Bizottság

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/41

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. július 14.)

a korzikai halászati és akvakultúra-ágazat részére 1986 és 1999 között nyújtott támogatásokról

(az értesítés a C(2004) 2585. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/238/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután az érdekelt feleket felszólították észrevételeik ismertetésére a szóban forgó cikknek megfelelően,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | 1996. május 21-én Brüsszelben, Franciaország és a Bizottság részvételével tanácskozásra került sor, amelynek témája adott korzikai tevékenységi ágazatok, többek között a halászati ágazat, aktuális helyzetének áttekintése volt. A tanácskozás során a Bizottság arról értesült, hogy anélkül részesültek az említett ágazatok köztámogatásokban, hogy azok felülvizsgálat céljából bejelentésre kerültek volna összhangban a szerződés 93. cikkével (jelenleg 88. cikk). |
| --- | --- |

(1)

1996. május 21-én Brüsszelben, Franciaország és a Bizottság részvételével tanácskozásra került sor, amelynek témája adott korzikai tevékenységi ágazatok, többek között a halászati ágazat, aktuális helyzetének áttekintése volt. A tanácskozás során a Bizottság arról értesült, hogy anélkül részesültek az említett ágazatok köztámogatásokban, hogy azok felülvizsgálat céljából bejelentésre kerültek volna összhangban a szerződés 93. cikkével (jelenleg 88. cikk).

| (2) | Ekkor a Bizottság az 1996. június 14-én kelt levelében kérte Franciaországot, hogy adjon tájékoztatást a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

Ekkor a Bizottság az 1996. június 14-én kelt levelében kérte Franciaországot, hogy adjon tájékoztatást a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatban.

| (3) | Az 1996. július 7-én kelt levelében Franciaország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy felvette a szükséges kapcsolatot a korzikai területi szervekkel annak érdekében, hogy a kért információkat a Bizottság megkapja. Ezek az információk a Bizottsághoz nem érkeztek meg, így a Bizottság 1996. szeptember 12-én megküldte első felszólító levelét. |
| --- | --- |

(3)

Az 1996. július 7-én kelt levelében Franciaország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy felvette a szükséges kapcsolatot a korzikai területi szervekkel annak érdekében, hogy a kért információkat a Bizottság megkapja. Ezek az információk a Bizottsághoz nem érkeztek meg, így a Bizottság 1996. szeptember 12-én megküldte első felszólító levelét.

| (4) | Következésképpen Franciaország az 1996. december 17-én kelt levelében a fent említett támogatásokkal kapcsolatos információk egy részét megküldte. Ezeket a Bizottságnál NN 11/97-es számmal 1997. január 6-án nem bejelentett támogatások cím alatt regisztrálták. |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen Franciaország az 1996. december 17-én kelt levelében a fent említett támogatásokkal kapcsolatos információk egy részét megküldte. Ezeket a Bizottságnál NN 11/97-es számmal 1997. január 6-án nem bejelentett támogatások cím alatt regisztrálták.

| (5) | Miután nyilvánvalóvá vált, hogy nem áll rendelkezésre minden, az ezen támogatási rendszer ellenőrzéséhez szükséges információ, a Bizottság 1997. április 24-én kelt levelében további információkat kért. A dokumentumok egy része az 1997. december 3-i és az 1998. augusztus 11-i postaküldeményekkel megérkezett a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(5)

Miután nyilvánvalóvá vált, hogy nem áll rendelkezésre minden, az ezen támogatási rendszer ellenőrzéséhez szükséges információ, a Bizottság 1997. április 24-én kelt levelében további információkat kért. A dokumentumok egy része az 1997. december 3-i és az 1998. augusztus 11-i postaküldeményekkel megérkezett a Bizottsághoz.

| (6) | Mindezek után a Bizottság az 1999. február 11-én kelt levelében újra további információkat kért. Majd 2000. február 22-én a korzikai területi szervek képviselőinek részvételével a Bizottságnál tanácskozásra került sor. Ezt a tanácskozást követően a Bizottság újfent megküldte Franciaországnak a szóban forgó támogatási intézkedések felülvizsgálatához szükséges információk listáját. Két újabb felszólító levél megküldését követően, a 2001. április 11-i postaküldeménnyel a kért információk jelentős része megérkezett. |
| --- | --- |

(6)

Mindezek után a Bizottság az 1999. február 11-én kelt levelében újra további információkat kért. Majd 2000. február 22-én a korzikai területi szervek képviselőinek részvételével a Bizottságnál tanácskozásra került sor. Ezt a tanácskozást követően a Bizottság újfent megküldte Franciaországnak a szóban forgó támogatási intézkedések felülvizsgálatához szükséges információk listáját. Két újabb felszólító levél megküldését követően, a 2001. április 11-i postaküldeménnyel a kért információk jelentős része megérkezett.

| (7) | Ugyanakkor a Bizottság megismerte a francia Nemzetgyűlés 1077-es számú, a Korzikán a közpénzek felhasználását és a közintézmények gazdálkodását vizsgáló bizottság megbízásából készített jelentését (1) (a továbbiakban: „a Nemzetgyűlés jelentése”). Ebben az 1998-ban közzétett jelentésben az 1997-ben a halászati és akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatásokról esik szó (vö. az említett jelentés I.C.1.b. pontjával). |
| --- | --- |

(7)

Ugyanakkor a Bizottság megismerte a francia Nemzetgyűlés 1077-es számú, a Korzikán a közpénzek felhasználását és a közintézmények gazdálkodását vizsgáló bizottság megbízásából készített jelentését (1) (a továbbiakban: „a Nemzetgyűlés jelentése”). Ebben az 1998-ban közzétett jelentésben az 1997-ben a halászati és akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatásokról esik szó (vö. az említett jelentés I.C.1.b. pontjával).

| (8) | A Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében tájékoztatta Franciaországot arról, hogy az alábbi, a Korzikán bevezetett támogatási intézkedések esetében határozatot hozott a szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott hivatalos ellenőrzési eljárás megkezdéséről:






  — | az új és használt hajók vásárlásához 1986 és 1999 között nyújtott támogatások, |
| --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében tájékoztatta Franciaországot arról, hogy az alábbi, a Korzikán bevezetett támogatási intézkedések esetében határozatot hozott a szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott hivatalos ellenőrzési eljárás megkezdéséről:

—

az új és használt hajók vásárlásához 1986 és 1999 között nyújtott támogatások,

| — | a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez 1987. január 1. és 1998. október 28. között nyújtott támogatások, amennyiben azok a hajó teljesítményének növekedését eredményezik. |
| --- | --- |

—

a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez 1987. január 1. és 1998. október 28. között nyújtott támogatások, amennyiben azok a hajó teljesítményének növekedését eredményezik.

| (9) | E határozatában a Bizottság értesítette Franciaországot arról, hogy a hajók olyan átalakítását és felszerelését célzó támogatásokat, amelyek nem eredményezik a hajók teljesítményének növekedését, valamint a halászok által használt szárazföldi felszerelésekre nyújtott támogatásokat a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinti. |
| --- | --- |

(9)

E határozatában a Bizottság értesítette Franciaországot arról, hogy a hajók olyan átalakítását és felszerelését célzó támogatásokat, amelyek nem eredményezik a hajók teljesítményének növekedését, valamint a halászok által használt szárazföldi felszerelésekre nyújtott támogatásokat a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinti.

| (10) | Ezzel a határozatával a Bizottság Franciaországtól egyben megkövetelte azt, hogy az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatások felülvizsgálatához szükséges információkat bocsássa rendelkezésre. |
| --- | --- |

(10)

Ezzel a határozatával a Bizottság Franciaországtól egyben megkövetelte azt, hogy az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatások felülvizsgálatához szükséges információkat bocsássa rendelkezésre.

| (11) | A 2001. december 21-én kelt levelében Franciaország ismertette azokkal a támogatásokkal kapcsolatos észrevételeit, amelyekkel kapcsolatban a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdődött, valamint átadta az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatásokkal kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

(11)

A 2001. december 21-én kelt levelében Franciaország ismertette azokkal a támogatásokkal kapcsolatos észrevételeit, amelyekkel kapcsolatban a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdődött, valamint átadta az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatásokkal kapcsolatos információkat.

| (12) | Az eljárás megkezdéséről szóló határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétették (2). A Bizottság felkérte az érintetteket, hogy a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket. A közzétételt követően a Bizottsághoz egyetlen észrevétel sem érkezett. |
| --- | --- |

(12)

Az eljárás megkezdéséről szóló határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétették (2). A Bizottság felkérte az érintetteket, hogy a szóban forgó támogatásokkal kapcsolatban tegyék meg észrevételeiket. A közzétételt követően a Bizottsághoz egyetlen észrevétel sem érkezett.

II.   LEÍRÁS

| (13) | Ennek a határozatnak a tárgyát azon támogatási intézkedések alkotják, amelyekkel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárás indult, és amelyekkel kapcsolatosan a Bizottság Franciaországot arra kötelezte, hogy információkat szolgáltasson. Ennek alapján ez a határozat a következő négy támogatást érinti:






  — | az új hajók vásárlásához 1986 és 1999 között nyújtott támogatások, |
| --- | --- | --- |

(13)

Ennek a határozatnak a tárgyát azon támogatási intézkedések alkotják, amelyekkel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárás indult, és amelyekkel kapcsolatosan a Bizottság Franciaországot arra kötelezte, hogy információkat szolgáltasson. Ennek alapján ez a határozat a következő négy támogatást érinti:

—

az új hajók vásárlásához 1986 és 1999 között nyújtott támogatások,

| — | a már meglévő hajók átalakítására és felszerelésére 1997. január 1. és 1998. október 28. között nyújtott támogatások, amennyiben azok a hajó teljesítményének növekedését eredményezik, |
| --- | --- |

—

a már meglévő hajók átalakítására és felszerelésére 1997. január 1. és 1998. október 28. között nyújtott támogatások, amennyiben azok a hajó teljesítményének növekedését eredményezik,

| — | a használt hajók beszerzéséhez 1986 és 1999 között nyújtott támogatások, |
| --- | --- |

—

a használt hajók beszerzéséhez 1986 és 1999 között nyújtott támogatások,

| — | az 1994 és 1999 között az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatások. |
| --- | --- |

—

az 1994 és 1999 között az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatások.

| (14) | A halászati flottáknak nyújtott támogatásokat a Korzikai Közgyűlés vezette be, amely 1985. március 29-én a 85/10a számú határozatával elfogadta a „flottillák modernizációjához nyújtott támogatásokról szóló szabályzatot”. Ez a határozat több alkalommal módosításra került: az 1990. november 30-i (90/99-es számú), az 1991. december 19-i (91/1032-es számú), az 1993. február 23-i (93/25-ös számú), az 1995. március 9-i (95/16-os számú), az 1995. szeptember 11-i (95/79-es számú) és az 1997. április 11-i (97/36-os számú) határozatokkal. Franciaország leszögezte, hogy az utolsó helyen említett határozatot (97/36-os számú) egyetlen egyszer sem módosították a Strukturális Alapok intézkedéseiről szóló egységes programozási dokumentum (DOCUP) programozási időszaka alatt, egészen 1999. december 31-ig. Ami az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatásokat illeti, Franciaország közölte, hogy a korzikai regionális hatóságok közvetlenül a közösségi jogszabályt alkalmazták, összhangban a Korzikai Gazdaságfejlesztési Ügynökség (ADEC) által kiadott „Támogatási Útmutató”-val. Az útmutató a halászatra és az akvakultúrára vonatkozó és az adható támogatásokat leíró részét a Bizottság részére megküldték. |
| --- | --- |

(14)

A halászati flottáknak nyújtott támogatásokat a Korzikai Közgyűlés vezette be, amely 1985. március 29-én a 85/10a számú határozatával elfogadta a „flottillák modernizációjához nyújtott támogatásokról szóló szabályzatot”. Ez a határozat több alkalommal módosításra került: az 1990. november 30-i (90/99-es számú), az 1991. december 19-i (91/1032-es számú), az 1993. február 23-i (93/25-ös számú), az 1995. március 9-i (95/16-os számú), az 1995. szeptember 11-i (95/79-es számú) és az 1997. április 11-i (97/36-os számú) határozatokkal. Franciaország leszögezte, hogy az utolsó helyen említett határozatot (97/36-os számú) egyetlen egyszer sem módosították a Strukturális Alapok intézkedéseiről szóló egységes programozási dokumentum (DOCUP) programozási időszaka alatt, egészen 1999. december 31-ig. Ami az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatásokat illeti, Franciaország közölte, hogy a korzikai regionális hatóságok közvetlenül a közösségi jogszabályt alkalmazták, összhangban a Korzikai Gazdaságfejlesztési Ügynökség (ADEC) által kiadott „Támogatási Útmutató”-val. Az útmutató a halászatra és az akvakultúrára vonatkozó és az adható támogatásokat leíró részét a Bizottság részére megküldték.

| (15) | A támogatásokat 1985 óta folyósították. Az EK-szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) az 1. cikk f) pontja értelmében vett jogellenes támogatások vizsgálatával kapcsolatosan nem határoz meg elévülési időt, tehát olyan támogatásokra vonatkozóan, amelyek anélkül kerülnek bevezetésre, hogy azoknak a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségéről a Bizottság ne nyilatkozott volna. Ugyanakkor a szóban forgó rendelet 15. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság a támogatások visszatérítéséről tíz éves elévülési időn belül rendelkezhet; az elévülési idő azzal a nappal kezdődik, amikor a támogatást a kedvezményezett megkapja; a Bizottság mindennemű intézkedésével az elévülési idő megszakad. Ezért a Bizottság szükségtelennek tekinti az olyan támogatások vizsgálatát, amelyek már elévültek, tehát azokét, amelyeket a Bizottság bárminemű intézkedésétől számítva több, mint tíz évvel korábban nyújtottak. |
| --- | --- |

(15)

A támogatásokat 1985 óta folyósították. Az EK-szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) az 1. cikk f) pontja értelmében vett jogellenes támogatások vizsgálatával kapcsolatosan nem határoz meg elévülési időt, tehát olyan támogatásokra vonatkozóan, amelyek anélkül kerülnek bevezetésre, hogy azoknak a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségéről a Bizottság ne nyilatkozott volna. Ugyanakkor a szóban forgó rendelet 15. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság a támogatások visszatérítéséről tíz éves elévülési időn belül rendelkezhet; az elévülési idő azzal a nappal kezdődik, amikor a támogatást a kedvezményezett megkapja; a Bizottság mindennemű intézkedésével az elévülési idő megszakad. Ezért a Bizottság szükségtelennek tekinti az olyan támogatások vizsgálatát, amelyek már elévültek, tehát azokét, amelyeket a Bizottság bárminemű intézkedésétől számítva több, mint tíz évvel korábban nyújtottak.

| (16) | A Bizottság úgy tekinti, hogy az elévülési idő azzal, hogy a Bizottság 1996. június 14-én Franciaországtól információkat kért megszakadt. Következésképpen az elévülési idő azoknak a támogatásoknak az esetében is alkalmazandó, amelyeket a kedvezményezetteknek 1986. június 14. előtt folyósítottak. Tehát ez az elévülési idő alkalmazandó a Korzika Régió által 1986. június 14. előtt odaítélt, de a kedvezményezettek számára csak az azt követő években, a választható beruházások gyakorlati megvalósítása után folyósított támogatásokra. Ezért a Bizottság a felülvizsgálat során számításba veszi azokat a támogatásokat, amelyek folyósításáról 1986. június 14. és 1999. december 31. között döntöttek. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság úgy tekinti, hogy az elévülési idő azzal, hogy a Bizottság 1996. június 14-én Franciaországtól információkat kért megszakadt. Következésképpen az elévülési idő azoknak a támogatásoknak az esetében is alkalmazandó, amelyeket a kedvezményezetteknek 1986. június 14. előtt folyósítottak. Tehát ez az elévülési idő alkalmazandó a Korzika Régió által 1986. június 14. előtt odaítélt, de a kedvezményezettek számára csak az azt követő években, a választható beruházások gyakorlati megvalósítása után folyósított támogatásokra. Ezért a Bizottság a felülvizsgálat során számításba veszi azokat a támogatásokat, amelyek folyósításáról 1986. június 14. és 1999. december 31. között döntöttek.

| (17) | Az 1985-ös 85/10a határozat meghatározta, hogy a 18 méternél rövidebb, korzikai halászatra szánt hajók vásárlásához támogatás adható, amennyiben ezeket a hajókat, leszámítva a kivételes derogációkat, Franciaországban építették. A támogatás mértéke a vételár 20 %-a volt, amely további 10 %-kal kiegészülhetett abban az esetben, amennyiben első üzembe helyezésről volt szó (első új hajó vásárlása) és további ugyancsak 10 %-kal, amennyiben a hajót Korzikán építették. Ugyanakkor a szigeten a tradicionális, faszerkezetű hajók építése ösztönzése érdekében bevezetett támogatás mértéke a vételár további 20 %-ával növekedhetett a faipar ösztönzésére szánt specifikus finanszírozási felhívási eljárás keretében. A hajótulajdonos önerejének legalább 10 %-ot kellett kitennie. |
| --- | --- |

(17)

Az 1985-ös 85/10a határozat meghatározta, hogy a 18 méternél rövidebb, korzikai halászatra szánt hajók vásárlásához támogatás adható, amennyiben ezeket a hajókat, leszámítva a kivételes derogációkat, Franciaországban építették. A támogatás mértéke a vételár 20 %-a volt, amely további 10 %-kal kiegészülhetett abban az esetben, amennyiben első üzembe helyezésről volt szó (első új hajó vásárlása) és további ugyancsak 10 %-kal, amennyiben a hajót Korzikán építették. Ugyanakkor a szigeten a tradicionális, faszerkezetű hajók építése ösztönzése érdekében bevezetett támogatás mértéke a vételár további 20 %-ával növekedhetett a faipar ösztönzésére szánt specifikus finanszírozási felhívási eljárás keretében. A hajótulajdonos önerejének legalább 10 %-ot kellett kitennie.

| (18) | A 90/99-es számú határozattal a támogatás alapmértéke 20 %-ról 30 %-ra emelkedett. A faszerkezetű hajók építéséhez igényelhető további támogatás mértéke 20 %-ról 5 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(18)

A 90/99-es számú határozattal a támogatás alapmértéke 20 %-ról 30 %-ra emelkedett. A faszerkezetű hajók építéséhez igényelhető további támogatás mértéke 20 %-ról 5 %-ra csökkent.

| (19) | A 95/16-os számú határozattal a támogatások mértéke a következőképpen módosult: a támogatás alapmértéke 30 % maradt, a támogatható beruházások alatt a hajótest, a felszerelések, valamint a 80 darabból álló hajóháló (6 400 méter) beszerzése értendő; az első üzembe helyezéshez igényelhető támogatás mértéke 10 % maradt, a Korzikán történő hajóépítéshez igényelhető támogatás mértéke pedig 10 %-ról 5 %-ra csökkent, amelyet a korábbiakhoz hasonlóan további 5 %-kal kiegészülhetett abban az esetben, amennyiben a hajó fából készült. A határozat eltörölte azt a kötelezettséget, mely szerint a hajót Franciaországban kellett építeni. |
| --- | --- |

(19)

A 95/16-os számú határozattal a támogatások mértéke a következőképpen módosult: a támogatás alapmértéke 30 % maradt, a támogatható beruházások alatt a hajótest, a felszerelések, valamint a 80 darabból álló hajóháló (6 400 méter) beszerzése értendő; az első üzembe helyezéshez igényelhető támogatás mértéke 10 % maradt, a Korzikán történő hajóépítéshez igényelhető támogatás mértéke pedig 10 %-ról 5 %-ra csökkent, amelyet a korábbiakhoz hasonlóan további 5 %-kal kiegészülhetett abban az esetben, amennyiben a hajó fából készült. A határozat eltörölte azt a kötelezettséget, mely szerint a hajót Franciaországban kellett építeni.

| (20) | A 95/79-es számú határozattal a hajóháló vásárlásához nyújtható támogatás mértéke csökkent, amennyiben azt a kérelmező első üzembehelyzése keretében vásárolta. Mindezentúl a határozattal megszűnt az az 5 %-os támogatást is, amelyet a faszerkezetű hajók után lehetett igényelni, feltéve, hogy azt korzikai hajókészítő építette. |
| --- | --- |

(20)

A 95/79-es számú határozattal a hajóháló vásárlásához nyújtható támogatás mértéke csökkent, amennyiben azt a kérelmező első üzembehelyzése keretében vásárolta. Mindezentúl a határozattal megszűnt az az 5 %-os támogatást is, amelyet a faszerkezetű hajók után lehetett igényelni, feltéve, hogy azt korzikai hajókészítő építette.

| (21) | A 97/36-os számú határozat a már érvényben lévő rendelkezésekre vonatkozóan nem tartalmazott alapvető módosításokat. A hajótulajdonos önerejének a korábbiakhoz hasonlóan legalább 10 %-nak kellett lennie. |
| --- | --- |

(21)

A 97/36-os számú határozat a már érvényben lévő rendelkezésekre vonatkozóan nem tartalmazott alapvető módosításokat. A hajótulajdonos önerejének a korábbiakhoz hasonlóan legalább 10 %-nak kellett lennie.

| (22) | Az 1985-ös 85/10a határozat meghatározta, hogy a 18 méternél rövidebb hajók átalakítása, amelynek költsége legalább 25 000 francia frank (FF), támogatható volt, amennyiben az átalakítás célja az volt, hogy a halászteljesítmény lényegesen javuljon (csörlő, húzóháló, halradar, hálókötő állvány, navigációs berendezés, háló feltekerő stb.), valamint hogy lehetővé váljék a kifogott hal hűtőtárolása, vagy hogy a hajtórendszerek (dízelmotor, amelynek teljesítménye a hajó méretéhez igazított, változtatható fokozatú propeller, cső) energiafelhasználása javuljon. |
| --- | --- |

(22)

Az 1985-ös 85/10a határozat meghatározta, hogy a 18 méternél rövidebb hajók átalakítása, amelynek költsége legalább 25 000 francia frank (FF), támogatható volt, amennyiben az átalakítás célja az volt, hogy a halászteljesítmény lényegesen javuljon (csörlő, húzóháló, halradar, hálókötő állvány, navigációs berendezés, háló feltekerő stb.), valamint hogy lehetővé váljék a kifogott hal hűtőtárolása, vagy hogy a hajtórendszerek (dízelmotor, amelynek teljesítménye a hajó méretéhez igazított, változtatható fokozatú propeller, cső) energiafelhasználása javuljon.

| (23) | Az adható támogatás mértéke a felszerelések költségének 15 %-a lehetett. A 93/25-ös számú határozattal ennek mértéke 30 %-ra emelkedett. |
| --- | --- |

(23)

Az adható támogatás mértéke a felszerelések költségének 15 %-a lehetett. A 93/25-ös számú határozattal ennek mértéke 30 %-ra emelkedett.

| (24) | A 95/79-es számú határozat a támogatás mértékének meghagyásával pontosította, hogy amennyiben a hajótulajdonos közösségi támogatást igényelne, úgy Korzika Régió hozzájárulásának mértékét az irányadó közösségi jogszabályban meghatározott támogatási mértékkel összhangban kell kiszámítani. A befektetés minimális költségösszegét, amelytől a támogatás igényelhető 20 000 FF-re csökkent. A 95/79-es számú határozat azt is meghatározta, hogy amennyiben a hajó átalakítására vagy felszerelésére nyújtandó támogatást az igénylő az első üzembehelyezés keretében (az első új vagy használt hajó vétele halászonként) kérelmezi, úgy az első 80 darab háló beszerzése 30 %-os mértékig támogatható. |
| --- | --- |

(24)

A 95/79-es számú határozat a támogatás mértékének meghagyásával pontosította, hogy amennyiben a hajótulajdonos közösségi támogatást igényelne, úgy Korzika Régió hozzájárulásának mértékét az irányadó közösségi jogszabályban meghatározott támogatási mértékkel összhangban kell kiszámítani. A befektetés minimális költségösszegét, amelytől a támogatás igényelhető 20 000 FF-re csökkent. A 95/79-es számú határozat azt is meghatározta, hogy amennyiben a hajó átalakítására vagy felszerelésére nyújtandó támogatást az igénylő az első üzembehelyezés keretében (az első új vagy használt hajó vétele halászonként) kérelmezi, úgy az első 80 darab háló beszerzése 30 %-os mértékig támogatható.

| (25) | Az 1985-ös 85/10a határozat meghatározta, hogy azon használt hajók vásárlása támogatható a vételár 10 %-áig, amelynek vételára legalább 50 000 FF. Az első üzembehelyezés esetében ez a támogatás további 5 %-kal kiegészíthető. A vásárló saját erejének mértéke el kell, hogy érje a hajó árának 15 %-át. |
| --- | --- |

(25)

Az 1985-ös 85/10a határozat meghatározta, hogy azon használt hajók vásárlása támogatható a vételár 10 %-áig, amelynek vételára legalább 50 000 FF. Az első üzembehelyezés esetében ez a támogatás további 5 %-kal kiegészíthető. A vásárló saját erejének mértéke el kell, hogy érje a hajó árának 15 %-át.

| (26) | A 91/1032-es számú határozat az alaptámogatás mértékét 10 %-ról 15 %-ra emelte. A 95/16-os számú határozattal ez a mérték a 20 évnél fiatalabb hajók esetében 20 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(26)

A 91/1032-es számú határozat az alaptámogatás mértékét 10 %-ról 15 %-ra emelte. A 95/16-os számú határozattal ez a mérték a 20 évnél fiatalabb hajók esetében 20 %-ot tett ki.

| (27) | Az akvakultúra-ágazat részére nyújtandó támogatásokat az 1994-es Állam-Régió tervezési szerződés, valamint a közösségi támogatások egységes programozási dokumentuma határozta meg az 1. célkitűzés címén. A Közösséggel együtt finanszírozott projektek megvalósításához a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközről (HOPE) szóló jogszabályt alkalmazták. |
| --- | --- |

(27)

Az akvakultúra-ágazat részére nyújtandó támogatásokat az 1994-es Állam-Régió tervezési szerződés, valamint a közösségi támogatások egységes programozási dokumentuma határozta meg az 1. célkitűzés címén. A Közösséggel együtt finanszírozott projektek megvalósításához a Halászati Orientációs Pénzügyi Eszközről (HOPE) szóló jogszabályt alkalmazták.

| (28) | A támogatások kollektív vagy egyéni beruházásokhoz igényelhetők. A kollektív beruházásoknak a tengeri termékek promóciójára, piackutatásra, továbbá a haltenyésztő üzemek technikai segítségnyújtására kell irányulniuk. Az üzemek befektetéseinek a halászati üzemek versenyképességének javítását kell megcélozniuk, tekintettel arra, hogy ezzel javul a termékek minősége a piacon; ezeknek a befektetéseknek szem előtt kell tartaniuk az egészségügyi normáknak való megfelelést, valamint a termékek értékesítési feltételeinek javítását: csomagoló berendezések, tárolókapacitás, szervizhajó, informatikai berendezések, jégkészítő, hűtőkocsi stb. |
| --- | --- |

(28)

A támogatások kollektív vagy egyéni beruházásokhoz igényelhetők. A kollektív beruházásoknak a tengeri termékek promóciójára, piackutatásra, továbbá a haltenyésztő üzemek technikai segítségnyújtására kell irányulniuk. Az üzemek befektetéseinek a halászati üzemek versenyképességének javítását kell megcélozniuk, tekintettel arra, hogy ezzel javul a termékek minősége a piacon; ezeknek a befektetéseknek szem előtt kell tartaniuk az egészségügyi normáknak való megfelelést, valamint a termékek értékesítési feltételeinek javítását: csomagoló berendezések, tárolókapacitás, szervizhajó, informatikai berendezések, jégkészítő, hűtőkocsi stb.

| (29) | A támogatás összege a befektetés összegének maximum 25 %-át tette ki, számolva egy esetleges HOPE-ből történő finanszírozási lehetőséggel. |
| --- | --- |

(29)

A támogatás összege a befektetés összegének maximum 25 %-át tette ki, számolva egy esetleges HOPE-ből történő finanszírozási lehetőséggel.

III.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGKEZDÉSÉNEK INDOKAI

| (30) | Azért, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről a Bizottság határozatot hozhasson, a felülvizsgálat során a halászati és az akvakultúra-ágazat állami támogatásainak vizsgálatára vonatkozó iránymutatások különböző változataira (a továbbiakban: iránymutatások) hivatkozott. A jelenleg érvényben lévő 2001-es iránymutatások 3.4. pontja szerint (4) a jogellenes támogatásokat azon iránymutatások szerint kell vizsgálni, amelyek a támogatás nyújtásának időpontjában voltak érvényben. 1986-ban és 1987-ben az 1985-ben közzétett iránymutatások (5) voltak alkalmazandók. Következésképpen az alkalmazott iránymutatások a következők voltak: az 1989. január 1-jétől nyújtott támogatásokra vonatkozó 1988-ban közzétett iránymutatások (6), az 1992. július 1-jétől nyújtott támogatásokra vonatkozó 1992-ben közzétett iránymutatások (7), az 1995. január 1-jétől nyújtott támogatásokra vonatkozó 1994-ben közzétett iránymutatások (8), valamint az 1997. január 1-jétől nyújtott támogatásokra vonatkozó 1997-ben közzétett iránymutatások (9). |
| --- | --- |

(30)

Azért, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről a Bizottság határozatot hozhasson, a felülvizsgálat során a halászati és az akvakultúra-ágazat állami támogatásainak vizsgálatára vonatkozó iránymutatások különböző változataira (a továbbiakban: iránymutatások) hivatkozott. A jelenleg érvényben lévő 2001-es iránymutatások 3.4. pontja szerint (4) a jogellenes támogatásokat azon iránymutatások szerint kell vizsgálni, amelyek a támogatás nyújtásának időpontjában voltak érvényben. 1986-ban és 1987-ben az 1985-ben közzétett iránymutatások (5) voltak alkalmazandók. Következésképpen az alkalmazott iránymutatások a következők voltak: az 1989. január 1-jétől nyújtott támogatásokra vonatkozó 1988-ban közzétett iránymutatások (6), az 1992. július 1-jétől nyújtott támogatásokra vonatkozó 1992-ben közzétett iránymutatások (7), az 1995. január 1-jétől nyújtott támogatásokra vonatkozó 1994-ben közzétett iránymutatások (8), valamint az 1997. január 1-jétől nyújtott támogatásokra vonatkozó 1997-ben közzétett iránymutatások (9).

| (31) | Ezenfelül a Bizottság hivatkozott a Közösségnek a halászati és az akvakultúra-ágazat strukturális intézkedéseiről szóló sorozatos tanácsi rendeleteire, amelyekben a támogatható befektetésekre és az engedélyezett támogatási mértékekre vonatkozó iránymutatások egyöntetűek. A szóban forgó rendeletek a következők: a halászat szerkezetátalakítására, modernizációjára és fejlesztésére, valamint az akvakultúra-ágazat fejlesztésére vonatkozó közös intézkedésről szóló, 1983. október 4-i 2908/83/EGK tanácsi rendelet (10), a halászati és az akvakultúra-ágazat struktúrafejlesztésére és átalakítására vonatkozó közösségi programokról szóló, 1986. december 18-i 4028/86/EGK tanácsi rendelet (11), a halászati és az akvakultúra-ágazat, valamint ezen ágazatok termékeinek feldolgozása és értékesítése strukturális célú közösségi támogatása kritériumainak és feltételrendszerének meghatározásáról szóló, 1993. december 21-i 3699/93/EK tanácsi rendelet (12), valamint a halászati és az akvakultúra-ágazat, valamint ezen ágazatok termékeinek feldolgozása és értékesítése strukturális célú közösségi támogatása kritériumainak és feltételrendszerének meghatározásáról szóló, 1998. november 3-i 2468/98/EK tanácsi rendelet (13). |
| --- | --- |

(31)

Ezenfelül a Bizottság hivatkozott a Közösségnek a halászati és az akvakultúra-ágazat strukturális intézkedéseiről szóló sorozatos tanácsi rendeleteire, amelyekben a támogatható befektetésekre és az engedélyezett támogatási mértékekre vonatkozó iránymutatások egyöntetűek. A szóban forgó rendeletek a következők: a halászat szerkezetátalakítására, modernizációjára és fejlesztésére, valamint az akvakultúra-ágazat fejlesztésére vonatkozó közös intézkedésről szóló, 1983. október 4-i 2908/83/EGK tanácsi rendelet (10), a halászati és az akvakultúra-ágazat struktúrafejlesztésére és átalakítására vonatkozó közösségi programokról szóló, 1986. december 18-i 4028/86/EGK tanácsi rendelet (11), a halászati és az akvakultúra-ágazat, valamint ezen ágazatok termékeinek feldolgozása és értékesítése strukturális célú közösségi támogatása kritériumainak és feltételrendszerének meghatározásáról szóló, 1993. december 21-i 3699/93/EK tanácsi rendelet (12), valamint a halászati és az akvakultúra-ágazat, valamint ezen ágazatok termékeinek feldolgozása és értékesítése strukturális célú közösségi támogatása kritériumainak és feltételrendszerének meghatározásáról szóló, 1998. november 3-i 2468/98/EK tanácsi rendelet (13).

| (32) | A Bizottság ezeknek a támogatási intézkedéseknek az elszámolását két okból is kifogásolta. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság ezeknek a támogatási intézkedéseknek az elszámolását két okból is kifogásolta.

| (33) | Először is az iránymutatások alapján a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az új hajók vásárlásához nyújtott támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetők abban az esetben, amennyiben azokat olyan befektetési céllal engedélyezték, amelyek a halászati flották többéves orientációs programjában (TOP) megfogalmazott kötelezettségek között szerepelnek; a program tartalmazza a kötelezettségeket, a megvalósításukhoz szükséges intézkedések listájával együtt, nevezetesen azt, hogy minden egyes tagállamnak kötelessége halászati flottája kapacitásának hozzáigazítása ahhoz a halászati erőforráshoz, amelyhez hozzáférhet. Franciaország pedig nem mentesült az 1992 és 1996 között hatályos TOP III (14) által meghatározott célkitűzések alól. Következésképpen 1997. január 1-jétől be kellett volna szüntetnie azoknak a támogatásoknak az engedélyezését, amelyek a halászhajók építését és modernizációját támogatták. Mindezek után a Bizottság 1998. október 28-án kelt levelében közölte Franciaországgal, hogy a befektetéseket célzó támogatást, bizonyos feltételek mellett vissza kell vonni. A Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében arról tájékoztatta Franciaországot, hogy döntött a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről; a Bizottság vélelmezte azt, hogy az 1997. január 1. és 1998. október 28. között nyújtott támogatások ellentétben álltak az ebben az időszakban alkalmazott iránymutatásokkal. |
| --- | --- |

(33)

Először is az iránymutatások alapján a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az új hajók vásárlásához nyújtott támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetők abban az esetben, amennyiben azokat olyan befektetési céllal engedélyezték, amelyek a halászati flották többéves orientációs programjában (TOP) megfogalmazott kötelezettségek között szerepelnek; a program tartalmazza a kötelezettségeket, a megvalósításukhoz szükséges intézkedések listájával együtt, nevezetesen azt, hogy minden egyes tagállamnak kötelessége halászati flottája kapacitásának hozzáigazítása ahhoz a halászati erőforráshoz, amelyhez hozzáférhet. Franciaország pedig nem mentesült az 1992 és 1996 között hatályos TOP III (14) által meghatározott célkitűzések alól. Következésképpen 1997. január 1-jétől be kellett volna szüntetnie azoknak a támogatásoknak az engedélyezését, amelyek a halászhajók építését és modernizációját támogatták. Mindezek után a Bizottság 1998. október 28-án kelt levelében közölte Franciaországgal, hogy a befektetéseket célzó támogatást, bizonyos feltételek mellett vissza kell vonni. A Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében arról tájékoztatta Franciaországot, hogy döntött a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről; a Bizottság vélelmezte azt, hogy az 1997. január 1. és 1998. október 28. között nyújtott támogatások ellentétben álltak az ebben az időszakban alkalmazott iránymutatásokkal.

| (34) | Másodszor, a Bizottság megállapította, hogy az adható támogatási mérték, valamint annak, más támogatási rendszerrel történő halmozása következtében az engedélyezett támogatásokat a maximálisan engedélyezett támogatás mértékével ellentmondásos módon engedélyezték. |
| --- | --- |

(34)

Másodszor, a Bizottság megállapította, hogy az adható támogatási mérték, valamint annak, más támogatási rendszerrel történő halmozása következtében az engedélyezett támogatásokat a maximálisan engedélyezett támogatás mértékével ellentmondásos módon engedélyezték.

| (35) | A Bizottság azért kifogásolta az 1997. január 1. és 1998. október 28. között azoknak a hajók átalakításához és felszereléséhez engedélyezett támogatásoknak az elszámolását, amelyek eredményeképpen javult a hajó teljesítménye, mert ezek a támogatások hasonlóképpen a hajók vásárlásához nyújtott támogatásokhoz, nem szerepeltek a TOP célkitűzései között. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság azért kifogásolta az 1997. január 1. és 1998. október 28. között azoknak a hajók átalakításához és felszereléséhez engedélyezett támogatásoknak az elszámolását, amelyek eredményeképpen javult a hajó teljesítménye, mert ezek a támogatások hasonlóképpen a hajók vásárlásához nyújtott támogatásokhoz, nem szerepeltek a TOP célkitűzései között.

| (36) | A Bizottság kifogásolta az 1989. január 1-től kezdődően, a használt hajók vásárlásához nyújtott támogatások egy részének elszámolását, mivel a Korzika-i Közgyűlés határozata szerint ezeket a támogatásokat a hajók megvásárlásához a hajók korára való tekintet nélkül engedélyezni lehetett, annak ellenére, hogy az ebben az időszakban hatályos 1988-as iránymutatások kizárták a támogatásból a 15 évnél idősebb hajókat; az 1992. július 1-jén hatályba lépő 1992-es iránymutatások pedig ezt 10 évben maximalizálták, hasonlóképpen a későbbi iránymutatásokhoz. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság kifogásolta az 1989. január 1-től kezdődően, a használt hajók vásárlásához nyújtott támogatások egy részének elszámolását, mivel a Korzika-i Közgyűlés határozata szerint ezeket a támogatásokat a hajók megvásárlásához a hajók korára való tekintet nélkül engedélyezni lehetett, annak ellenére, hogy az ebben az időszakban hatályos 1988-as iránymutatások kizárták a támogatásból a 15 évnél idősebb hajókat; az 1992. július 1-jén hatályba lépő 1992-es iránymutatások pedig ezt 10 évben maximalizálták, hasonlóképpen a későbbi iránymutatásokhoz.

| (37) | Másrészt a Bizottság észrevételezte, hogy az 1988-as és az azt követő iránymutatások meghatározták, hogy a használt hajók vásárlásához csak abban az esetben nyújtható támogatás, amennyiben fiatal halásznak az első üzembe helyezéséről vagy esetleg részes eljárás keretében tulajdonszerzésről vagy a hajónak a teljes megsemmisülése esetén annak pótlásáról van szó. A Bizottság észrevételezte azt is, hogy az adható támogatási mérték, valamint annak, más támogatási rendszerrel történő halmozása következtében az engedélyezett támogatásokat a maximálisan engedélyezett támogatás mértékével ellentmondásos módon engedélyezték. |
| --- | --- |

(37)

Másrészt a Bizottság észrevételezte, hogy az 1988-as és az azt követő iránymutatások meghatározták, hogy a használt hajók vásárlásához csak abban az esetben nyújtható támogatás, amennyiben fiatal halásznak az első üzembe helyezéséről vagy esetleg részes eljárás keretében tulajdonszerzésről vagy a hajónak a teljes megsemmisülése esetén annak pótlásáról van szó. A Bizottság észrevételezte azt is, hogy az adható támogatási mérték, valamint annak, más támogatási rendszerrel történő halmozása következtében az engedélyezett támogatásokat a maximálisan engedélyezett támogatás mértékével ellentmondásos módon engedélyezték.

IV.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (38) | Válaszában Franciaország hosszan kifejtette azokat az érveket, amelyekkel azt igyekezett alátámasztani, hogy valójában az engedélyezett támogatási mértéket nem lépték túl, beleértve a közösségi támogatásokkal történt halmozás esetét is. Magyarázatainak alátámasztása végett csatolta az ADEC által kidolgozott „Támogatási útmutatót” is. |
| --- | --- |

(38)

Válaszában Franciaország hosszan kifejtette azokat az érveket, amelyekkel azt igyekezett alátámasztani, hogy valójában az engedélyezett támogatási mértéket nem lépték túl, beleértve a közösségi támogatásokkal történt halmozás esetét is. Magyarázatainak alátámasztása végett csatolta az ADEC által kidolgozott „Támogatási útmutatót” is.

| (39) | Franciaország azt is elmagyarázta, hogy az iránymutatások által meghatározott, a használt hajók vásárlását célzó támogatások keretében támogatott hajók korára vonatkozó feltételeket a szóban forgó útmutatóban átdolgozták és azokat be is tartották. |
| --- | --- |

(39)

Franciaország azt is elmagyarázta, hogy az iránymutatások által meghatározott, a használt hajók vásárlását célzó támogatások keretében támogatott hajók korára vonatkozó feltételeket a szóban forgó útmutatóban átdolgozták és azokat be is tartották.

| (40) | Franciaország a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdését követően tett észrevételeivel egyidőben eljuttatta az akvakultúra-ágazat támogatásaival kapcsolatos, valamint a Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében, „Információszolgáltatásra való kötelezés” címszó alatt kért információkat. |
| --- | --- |

(40)

Franciaország a Bizottság számára a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdését követően tett észrevételeivel egyidőben eljuttatta az akvakultúra-ágazat támogatásaival kapcsolatos, valamint a Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében, „Információszolgáltatásra való kötelezés” címszó alatt kért információkat.

V.   ÉRTÉKELÉS

| (41) | A szóban forgó támogatási intézkedések pénzügyi előnyhöz jutattak egyes speciális, halászati vagy haltenyésztési tevékenységet folytató gazdasági egységeket. Az ezen intézkedések bevezetéséhez szükséges források közpénzek. Abból adódóan, hogy a kedvezményezett vállalkozások termékei a közösségi piacon kerültek értékesítésre, ezen intézkedések javítják a vállalkozások pozícióit, úgy a francia piacon olyan más tagállamokkal szemben, akik saját termékeikkel ezen a piacon szeretnének megjelenni, mint más tagállamok piacain azon vállalkozásokkal szemben, amelyek termékeiket ezeken a piacokon kívánják értékesíteni. Következésképpen ezek az intézkedések torzítják vagy veszélyeztetik a piaci versenyt. A támogatások a szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások. |
| --- | --- |

(41)

A szóban forgó támogatási intézkedések pénzügyi előnyhöz jutattak egyes speciális, halászati vagy haltenyésztési tevékenységet folytató gazdasági egységeket. Az ezen intézkedések bevezetéséhez szükséges források közpénzek. Abból adódóan, hogy a kedvezményezett vállalkozások termékei a közösségi piacon kerültek értékesítésre, ezen intézkedések javítják a vállalkozások pozícióit, úgy a francia piacon olyan más tagállamokkal szemben, akik saját termékeikkel ezen a piacon szeretnének megjelenni, mint más tagállamok piacain azon vállalkozásokkal szemben, amelyek termékeiket ezeken a piacokon kívánják értékesíteni. Következésképpen ezek az intézkedések torzítják vagy veszélyeztetik a piaci versenyt. A támogatások a szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatások.

| (42) | Ezek az intézkedések nem tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek, csak akkor, ha a szerződésben meghatározott derogációk között szerepelnek. Mivel ezeknek a támogatásoknak a halászati és az akvakultúra-ágazat vállalkozásai a kedvezményezettjei, ezért azért, hogy az említett derogációk valamelyikében szerepelhessenek, az iránymutatásokban meghatározott kivételek egyikének részét kell képezniük (amelyek 1986 óta alkalmazott különböző változatait felsorolták a (30) preambulumbekezdés alatt említettekben). |
| --- | --- |

(42)

Ezek az intézkedések nem tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek, csak akkor, ha a szerződésben meghatározott derogációk között szerepelnek. Mivel ezeknek a támogatásoknak a halászati és az akvakultúra-ágazat vállalkozásai a kedvezményezettjei, ezért azért, hogy az említett derogációk valamelyikében szerepelhessenek, az iránymutatásokban meghatározott kivételek egyikének részét kell képezniük (amelyek 1986 óta alkalmazott különböző változatait felsorolták a (30) preambulumbekezdés alatt említettekben).

| (43) | Franciaország észrevételeiben megmagyarázta, hogy a támogatások előírt maximális mértékét betartották. Valójában a Bizottság megállapítja, hogy az ADEC által kidolgozott „Támogatási Útmutató” megjegyzi, hogy a maximális mérték a HOPE strukturális intézkedéseiről szóló rendeletben meghatározott támogatási mérték maximumát nem haladhatja meg. Tehát ezek a támogatások ebből a szempontból a továbbiakban kifejtettek függvényében összeegyeztethetők a közös piac intézményével. |
| --- | --- |

(43)

Franciaország észrevételeiben megmagyarázta, hogy a támogatások előírt maximális mértékét betartották. Valójában a Bizottság megállapítja, hogy az ADEC által kidolgozott „Támogatási Útmutató” megjegyzi, hogy a maximális mérték a HOPE strukturális intézkedéseiről szóló rendeletben meghatározott támogatási mérték maximumát nem haladhatja meg. Tehát ezek a támogatások ebből a szempontból a továbbiakban kifejtettek függvényében összeegyeztethetők a közös piac intézményével.

| (44) | Valójában egyedi problémaként megmarad azoknak a támogatásoknak a kérdése, amelyeket 1997. január 1. és 1998. október 28. között nyújtottak, azután, miután alkalmazva a halászati közös politikáról szóló jogszabályokat, Franciaországot kötelezték minden olyan támogatás megszüntetésére, amelyeket hajóépítésekre vagy felújításokra adott; ezt a kötelezettséget az 1998. október 28-án kelt levéllel (15) feloldották. A Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében, amelyben a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről tájékoztatta Franciaországot egyben vélelmezte, hogy a szóban forgó időszakban támogatások kifizetésére került sor. A Bizottság ezt a feltételezését két tényre alapozta: egyrészt arra, hogy Franciaország 2001. április 11-én kelt levele szerint a Korzikai Közgyűlés 97/36-os számú határozatát utólag nem módosították, amely egyértelműen arra utalt, hogy a változatlanul hagyott határozatot alkalmazták a jóváhagyás dátumától kezdődően megszakítás nélkül egészen 1999 végéig, másrészt arra, hogy a Nemzetgyűlés jelentése egyértelműen kifejtette, hogy 1997-ben hajóépítéseket célzó támogatásokat engedélyeztek (a szóban forgó jelentés I.C.1.b. pontja). |
| --- | --- |

(44)

Valójában egyedi problémaként megmarad azoknak a támogatásoknak a kérdése, amelyeket 1997. január 1. és 1998. október 28. között nyújtottak, azután, miután alkalmazva a halászati közös politikáról szóló jogszabályokat, Franciaországot kötelezték minden olyan támogatás megszüntetésére, amelyeket hajóépítésekre vagy felújításokra adott; ezt a kötelezettséget az 1998. október 28-án kelt levéllel (15) feloldották. A Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében, amelyben a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről tájékoztatta Franciaországot egyben vélelmezte, hogy a szóban forgó időszakban támogatások kifizetésére került sor. A Bizottság ezt a feltételezését két tényre alapozta: egyrészt arra, hogy Franciaország 2001. április 11-én kelt levele szerint a Korzikai Közgyűlés 97/36-os számú határozatát utólag nem módosították, amely egyértelműen arra utalt, hogy a változatlanul hagyott határozatot alkalmazták a jóváhagyás dátumától kezdődően megszakítás nélkül egészen 1999 végéig, másrészt arra, hogy a Nemzetgyűlés jelentése egyértelműen kifejtette, hogy 1997-ben hajóépítéseket célzó támogatásokat engedélyeztek (a szóban forgó jelentés I.C.1.b. pontja).

| (45) | Hasznos a Nemzetgyűlés jelentéséből idézni egy részletet:
  „[...] – a halászat és a tengeri gazdálkodás támogatása: | [...] 1997-ben, így az ADEC hivatalai a flottilla és az akvakultúra-ágazat modernizációja keretében 114, magánvállalkozások által benyújtott kérelmet dolgoztak fel, a flottilla felújítása és a halgazdálkodás keretében [...] Ebből a 114 kérelemből mindössze 16 került elutasításra. |
| --- | --- | --- |

(45)

Hasznos a Nemzetgyűlés jelentéséből idézni egy részletet:

„[...] – a halászat és a tengeri gazdálkodás támogatása:

[...] 1997-ben, így az ADEC hivatalai a flottilla és az akvakultúra-ágazat modernizációja keretében 114, magánvállalkozások által benyújtott kérelmet dolgoztak fel, a flottilla felújítása és a halgazdálkodás keretében [...] Ebből a 114 kérelemből mindössze 16 került elutasításra.

| | A benyújtott kérelmek egészére a korzikai területi szervek több mint 13 millió frank támogatást folyósítottak, amelyből 11,5 millió frank befektetési támogatás címén és 1,6 millió frank működtetési támogatás címén került kifizetésre. A befektetés címén nyújtott támogatás közel fele a flottilla felújítási műveleteit segítette. |
| --- | --- |

A benyújtott kérelmek egészére a korzikai területi szervek több mint 13 millió frank támogatást folyósítottak, amelyből 11,5 millió frank befektetési támogatás címén és 1,6 millió frank működtetési támogatás címén került kifizetésre. A befektetés címén nyújtott támogatás közel fele a flottilla felújítási műveleteit segítette.

| | 1997-ben 10 halászhajót építettek, [...]” |
| --- | --- |

1997-ben 10 halászhajót építettek, [...]”

| (46) | Franciaország semmiféle észrevételt nem tett a Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében szereplő vélelemmel kapcsolatosan, például azt, hogy a kérdéses 97/36-os számú határozat alkalmazását felfüggesztették volna vagy azt, hogy a szóban forgó időszakban nem engedélyezték a támogatások kifizetését. Tehát helyénvaló úgy tekinteni, hogy a támogatásokat valójában engedélyezték a szóban forgó időszak alatt. |
| --- | --- |

(46)

Franciaország semmiféle észrevételt nem tett a Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében szereplő vélelemmel kapcsolatosan, például azt, hogy a kérdéses 97/36-os számú határozat alkalmazását felfüggesztették volna vagy azt, hogy a szóban forgó időszakban nem engedélyezték a támogatások kifizetését. Tehát helyénvaló úgy tekinteni, hogy a támogatásokat valójában engedélyezték a szóban forgó időszak alatt.

| (47) | Az iránymutatások egymást követő változatai visszatérően meghatározták azt, hogy azt, hogy az új hajók vásárlásához nyújtott támogatások akkor egyeztethetők össze a közös piac intézményével, amennyiben azokat olyan befektetésekhez nyújtják, amelyek szerepelnek a TOP (16) célkitűzései között. Pontosabban, az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett támogatásokat illetően, amelyek esetében az 1997-es iránymutatások voltak alkalmazandók, a szóban forgó iránymutatások 2.2.3.1. pontja megállapította, hogy „az új halászhajók építésére szánt támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthetők, figyelemmel a 3699/93/EK rendelet 7. és 10. cikkeiben és a III. mellékletében (1.3. pontja) előírt feltételekre [...].” |
| --- | --- |

(47)

Az iránymutatások egymást követő változatai visszatérően meghatározták azt, hogy azt, hogy az új hajók vásárlásához nyújtott támogatások akkor egyeztethetők össze a közös piac intézményével, amennyiben azokat olyan befektetésekhez nyújtják, amelyek szerepelnek a TOP (16) célkitűzései között. Pontosabban, az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett támogatásokat illetően, amelyek esetében az 1997-es iránymutatások voltak alkalmazandók, a szóban forgó iránymutatások 2.2.3.1. pontja megállapította, hogy „az új halászhajók építésére szánt támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthetők, figyelemmel a 3699/93/EK rendelet 7. és 10. cikkeiben és a III. mellékletében (1.3. pontja) előírt feltételekre [...].”

| (48) | A 3699/93/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése meghatározta azt, hogy „A tagállamok a halászhajó-építés ösztönzése érdekében támogatási intézkedéseket irányozhatnak elő, amennyiben meghatározott határidők mellett betartják a többéves orientációs programok egységei szerint meghatározott átmeneti globális célkitűzéseket, valamint a végső célkitűzéseket. A tagállamok a kapcsolódó támogatási tervvel egyidejűleg tájékoztatják a Bizottságot azokról a rendelkezésekről, amelyeket a szóban forgó feltétel betartása érdekében hoznak meg.” Ez összhangban van azzal a rendelkezéssel, amelyre a Bizottság 1997. július 4-én kelt levelében felszólította Franciaországot, mégpedig, hogy „tehát 1997. január 1-jétől meg kellett szüntetnie minden, az építést és felújítást célzó támogatás engedélyezését.” |
| --- | --- |

(48)

A 3699/93/EK rendelet 10. cikkének (1) bekezdése meghatározta azt, hogy „A tagállamok a halászhajó-építés ösztönzése érdekében támogatási intézkedéseket irányozhatnak elő, amennyiben meghatározott határidők mellett betartják a többéves orientációs programok egységei szerint meghatározott átmeneti globális célkitűzéseket, valamint a végső célkitűzéseket. A tagállamok a kapcsolódó támogatási tervvel egyidejűleg tájékoztatják a Bizottságot azokról a rendelkezésekről, amelyeket a szóban forgó feltétel betartása érdekében hoznak meg.” Ez összhangban van azzal a rendelkezéssel, amelyre a Bizottság 1997. július 4-én kelt levelében felszólította Franciaországot, mégpedig, hogy „tehát 1997. január 1-jétől meg kellett szüntetnie minden, az építést és felújítást célzó támogatás engedélyezését.”

| (49) | Franciaország az 1997. augusztus 8-án kelt levelében a következőket válaszolta: „1996 elején, mivel a TOP II átmeneti célkitűzései nem valósultak meg 1995. 12. 31-ig, a francia hatóságok már meghozták azokat az intézkedéseket, amelyek a flottateljesítmény növekedését eredményező beruházási tervek befagyasztásához szükségesek. Ugyanakkor 1996 júliusában, azért, hogy a halászhajók számának csökkentését felgyorsítsák, flottakivonási tervet alkalmaztak. [...] Az előirányzott kivonás mértéke flottateljesítményben 10 000–15 000 kW volt. Ugyancsak 1997 elején Franciaország úgy vélte, hogy a TOP III címén teljesítheti a célkitűzéseit. Következésképpen, korlátozott mértékben engedélyezték a nemzeti támogatással segített befektetéseket, elsősorban a sürgős hajópótlások és újragépesítések esetében. [...] Márpedig, a flottakivonási intézkedések hatása csak 1997. első félévének végén vált érzékelhetővé [...]” |
| --- | --- |

(49)

Franciaország az 1997. augusztus 8-án kelt levelében a következőket válaszolta: „1996 elején, mivel a TOP II átmeneti célkitűzései nem valósultak meg 1995. 12. 31-ig, a francia hatóságok már meghozták azokat az intézkedéseket, amelyek a flottateljesítmény növekedését eredményező beruházási tervek befagyasztásához szükségesek. Ugyanakkor 1996 júliusában, azért, hogy a halászhajók számának csökkentését felgyorsítsák, flottakivonási tervet alkalmaztak. [...] Az előirányzott kivonás mértéke flottateljesítményben 10 000–15 000 kW volt. Ugyancsak 1997 elején Franciaország úgy vélte, hogy a TOP III címén teljesítheti a célkitűzéseit. Következésképpen, korlátozott mértékben engedélyezték a nemzeti támogatással segített befektetéseket, elsősorban a sürgős hajópótlások és újragépesítések esetében. [...] Márpedig, a flottakivonási intézkedések hatása csak 1997. első félévének végén vált érzékelhetővé [...]”

| (50) | Tény, hogy Franciaországnak csak 1998. második félévére sikerült teljesítenie a TOP célkitűzéseit. A Bizottság 1998. október 28-án kelt levelében közölte Franciaországgal, hogy „az 1998. október 21-i megbeszélésünk, az azt megelőző találkozók, valamint az 1998. október 5. és 22. között kelt leveleikben foglalt pontosítások alapján, van szerencsém tudtára hozni, hogy a Halászati Főigazgatóságnak módjában áll elfogadni az önök által előirányzott beruházások egy szűk körét; kizárólag olyan műveleteket, amelyek kedvezményezettjei a fiatal halászok, és amelyek nem jártak a teljesítmény növekedésével, illetve amelyek a TOP célkitűzések betartása mellett kerültek megvalósításra.” |
| --- | --- |

(50)

Tény, hogy Franciaországnak csak 1998. második félévére sikerült teljesítenie a TOP célkitűzéseit. A Bizottság 1998. október 28-án kelt levelében közölte Franciaországgal, hogy „az 1998. október 21-i megbeszélésünk, az azt megelőző találkozók, valamint az 1998. október 5. és 22. között kelt leveleikben foglalt pontosítások alapján, van szerencsém tudtára hozni, hogy a Halászati Főigazgatóságnak módjában áll elfogadni az önök által előirányzott beruházások egy szűk körét; kizárólag olyan műveleteket, amelyek kedvezményezettjei a fiatal halászok, és amelyek nem jártak a teljesítmény növekedésével, illetve amelyek a TOP célkitűzések betartása mellett kerültek megvalósításra.”

| (51) | Ezen levélváltások alapján arra lehet következtetni, hogy Franciaország teljesen tudatában volt annak, hogy nem teljesítette a TOP III időszakos célkitűzéseit, és mindennek ellenére engedélyezte az új hajók vásárlását célzó támogatásokat. Tehát nem tartotta be a 3699/93/EK rendelet 10. cikkében megfogalmazott feltételt. Ebből következik az, hogy alkalmazva az 1997-es iránymutatások 2.2.3.1. pontját, az ezen időszak alatt az új hajók megvásárlását célzó támogatások engedélyezése nem volt összhangban a közös piac intézményével. |
| --- | --- |

(51)

Ezen levélváltások alapján arra lehet következtetni, hogy Franciaország teljesen tudatában volt annak, hogy nem teljesítette a TOP III időszakos célkitűzéseit, és mindennek ellenére engedélyezte az új hajók vásárlását célzó támogatásokat. Tehát nem tartotta be a 3699/93/EK rendelet 10. cikkében megfogalmazott feltételt. Ebből következik az, hogy alkalmazva az 1997-es iránymutatások 2.2.3.1. pontját, az ezen időszak alatt az új hajók megvásárlását célzó támogatások engedélyezése nem volt összhangban a közös piac intézményével.

| (52) | A hivatalos vizsgálati eljárás a hajók átalakítását és felszerelését célzó, 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett támogatásokra vonatkozott, amennyiben az elvégzett munkálatok a hajó teljesítményének növekedését eredményezték, mivel ezen támogatások, ugyanúgy, mint az új hajók vásárlásához nyújtott támogatások, nem szerepeltek a TOP célkitűzései között. |
| --- | --- |

(52)

A hivatalos vizsgálati eljárás a hajók átalakítását és felszerelését célzó, 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett támogatásokra vonatkozott, amennyiben az elvégzett munkálatok a hajó teljesítményének növekedését eredményezték, mivel ezen támogatások, ugyanúgy, mint az új hajók vásárlásához nyújtott támogatások, nem szerepeltek a TOP célkitűzései között.

| (53) | A Nemzetgyűlés jelentésében (I.C.1.b. pont) tényként szerepel a hajók felújításának támogatása. Ugyanazon a módon, mint ahogy a jelentés tartalmazza azt, hogy 10 halászhajó építésére került sor, tartalmazza azt is, hogy „[...] 38 hajót alakítottak át vagy szereltek föl, [...]”. Tehát nyilvánvaló az, hogy ezen időszak alatt engedélyezték a felújítási támogatásokat. |
| --- | --- |

(53)

A Nemzetgyűlés jelentésében (I.C.1.b. pont) tényként szerepel a hajók felújításának támogatása. Ugyanazon a módon, mint ahogy a jelentés tartalmazza azt, hogy 10 halászhajó építésére került sor, tartalmazza azt is, hogy „[...] 38 hajót alakítottak át vagy szereltek föl, [...]”. Tehát nyilvánvaló az, hogy ezen időszak alatt engedélyezték a felújítási támogatásokat.

| (54) | A Korzikai Régió egymást követő határozatai kategorikusan kijelentették azt, hogy a támogatás tárgya lehet egy olyan felszerelés, amely „a hajó méretéhez igazított teljesítménnyel bíró motor”. Ez a kijelentés hangsúlyozza azt, hogy a modernizációs támogatást nagyobb teljesítményű motor megvételére is lehet fordítani. Mindezen túl, ugyanúgy, mint a hajók vásárlásának támogatása esetében, Franciaország semmiféle észrevételt nem tett a Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében megfogalmazott felvetéssel kapcsolatban, amely szerint engedélyezték a megelőzőnél nagyobb teljesítményű motor vásárlását célzó támogatást a szóban forgó időszak alatt. Tehát helyénvaló úgy tekinteni, hogy a teljesítménynövekedést eredményező felújítási támogatásokat gyakorlatilag egyes kivételes esetekben engedélyezték. |
| --- | --- |

(54)

A Korzikai Régió egymást követő határozatai kategorikusan kijelentették azt, hogy a támogatás tárgya lehet egy olyan felszerelés, amely „a hajó méretéhez igazított teljesítménnyel bíró motor”. Ez a kijelentés hangsúlyozza azt, hogy a modernizációs támogatást nagyobb teljesítményű motor megvételére is lehet fordítani. Mindezen túl, ugyanúgy, mint a hajók vásárlásának támogatása esetében, Franciaország semmiféle észrevételt nem tett a Bizottság 2001. október 30-án kelt levelében megfogalmazott felvetéssel kapcsolatban, amely szerint engedélyezték a megelőzőnél nagyobb teljesítményű motor vásárlását célzó támogatást a szóban forgó időszak alatt. Tehát helyénvaló úgy tekinteni, hogy a teljesítménynövekedést eredményező felújítási támogatásokat gyakorlatilag egyes kivételes esetekben engedélyezték.

| (55) | Az építési támogatáshoz hasonlatos módon az 1997-es iránymutatások 2.2.3.2. pontja meghatározta, hogy „a használatban lévő halászhajók felújítását célzó támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthetők, figyelemmel a 3699/93/EK rendelet 7. és 10. cikkeiben, illetve a III. mellékletében (1.4. pont) előírt feltételekre [...]”. A 3699/93/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése meghatározta, hogy „A tagállamok a halászhajók modernizációjának ösztönzése érdekében intézkedéseket hozhatnak; ezen intézkedéseket alá kell vetni az (1) bekezdésben említett feltételeknek (hajóépítés), amennyiben a beruházások feltételezhetően a halászteljesítmény növekedését eredményezik.” |
| --- | --- |

(55)

Az építési támogatáshoz hasonlatos módon az 1997-es iránymutatások 2.2.3.2. pontja meghatározta, hogy „a használatban lévő halászhajók felújítását célzó támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthetők, figyelemmel a 3699/93/EK rendelet 7. és 10. cikkeiben, illetve a III. mellékletében (1.4. pont) előírt feltételekre [...]”. A 3699/93/EK rendelet 10. cikkének (2) bekezdése meghatározta, hogy „A tagállamok a halászhajók modernizációjának ösztönzése érdekében intézkedéseket hozhatnak; ezen intézkedéseket alá kell vetni az (1) bekezdésben említett feltételeknek (hajóépítés), amennyiben a beruházások feltételezhetően a halászteljesítmény növekedését eredményezik.”

| (56) | Tehát a 3699/93/EK rendelet 10. cikkében megfogalmazott feltételt nem tartották be. Ebből következik az, hogy alkalmazva az 1997-es iránymutatások 2.2.3.2. pontját, az ezen időszak alatt engedélyezett modernizációs támogatások, amennyiben azok teljesítménynövekedést eredményeztek, nem összeegyeztethetők a közös piac intézményével. |
| --- | --- |

(56)

Tehát a 3699/93/EK rendelet 10. cikkében megfogalmazott feltételt nem tartották be. Ebből következik az, hogy alkalmazva az 1997-es iránymutatások 2.2.3.2. pontját, az ezen időszak alatt engedélyezett modernizációs támogatások, amennyiben azok teljesítménynövekedést eredményeztek, nem összeegyeztethetők a közös piac intézményével.

| (57) | Mint ahogy az már a (39) preambulumbekezdésben említésre került, Franciaország olyan információkat szolgáltatott, amelyek szerint a gyakorlatban a hajók korára vonatkozó feltételt betartották. Ennek alapján a Bizottságnak az ezzel kapcsolatban a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdésekor felmerült kifogása semmisnek tekintendő. Ugyanez mondható el az adható maximális támogatási mértékkel kapcsolatban is. |
| --- | --- |

(57)

Mint ahogy az már a (39) preambulumbekezdésben említésre került, Franciaország olyan információkat szolgáltatott, amelyek szerint a gyakorlatban a hajók korára vonatkozó feltételt betartották. Ennek alapján a Bizottságnak az ezzel kapcsolatban a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdésekor felmerült kifogása semmisnek tekintendő. Ugyanez mondható el az adható maximális támogatási mértékkel kapcsolatban is.

| (58) | Ugyanakkor azt a kötelezettséget illetően, amely szerint ezeket a támogatásokat a fiatal halászok első üzembe helyezésének segítésére vagy egy teljesen megsemmisült hajó pótlására kell fordítani, Franciaország a 2001. december 21-én kelt levelében közölte, hogy ezeknek a támogatási formáknak az engedélyezésére a hatályban lévő közösségi rendelkezések betartása mellett került sor. Következésképpen ez a támogatási forma a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(58)

Ugyanakkor azt a kötelezettséget illetően, amely szerint ezeket a támogatásokat a fiatal halászok első üzembe helyezésének segítésére vagy egy teljesen megsemmisült hajó pótlására kell fordítani, Franciaország a 2001. december 21-én kelt levelében közölte, hogy ezeknek a támogatási formáknak az engedélyezésére a hatályban lévő közösségi rendelkezések betartása mellett került sor. Következésképpen ez a támogatási forma a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthető.

| (59) | Az iránymutatások egymást követő változataival összhangban, az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetők, amennyiben azok nem sértik a Közösségnek a halászatra vonatkozó strukturális intézkedéseiről szóló rendeletében meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(59)

Az iránymutatások egymást követő változataival összhangban, az akvakultúra-ágazat részére nyújtott támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetők, amennyiben azok nem sértik a Közösségnek a halászatra vonatkozó strukturális intézkedéseiről szóló rendeletében meghatározott feltételeket.

| (60) | Mint ahogy azt Franciaország a 2001. december 21-én kelt levelében közölte, a „Támogatási Útmutató” figyelembe vette a szóban forgó feltételeket, és különösképpen hangsúlyozta azt, hogy az engedélyezett maximális támogatási mérték meghatározásánál számolni kell más eredetű támogatásokkal is. |
| --- | --- |

(60)

Mint ahogy azt Franciaország a 2001. december 21-én kelt levelében közölte, a „Támogatási Útmutató” figyelembe vette a szóban forgó feltételeket, és különösképpen hangsúlyozta azt, hogy az engedélyezett maximális támogatási mérték meghatározásánál számolni kell más eredetű támogatásokkal is.

| (61) | Következésképpen az akvakultúra-ágazat részére engedélyezett támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthetők. |
| --- | --- |

(61)

Következésképpen az akvakultúra-ágazat részére engedélyezett támogatások a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthetők.

VI.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (62) | Franciaországban Korzika Régióban a Korzikai Közgyűlés 1985. március 29-i, egymást követően az 1990. november 30-i (90/99), az 1991. december 19-i (91/1032), az 1993. február 23-i (93/25), az 1995. március 9-i (95/16), az 1995. szeptember 11-i (95/79), valamint az 1997. április 11-i (97/36) határozatokkal módosított 85/10a határozatával bevezetett következő állami támogatások nem egyeztethetők össze a közös piac intézményével:






  — | az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett új hajók vásárlásához nyújtott támogatások, |
| --- | --- | --- |

(62)

Franciaországban Korzika Régióban a Korzikai Közgyűlés 1985. március 29-i, egymást követően az 1990. november 30-i (90/99), az 1991. december 19-i (91/1032), az 1993. február 23-i (93/25), az 1995. március 9-i (95/16), az 1995. szeptember 11-i (95/79), valamint az 1997. április 11-i (97/36) határozatokkal módosított 85/10a határozatával bevezetett következő állami támogatások nem egyeztethetők össze a közös piac intézményével:

—

az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett új hajók vásárlásához nyújtott támogatások,

| — | az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett, a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez nyújtott támogatások, amennyiben ezek teljesítménynövekedést eredményeztek. |
| --- | --- |

—

az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett, a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez nyújtott támogatások, amennyiben ezek teljesítménynövekedést eredményeztek.

| (63) | Összhangban a 659/1999/EK rendelet 14. cikkével Franciaországnak ezeket a támogatásokat vissza kell térítenie. |
| --- | --- |

(63)

Összhangban a 659/1999/EK rendelet 14. cikkével Franciaországnak ezeket a támogatásokat vissza kell térítenie.

| (64) | A következő támogatások egyeztethetők össze a közös piac intézményével:






  — | az 1997. január 1. és 1998. október 28. közötti időszakon kívül engedélyezett, új hajók vásárlásához nyújtott támogatások, |
| --- | --- | --- |

(64)

A következő támogatások egyeztethetők össze a közös piac intézményével:

—

az 1997. január 1. és 1998. október 28. közötti időszakon kívül engedélyezett, új hajók vásárlásához nyújtott támogatások,

| — | az 1997. január 1. és 1998. október 28. közötti időszakon kívül engedélyezett, illetve a szóban forgó időszak alatt engedélyezett, de a hajók teljesítménynövekedését nem eredményező, a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez nyújtott támogatások, |
| --- | --- |

—

az 1997. január 1. és 1998. október 28. közötti időszakon kívül engedélyezett, illetve a szóban forgó időszak alatt engedélyezett, de a hajók teljesítménynövekedését nem eredményező, a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez nyújtott támogatások,

| — | használt hajók vásárlásához engedélyezett támogatások, |
| --- | --- |

—

használt hajók vásárlásához engedélyezett támogatások,

| — | az akvakultúra-ágazat engedélyezett támogatásai, |
| --- | --- |

—

az akvakultúra-ágazat engedélyezett támogatásai,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Franciaországban a következő a Korzika Régióban a Korzikai Közgyűlés 1985. március 29-i, egymást követően az 1990. november 30-i (90/99), az 1991. december 19-i (91/1032), az 1993. február 23-i (93/25), az 1995. március 9-i (95/16), az 1995. szeptember 11-i (95/79), valamint az 1997. április 11-i (97/36) határozatokkal módosított 85/10a határozatával bevezetett támogatási intézkedések nem egyeztethetők össze a közös piac intézményével:

| a) | az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett új hajók vásárlásához nyújtott támogatások; |
| --- | --- |

a)

az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett új hajók vásárlásához nyújtott támogatások;

| b) | az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett, a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez nyújtott támogatások, amennyiben ezek teljesítménynövekedést eredményeztek. |
| --- | --- |

b)

az 1997. január 1. és 1998. október 28. között engedélyezett, a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez nyújtott támogatások, amennyiben ezek teljesítménynövekedést eredményeztek.

2. cikk

Franciaország által Korzika Régióban bevezetett, a Korzikai Közgyűlés határozatának 1. cikkében említett támogatási intézkedések közül az alábbiak egyeztethetők össze a közös piac intézményével:

| a) | az 1997. január 1. és 1998. október 28. közötti időszakon kívül engedélyezett, új hajók vásárlásához nyújtott támogatások; |
| --- | --- |

a)

az 1997. január 1. és 1998. október 28. közötti időszakon kívül engedélyezett, új hajók vásárlásához nyújtott támogatások;

| b) | az 1997. január 1. és 1998. október 28. közötti időszakon kívül engedélyezett, illetve a szóban forgó időszak alatt engedélyezett, de a hajók teljesítménynövekedését nem eredményező, a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez nyújtott támogatások; |
| --- | --- |

b)

az 1997. január 1. és 1998. október 28. közötti időszakon kívül engedélyezett, illetve a szóban forgó időszak alatt engedélyezett, de a hajók teljesítménynövekedését nem eredményező, a már meglévő hajók átalakításához és felszereléséhez nyújtott támogatások;

| c) | használt hajók vásárlásához engedélyezett támogatások; |
| --- | --- |

c)

használt hajók vásárlásához engedélyezett támogatások;

| d) | az akvakultúra-ágazat 1994 és 1999 között engedélyezett támogatásai. |
| --- | --- |

d)

az akvakultúra-ágazat 1994 és 1999 között engedélyezett támogatásai.

3. cikk

(1)   Franciaországnak meg kell tennie minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az 1. cikkben említett és a kedvezményezettek részére már jogtalanul folyósított támogatásokat visszatérítse.

(2)   A visszatérítésről haladéktalanul intézkedni kell összhangban a nemzeti jogszabályi eljárással; ennek a határozatnak a végrehajtására a nemzeti jogszabályi eljárástól függően azonnal és hatékonyan sort kell keríteni. A visszatérítendő támogatások magukban foglalják azokat a kamatokat is, amelyeket attól az időponttól kell számítani, amikor a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották a támogatásokat egészen addig, ameddig a támogatások visszatérítésre nem kerülnek. A kamatlábat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (17) V. fejezetével összhangban kell kiszámítani és alkalmazni.

4. cikk

Franciaországnak ezen határozat bejelentésétől számított két hónapon belül tájékoztatnia kell a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a kiigazítás érdekében tesz meg.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2004. július 14-én.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  A jelentés a Nemzetgyűlés honlapjáról érhető el: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  HL C 25., 2002.1.29., 2. o.

2

(3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

3

(4)  HL C 19., 2001.1.20., 7. o.

4

(5)  HL C 268., 1985.10.19., 2. o.

5

(6)  HL C 313., 1988.12.8., 21. o.

6

(7)  HL C 152., 1992.6.17, 2. o.

7

(8)  HL C 260., 1994.9.17., 3. o.

8

(9)  HL C 100., 1997.3.17., 12. o.

9

(10)  HL L 290., 1983.10.22., 1. o. A legutóbb a 3733/85/EK rendelettel (HL L 361., 1985.12.31., 78. o.) módosított rendelet.

10

(11)  HL L 376., 1986.12.31., 7. o. A legutóbb a 3946/92/EK rendelettel (HL L 401., 1992.12.31., 1. o.) módosított rendelet.

11

(12)  HL L 346., 1993.12.31., 1. o. A legutóbb a 25/97/EK rendelettel (HL L 6., 1997.1.10., 7. o.) módosított rendelet.

12

(13)  HL L 312., 1998.11.20., 19. o.

13

(14)  Franciaországnak az 1993–1996. időszakra vonatkozó, a halászflotta többéves orientációs programjáról szóló, 1992. december 21-i 92/588/EGK bizottsági határozat, összhangban a 4028/86/EGK tanácsi rendelettel (HL L 401., 1992.12.31., 3. o.). A legutóbb a 95/238/EK határozattal (HL L 166., 1995.7.15., 1. o.) módosított határozat.

14

(15)  Lásd a (33) preambulumbekezdést.

15

(16)  Ibidem.

16

Ibidem.

(17)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

17

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/49

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004 július 14.)

a Franciaország által a haltenyésztők és a halászok kedvezményezésére bevezetett támogatási intézkedésekről

(az értesítés a C(2004) 2588. számú dokumentummal történt)

(Csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/239/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután az érdekelt feleket felszólították észrevételeik ismertetésére a szóban forgó cikknek megfelelően,

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | Franciaország a 2000. június 21-én kelt levelében tájékoztatta a Bizottságot azokról a jövedelempótló intézkedésekről, amelyeket azoknak a haltenyésztőknek és halászoknak a kedvezményezésére vezettek be, akik egyrészt a Gascogne-i-öbölben 1999. december 12-én az Erika hajótörése következtében keletkezett szénhidrogén szennyezés miatt, másrészt pedig az 1999. december 27/28-án szokatlanul nagy erejű, heves vihar következtében károsultak. A Bizottság által kért további információkat Franciaország a 2000. november 28-án, a 2001. április 6-án, valamint a 2001. augusztus 13-án kelt leveleiben megküldte. Ezeknek az intézkedéseknek a bevezetésére még azelőtt sor került, hogy azoknak a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság véleményt nyilváníthatott volna; az ügyiratot a nem bejelentett támogatások címén, NN 80/2000-es szám alatt vették nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(1)

Franciaország a 2000. június 21-én kelt levelében tájékoztatta a Bizottságot azokról a jövedelempótló intézkedésekről, amelyeket azoknak a haltenyésztőknek és halászoknak a kedvezményezésére vezettek be, akik egyrészt a Gascogne-i-öbölben 1999. december 12-én az Erika hajótörése következtében keletkezett szénhidrogén szennyezés miatt, másrészt pedig az 1999. december 27/28-án szokatlanul nagy erejű, heves vihar következtében károsultak. A Bizottság által kért további információkat Franciaország a 2000. november 28-án, a 2001. április 6-án, valamint a 2001. augusztus 13-án kelt leveleiben megküldte. Ezeknek az intézkedéseknek a bevezetésére még azelőtt sor került, hogy azoknak a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság véleményt nyilváníthatott volna; az ügyiratot a nem bejelentett támogatások címén, NN 80/2000-es szám alatt vették nyilvántartásba.

| (2) | A Bizottság 2001. december 11-én kelt levelében tájékoztatta Franciaországot, hogy egyrészt arról határozott, hogy egyes intézkedések a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthetők, másrészt pedig arról, hogy a fennmaradó intézkedésekkel kapcsolatban a szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást indít. Franciaország a 2002. március 5-én kelt válaszlevelében ismertette észrevételeit. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2001. december 11-én kelt levelében tájékoztatta Franciaországot, hogy egyrészt arról határozott, hogy egyes intézkedések a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekinthetők, másrészt pedig arról, hogy a fennmaradó intézkedésekkel kapcsolatban a szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározott hivatalos vizsgálati eljárást indít. Franciaország a 2002. március 5-én kelt válaszlevelében ismertette észrevételeit.

| (3) | Az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétételre került a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló határozata (1). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy adják elő a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottsághoz egyetlen egy észrevétel sem érkezett. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétételre került a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló határozata (1). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy adják elő a szóban forgó intézkedésekkel kapcsolatos észrevételeiket. A Bizottsághoz egyetlen egy észrevétel sem érkezett.

II.   LEÍRÁS

| (4) | Ezen ügy tárgyát képező azon intézkedések, amelyekkel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárás indult a következők:






  1. | Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime és Gironde megyék (a továbbiakban: „Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján fekvő megyék”) haltenyésztők kedvezményezésére bevezetett intézkedések:






  — | a társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentesség 2000. első negyedévében (vagy a 2. vagy 3. negyedévben), |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Ezen ügy tárgyát képező azon intézkedések, amelyekkel kapcsolatban hivatalos vizsgálati eljárás indult a következők:

1.

Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime és Gironde megyék (a továbbiakban: „Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján fekvő megyék”) haltenyésztők kedvezményezésére bevezetett intézkedések:

—

a társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentesség 2000. első negyedévében (vagy a 2. vagy 3. negyedévben),

| — | pénzügyi kiadások egy részének átvállalása; |
| --- | --- |

—

pénzügyi kiadások egy részének átvállalása;

| 2. | Franciaország teljes területén a haltenyésztők és halászok kedvezményezésére az alábbi kiegészítő intézkedéseket vezették be:






  — | kiegészítő intézkedés a társadalombiztosítási terhek befizetései egy részének átvállalására valamennyi, a francia anyaországban és a tengerentúli megyékben élő haltenyésztő (2000. április 15-től 2000. július 15-ig terjedő időszakra), illetve halász (2000. április 15-től 2000. október 15-ig terjedő időszakra) kedvezményezésére, |
| --- | --- | --- |

2.

Franciaország teljes területén a haltenyésztők és halászok kedvezményezésére az alábbi kiegészítő intézkedéseket vezették be:

—

kiegészítő intézkedés a társadalombiztosítási terhek befizetései egy részének átvállalására valamennyi, a francia anyaországban és a tengerentúli megyékben élő haltenyésztő (2000. április 15-től 2000. július 15-ig terjedő időszakra), illetve halász (2000. április 15-től 2000. október 15-ig terjedő időszakra) kedvezményezésére,

| — | 2000-ben valamennyi haltenyésztő mentesült a központi használati díjak befizetése alól; a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárásról hozott határozatában azt feltételezte, hogy ezt a mentességet csakis a Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-Óceán partján fekvő megyékben működő halászati üzemek esetében vezették be, de később bebizonyosodott, hogy ez az intézkedés egy általános kiegészítő jellegű intézkedés volt, amelynek valamennyi a francia anyaországban és a tengerentúli megyékben élő halász a kedvezményezettje volt. |
| --- | --- |

—

2000-ben valamennyi haltenyésztő mentesült a központi használati díjak befizetése alól; a Bizottság a hivatalos vizsgálati eljárásról hozott határozatában azt feltételezte, hogy ezt a mentességet csakis a Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-Óceán partján fekvő megyékben működő halászati üzemek esetében vezették be, de később bebizonyosodott, hogy ez az intézkedés egy általános kiegészítő jellegű intézkedés volt, amelynek valamennyi a francia anyaországban és a tengerentúli megyékben élő halász a kedvezményezettje volt.

| (5) | Emlékeztetőül, a Bizottság megjegyzi, hogy azok az intézkedések, amelyeket a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekintett, és amelyekről Franciaország a 2001. december 11-én kelt levelében adott tájékoztatást, azok a Finistère Gironde-ig húzódó, az Atlanti-óceán partján fekvő megyékben bevezetett következő intézkedések voltak:






  — | a haltenyésztők kedvezményezésére bevezetett intézkedések: a mezőgazdasági szerencsétlenségek szabályozása, az anyagi károk, illetve az árukészletben keletkezett kár helyreállításának támogatása, a FIPOL támogatásra nyújtott hitel (FIPOL = a Szénhidrogén-szennyezés következtében keletkezett károk enyhítésének Nemzetközi Alapja), |
| --- | --- | --- |

(5)

Emlékeztetőül, a Bizottság megjegyzi, hogy azok az intézkedések, amelyeket a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek tekintett, és amelyekről Franciaország a 2001. december 11-én kelt levelében adott tájékoztatást, azok a Finistère Gironde-ig húzódó, az Atlanti-óceán partján fekvő megyékben bevezetett következő intézkedések voltak:

—

a haltenyésztők kedvezményezésére bevezetett intézkedések: a mezőgazdasági szerencsétlenségek szabályozása, az anyagi károk, illetve az árukészletben keletkezett kár helyreállításának támogatása, a FIPOL támogatásra nyújtott hitel (FIPOL = a Szénhidrogén-szennyezés következtében keletkezett károk enyhítésének Nemzetközi Alapja),

| — | a halászok kedvezményezésére bevezetett intézkedések: a vihar következtében megsemmisült vagy károsodott hajók és halászfelszerelések helyreállításának támogatása, hitelek a FIPOL támogatásra, átalánytámogatás a vihar által okozott károk miatt bekövetkezett jövedelem-kiesés pótlására. |
| --- | --- |

—

a halászok kedvezményezésére bevezetett intézkedések: a vihar következtében megsemmisült vagy károsodott hajók és halászfelszerelések helyreállításának támogatása, hitelek a FIPOL támogatásra, átalánytámogatás a vihar által okozott károk miatt bekövetkezett jövedelem-kiesés pótlására.

A.   Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján fekvő megyék haltenyésztőinek kedvezményezésére bevezetett intézkedések

1.   A társadalombiztosítási ellátások befizetése alóli mentesség 2000. első negyedévében (vagy a 2. vagy a 3. negyedévben)

| (6) | Ennek az intézkedésnek a kedvezményezettjei a haltenyésztők két csoportjából kerültek ki: egyrészt azokból, akiknek az 1999. decemberi vihar károkat okozott egyrészt a raktárkészletében, másrészt pedig a gazdaság felszereléseiben és részesültek az árukészletek helyreállításához nyújtott támogatásban, másrészt pedig azokból, akik az Erika által okozott szénhidrogén-szennyezés kárvallottjai voltak és hozzájutottak a FIPOL által folyósított segélyre adott hitelhez. |
| --- | --- |

(6)

Ennek az intézkedésnek a kedvezményezettjei a haltenyésztők két csoportjából kerültek ki: egyrészt azokból, akiknek az 1999. decemberi vihar károkat okozott egyrészt a raktárkészletében, másrészt pedig a gazdaság felszereléseiben és részesültek az árukészletek helyreállításához nyújtott támogatásban, másrészt pedig azokból, akik az Erika által okozott szénhidrogén-szennyezés kárvallottjai voltak és hozzájutottak a FIPOL által folyósított segélyre adott hitelhez.

| (7) | Olyan célzott intézkedésről volt szó, amely az üzem helyzetének figyelembevételével került bevezetésre. Az üzem által elszenvedett kár jelentőségétől függően a támogatás egy, két vagy három hónapra szólhatott. A társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentesség a megállapított időtartamra teljes mentességet jelentett. |
| --- | --- |

(7)

Olyan célzott intézkedésről volt szó, amely az üzem helyzetének figyelembevételével került bevezetésre. Az üzem által elszenvedett kár jelentőségétől függően a támogatás egy, két vagy három hónapra szólhatott. A társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentesség a megállapított időtartamra teljes mentességet jelentett.

| (8) | A kérelmeket a minden érintett megyében felállított és a prefektus fennhatósága alatt működő „megyei kártalanítási egységek” vizsgálták felül; az egységek munkájában részt vettek az illetékes közintézmények, a szakmai szervezetek, a bankok és a biztosító társaságok képviselői. A kedvezményezettek listáját a tengeri halászati és tengeri gazdálkodási igazgatóság készítette el a megyei prefektus javaslata alapján. A listán 1 476 üzem szerepelt. A mentesség összege elérte a 0,87 millió eurót. |
| --- | --- |

(8)

A kérelmeket a minden érintett megyében felállított és a prefektus fennhatósága alatt működő „megyei kártalanítási egységek” vizsgálták felül; az egységek munkájában részt vettek az illetékes közintézmények, a szakmai szervezetek, a bankok és a biztosító társaságok képviselői. A kedvezményezettek listáját a tengeri halászati és tengeri gazdálkodási igazgatóság készítette el a megyei prefektus javaslata alapján. A listán 1 476 üzem szerepelt. A mentesség összege elérte a 0,87 millió eurót.

2.   A pénzügyi kiadások egy részének átvállalása

| (9) | Ennek az intézkedésnek ugyanazon üzemek voltak a kedvezményezettjei, mint a (6)-tól a (8)-ig terjedő szakaszban említettek. Ez az intézkedés az egyéni adósságtörlesztési tervek keretében a közép- és hosszú távú kölcsönök, valamint az üzemi konszolidációs kölcsönök 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben esedékes kamatainak átvállalását jelentette. Ezen intézkedések célja, mint ahogy azt Franciaország a 2001. augusztus 13-án kelt levelében is közölte, az események (vihar és olajfolt) következtében károsult üzemek pénztári kiadásai egy részének átvállalása volt. |
| --- | --- |

(9)

Ennek az intézkedésnek ugyanazon üzemek voltak a kedvezményezettjei, mint a (6)-tól a (8)-ig terjedő szakaszban említettek. Ez az intézkedés az egyéni adósságtörlesztési tervek keretében a közép- és hosszú távú kölcsönök, valamint az üzemi konszolidációs kölcsönök 2000-ben, 2001-ben és 2002-ben esedékes kamatainak átvállalását jelentette. Ezen intézkedések célja, mint ahogy azt Franciaország a 2001. augusztus 13-án kelt levelében is közölte, az események (vihar és olajfolt) következtében károsult üzemek pénztári kiadásai egy részének átvállalása volt.

| (10) | A kérelmeket legkésőbb 2000. április 1-jéig kellett beadni. A kérelmeket a megyei tengerügyi igazgatóságok vizsgálták felül; a kérelmek a kártalanítási egységeknek is bemutatásra kerültek. A támogatás összegét a helyi szinten meghatározott kritériumrendszer alapján állapították meg. Ehhez a kártalanítási egységeknek figyelembe kellett venniük az 1999–2000 telén tapasztalt tevékenységi veszteség, az eladósodottság, valamint az üzem kitettségének mértékét, a két utolsó gazdasági év termelési bevételeit, az esetleges kinnlevőségeket, amelyekből az adott időszakban a részestársakat ki lehetett fizetni, továbbá a szóban forgó vállalat életképességét. Kivételes együttműködést kértek az érintett üzemek hitelezőitől (bankok és beszállítók). A támogatás összege nem haladhatta meg a 48 000 francia frankot (FF) (7 317 euró), csak a kártalanítási egység által megállapított kivételesen kritikus helyzetben, amely esetében ez a maximális érték elérhette a 62 000 FF-t (9 451 euró). |
| --- | --- |

(10)

A kérelmeket legkésőbb 2000. április 1-jéig kellett beadni. A kérelmeket a megyei tengerügyi igazgatóságok vizsgálták felül; a kérelmek a kártalanítási egységeknek is bemutatásra kerültek. A támogatás összegét a helyi szinten meghatározott kritériumrendszer alapján állapították meg. Ehhez a kártalanítási egységeknek figyelembe kellett venniük az 1999–2000 telén tapasztalt tevékenységi veszteség, az eladósodottság, valamint az üzem kitettségének mértékét, a két utolsó gazdasági év termelési bevételeit, az esetleges kinnlevőségeket, amelyekből az adott időszakban a részestársakat ki lehetett fizetni, továbbá a szóban forgó vállalat életképességét. Kivételes együttműködést kértek az érintett üzemek hitelezőitől (bankok és beszállítók). A támogatás összege nem haladhatta meg a 48 000 francia frankot (FF) (7 317 euró), csak a kártalanítási egység által megállapított kivételesen kritikus helyzetben, amely esetében ez a maximális érték elérhette a 62 000 FF-t (9 451 euró).

| (11) | Ennek az eljárásnak a keretében az egyéni adósságtörlesztési tervek alapján kidolgozásra került egy olyan egyezmény, amelyet valamennyi érintett fél jóváhagyott és, amelyben megállapításra került valamennyi érintett fél az egyezmény megvalósításához történő hozzájárulásának mértéke. A támogatás elosztásáról szóló határozatot a megyei prefektus hozta meg. A támogatás teljes összege 1 083 üzemre számítva kb. 8 millió FF-t (1,2 millió euro) tett ki. |
| --- | --- |

(11)

Ennek az eljárásnak a keretében az egyéni adósságtörlesztési tervek alapján kidolgozásra került egy olyan egyezmény, amelyet valamennyi érintett fél jóváhagyott és, amelyben megállapításra került valamennyi érintett fél az egyezmény megvalósításához történő hozzájárulásának mértéke. A támogatás elosztásáról szóló határozatot a megyei prefektus hozta meg. A támogatás teljes összege 1 083 üzemre számítva kb. 8 millió FF-t (1,2 millió euro) tett ki.

B.   Kiegészítő intézkedések

| (12) | A már említett intézkedések kiegészítésére, azok kiegészítésére, amelyek esetében később hivatalos vizsgálati eljárás indult, vagy amelyekkel kapcsolatban a Bizottság már jóváhagyólag nyilatkozott, valamint Franciaország szerint a halászat és az akvakultúra terén jelentkező nehézségek enyhítésére, ugyanis ezeknek az ágazatoknak a vihar és az olajfolt által okozott többszörös nehézségekkel kellett szembenézniük, illetve figyelembe véve, a halászati és haltenyésztési üzemeknek a piacvesztésből adódott kárait a mezőgazdasági és halászati miniszter a szóban forgó üzemek támogatására további kiegészítő intézkedésekről döntött. |
| --- | --- |

(12)

A már említett intézkedések kiegészítésére, azok kiegészítésére, amelyek esetében később hivatalos vizsgálati eljárás indult, vagy amelyekkel kapcsolatban a Bizottság már jóváhagyólag nyilatkozott, valamint Franciaország szerint a halászat és az akvakultúra terén jelentkező nehézségek enyhítésére, ugyanis ezeknek az ágazatoknak a vihar és az olajfolt által okozott többszörös nehézségekkel kellett szembenézniük, illetve figyelembe véve, a halászati és haltenyésztési üzemeknek a piacvesztésből adódott kárait a mezőgazdasági és halászati miniszter a szóban forgó üzemek támogatására további kiegészítő intézkedésekről döntött.

1.   A haltenyésztők mentessége a 2000. évi használati díj befizetése alól

| (13) | Franciaország, a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló határozatot megelőző, 2000. június 21-én kelt levelében foglalt információk szerint, a 2000. évben mentességet biztosított az állami tulajdonban lévő tengeri területek használati engedélye után fizetendő használati díj, valamint a magánterületeken lévő gazdaságok vízellátását biztosító vízkivételi engedély után fizetendő díj befizetése alól. |
| --- | --- |

(13)

Franciaország, a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló határozatot megelőző, 2000. június 21-én kelt levelében foglalt információk szerint, a 2000. évben mentességet biztosított az állami tulajdonban lévő tengeri területek használati engedélye után fizetendő használati díj, valamint a magánterületeken lévő gazdaságok vízellátását biztosító vízkivételi engedély után fizetendő díj befizetése alól.

| (14) | Franciaország 2002. március 5-én kelt levelében, amelyben ismertette az eljárás megkezdésével kapcsolatos megjegyzéseit, közölte, hogy a szóban forgó intézkedés a kiadások egy részének átvállalását célzó kiegészítő intézkedések részét képezte, és, amelynek valamennyi a francia anyaország és a tengeren túli megyékben élő haltenyésztő a kedvezményezettje volt. |
| --- | --- |

(14)

Franciaország 2002. március 5-én kelt levelében, amelyben ismertette az eljárás megkezdésével kapcsolatos megjegyzéseit, közölte, hogy a szóban forgó intézkedés a kiadások egy részének átvállalását célzó kiegészítő intézkedések részét képezte, és, amelynek valamennyi a francia anyaország és a tengeren túli megyékben élő haltenyésztő a kedvezményezettje volt.

| (15) | A Bizottság kérésének megfelelően, Franciaország a 2002. szeptember 24-én kelt levelében megerősítette azt, hogy ezt a mentességet a 2000. szeptember 12-én kelt határozattal kiterjesztették valamennyi tengeri gazdálkodással foglalkozó személyre. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság kérésének megfelelően, Franciaország a 2002. szeptember 24-én kelt levelében megerősítette azt, hogy ezt a mentességet a 2000. szeptember 12-én kelt határozattal kiterjesztették valamennyi tengeri gazdálkodással foglalkozó személyre.

| (16) | Ezen fizetési mentességet biztosító intézkedés összege elérte a 3,81 millió eurót. |
| --- | --- |

(16)

Ezen fizetési mentességet biztosító intézkedés összege elérte a 3,81 millió eurót.

2.   A haltenyésztők és halászok társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása

| (17) | A mezőgazdasági és halászati miniszter a 2000. április 15-i, valamint a 2000. július 13-i körrendeleteiben döntött arról, hogy valamennyi haltenyésztő a 2000. április 15-től 2000. július 15-ig terjedő időszakra, illetve valamennyi halász a 2000. április 15-től 2000. október 15-ig terjedő időszakra mentesül a társadalombiztosítási terhek 50 %-ának befizetése alól. |
| --- | --- |

(17)

A mezőgazdasági és halászati miniszter a 2000. április 15-i, valamint a 2000. július 13-i körrendeleteiben döntött arról, hogy valamennyi haltenyésztő a 2000. április 15-től 2000. július 15-ig terjedő időszakra, illetve valamennyi halász a 2000. április 15-től 2000. október 15-ig terjedő időszakra mentesül a társadalombiztosítási terhek 50 %-ának befizetése alól.

| (18) | A befizetések egy részének ilyen átvállalása a munkáltató és a munkavállaló által fizetendő társadalombiztosítási díjakra vonatkozott, amelynek valamennyi a francia anyaországban és a tengerentúli megyékben élő haltenyésztő és halász a kedvezményezettje volt. |
| --- | --- |

(18)

A befizetések egy részének ilyen átvállalása a munkáltató és a munkavállaló által fizetendő társadalombiztosítási díjakra vonatkozott, amelynek valamennyi a francia anyaországban és a tengerentúli megyékben élő haltenyésztő és halász a kedvezményezettje volt.

| (19) | A csökkentés mértéke a szerint változott, hogy a járulékok az ENIM-hez (Établissement national des invalides de la marine) vagy az MSA-hoz (Mutualité sociale agricole) kerültek befizetésre. |
| --- | --- |

(19)

A csökkentés mértéke a szerint változott, hogy a járulékok az ENIM-hez (Établissement national des invalides de la marine) vagy az MSA-hoz (Mutualité sociale agricole) kerültek befizetésre.

| (20) | Az ENIM-hez befizetendő járulékok esetében a csökkentés mértéke 50 % volt mind a munkavállalói, mind pedig a munkáltatói járulékokat illetően. Ugyanakkor, azon halászhajók kivételes esetében, ahol a részes elszámolás módszerét nem alkalmazták, a munkáltatói járulékok átvállalásának mértéke 75 % volt. Ez a megkülönböztetés Franciaország szerint azzal a ténnyel magyarázható, hogy a részes elszámolás esetében, jelentős pénzügyi szolidaritás figyelhető meg a hajótulajdonos és a személyzet között a halászati tevékenység nehézségei tekintetében, különösen, ami az üzleti forgalom csökkenését illeti, míg, az ipari jellegű hajótulajdonosi struktúra esetében, ahol ez az elszámolási rendszer nem létezik, a hajótulajdonosok viselik a gazdasági nehézségekből adódó terhek nagyobb részét. |
| --- | --- |

(20)

Az ENIM-hez befizetendő járulékok esetében a csökkentés mértéke 50 % volt mind a munkavállalói, mind pedig a munkáltatói járulékokat illetően. Ugyanakkor, azon halászhajók kivételes esetében, ahol a részes elszámolás módszerét nem alkalmazták, a munkáltatói járulékok átvállalásának mértéke 75 % volt. Ez a megkülönböztetés Franciaország szerint azzal a ténnyel magyarázható, hogy a részes elszámolás esetében, jelentős pénzügyi szolidaritás figyelhető meg a hajótulajdonos és a személyzet között a halászati tevékenység nehézségei tekintetében, különösen, ami az üzleti forgalom csökkenését illeti, míg, az ipari jellegű hajótulajdonosi struktúra esetében, ahol ez az elszámolási rendszer nem létezik, a hajótulajdonosok viselik a gazdasági nehézségekből adódó terhek nagyobb részét.

| (21) | Ami a szóban forgó intézkedés kedvezményezeti körébe tartozó haltenyésztők által az MSA-nak fizetett járulékokat illeti, az azzal kapcsolatos átvállalás részletes szabályait a mezőgazdasági és halászati minisztérium 2000. április 25-i körrendelete határozta meg. Az állam által átvállalt teher mértéke 50 %, amely a gazdálkodók és az üzemek vezetői által az 1999-es évre fizetendő háromhavi személyi járulékokra, illetve az alkalmazottaknak az 1999. utolsó háromhavi bére részeként fizetendő járulékokra terjedt ki. |
| --- | --- |

(21)

Ami a szóban forgó intézkedés kedvezményezeti körébe tartozó haltenyésztők által az MSA-nak fizetett járulékokat illeti, az azzal kapcsolatos átvállalás részletes szabályait a mezőgazdasági és halászati minisztérium 2000. április 25-i körrendelete határozta meg. Az állam által átvállalt teher mértéke 50 %, amely a gazdálkodók és az üzemek vezetői által az 1999-es évre fizetendő háromhavi személyi járulékokra, illetve az alkalmazottaknak az 1999. utolsó háromhavi bére részeként fizetendő járulékokra terjedt ki.

| (22) | Ezeknek a mentességeknek az értéke 119 millió FF-t tett ki (18,2 millió euró). |
| --- | --- |

(22)

Ezeknek a mentességeknek az értéke 119 millió FF-t tett ki (18,2 millió euró).

C.   A hivatalos vizsgálati eljárás megkezdésének indokai

| (23) | Az A. és B. szakaszban leírt intézkedéseket az Erika tartályhajó 1999. december 12-i hajótörése által okozott szennyezést és az 1999. december 26–27-i heves vihart követően fogadták el. |
| --- | --- |

(23)

Az A. és B. szakaszban leírt intézkedéseket az Erika tartályhajó 1999. december 12-i hajótörése által okozott szennyezést és az 1999. december 26–27-i heves vihart követően fogadták el.

| (24) | Az intézkedések felülvizsgálatára sor került a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja figyelembevételével, amely úgy rendelkezik, hogy „az olyan támogatások, amelyek természeti csapás vagy más rendkívüli esemény által okozott károk helyreállítását célozzák meg” a közös piac intézményével összeegyeztethetők. A szóban forgó cikk értelmében az Erika tartályhajó hajótörése következtében történt szennyezés rendkívüli eseménynek minősíthető. Másrészt az 1999. december 26–27-i vihar rendkívüli és szokatlan hevessége miatt természeti csapásnak minősíthető. |
| --- | --- |

(24)

Az intézkedések felülvizsgálatára sor került a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja figyelembevételével, amely úgy rendelkezik, hogy „az olyan támogatások, amelyek természeti csapás vagy más rendkívüli esemény által okozott károk helyreállítását célozzák meg” a közös piac intézményével összeegyeztethetők. A szóban forgó cikk értelmében az Erika tartályhajó hajótörése következtében történt szennyezés rendkívüli eseménynek minősíthető. Másrészt az 1999. december 26–27-i vihar rendkívüli és szokatlan hevessége miatt természeti csapásnak minősíthető.

| (25) | Ebben az összefüggésben a Bizottság feladata ellenőrizni azt, hogy nem kompenzálták-e túl az említett események okozta károkat. |
| --- | --- |

(25)

Ebben az összefüggésben a Bizottság feladata ellenőrizni azt, hogy nem kompenzálták-e túl az említett események okozta károkat.

1.   Az Atlanti-óceán partján elterülő, Finistère-től Girode-ig terjedő megyék haltenyésztői kedvezményezésére hozott intézkedések

| (26) | A következő intézkedésekkel kapcsolatosan indítottak hivatalos vizsgálati eljárást: a 2000. év első negyedévre (vagy 2. vagy 3. negyedévre) vonatkozó társadalombiztosítási terhek befizetései alóli mentesség, a pénzügyi terhek egy részének átvállalása, valamint a használati díjak befizetése alóli mentesség. |
| --- | --- |

(26)

A következő intézkedésekkel kapcsolatosan indítottak hivatalos vizsgálati eljárást: a 2000. év első negyedévre (vagy 2. vagy 3. negyedévre) vonatkozó társadalombiztosítási terhek befizetései alóli mentesség, a pénzügyi terhek egy részének átvállalása, valamint a használati díjak befizetése alóli mentesség.

| (27) | A társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentességre irányuló intézkedés azt követően került bevezetésre, hogy a kártalanítási egység a várhatóan támogatásban részesülő üzemek helyzetét felmérte. A mentesség időtartama az elszenvedett kár nagyságától függően egytől három hónapig terjedt ki. Ez a fizetési mentességet nyújtó intézkedés más alkalmazott intézkedések (a mezőgazdasági szerencsétlenségek ügyeinek szabályozása, az anyagi károk, illetve az árukészletben keletkezett kár helyreállításának támogatása, a FIPOL támogatásra adott hitelek) kiegészítésére szolgált. A szolgáltatott információk függvényében, a Bizottság úgy értékelte, hogy nem áll módjában annak ellenőrzése, hogy ezzel az intézkedéssel együttvéve, globálisan nem történt-e az elszenvedett károk túlkompenzációja. |
| --- | --- |

(27)

A társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentességre irányuló intézkedés azt követően került bevezetésre, hogy a kártalanítási egység a várhatóan támogatásban részesülő üzemek helyzetét felmérte. A mentesség időtartama az elszenvedett kár nagyságától függően egytől három hónapig terjedt ki. Ez a fizetési mentességet nyújtó intézkedés más alkalmazott intézkedések (a mezőgazdasági szerencsétlenségek ügyeinek szabályozása, az anyagi károk, illetve az árukészletben keletkezett kár helyreállításának támogatása, a FIPOL támogatásra adott hitelek) kiegészítésére szolgált. A szolgáltatott információk függvényében, a Bizottság úgy értékelte, hogy nem áll módjában annak ellenőrzése, hogy ezzel az intézkedéssel együttvéve, globálisan nem történt-e az elszenvedett károk túlkompenzációja.

| (28) | A pénzügyi terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés ugyancsak más alkalmazott intézkedés kiegészítéseként került bevezetésre. Hasonló módon, a Bizottságnak ebben az esetben sem állt módjában megbizonyosodni arról, hogy ezzel az intézkedéssel együttvéve, globálisan nem történt-e az elszenvedett károk túlkompenzációja. |
| --- | --- |

(28)

A pénzügyi terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés ugyancsak más alkalmazott intézkedés kiegészítéseként került bevezetésre. Hasonló módon, a Bizottságnak ebben az esetben sem állt módjában megbizonyosodni arról, hogy ezzel az intézkedéssel együttvéve, globálisan nem történt-e az elszenvedett károk túlkompenzációja.

| (29) | A használati díjak befizetése alóli mentességre irányuló intézkedés ugyancsak más intézkedések kiegészítéseként került bevezetésre. Sőt, a Bizottság birtokában lévő információk szerint, úgy tűnt, hogy az érintett hat megye valamennyi haltenyésztője kedvezményezettje volt ennek az intézkedésnek. Franciaország nem adott magyarázatot arra, hogy ezt a mentességet biztosító intézkedést miért terjesztette ki a hat megye valamennyi szakmabelijére. A Bizottság tehát ebben az esetben sem tudta ellenőrizni azt, hogy ezzel az intézkedéssel együtt, globálisan nem történt-e az elszenvedett károk túlkompenzációja. |
| --- | --- |

(29)

A használati díjak befizetése alóli mentességre irányuló intézkedés ugyancsak más intézkedések kiegészítéseként került bevezetésre. Sőt, a Bizottság birtokában lévő információk szerint, úgy tűnt, hogy az érintett hat megye valamennyi haltenyésztője kedvezményezettje volt ennek az intézkedésnek. Franciaország nem adott magyarázatot arra, hogy ezt a mentességet biztosító intézkedést miért terjesztette ki a hat megye valamennyi szakmabelijére. A Bizottság tehát ebben az esetben sem tudta ellenőrizni azt, hogy ezzel az intézkedéssel együtt, globálisan nem történt-e az elszenvedett károk túlkompenzációja.

| (30) | Mivel a Bizottság nem tudta ellenőrizni, hogy az elszenvedett károkat túlkompenzálták-e vagy sem, így a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján ezek az intézkedések nem tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek. |
| --- | --- |

(30)

Mivel a Bizottság nem tudta ellenőrizni, hogy az elszenvedett károkat túlkompenzálták-e vagy sem, így a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján ezek az intézkedések nem tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek.

| (31) | Mivel nem bejelentett támogatásokról van szó, így ezeket az intézkedéseket az 1997-ben elfogadott, és az intézkedések időpontjában hatályban lévő a halászati és az akvakultúra állami támogatásainak vizsgálatáról szóló iránymutatások (2) (a továbbiakban: „1997. évi iránymutatások”) figyelembevétele mellett vizsgálták felül. Mivel a szóban forgó támogatások a működési támogatásra jellemző sajátosságokat mutatnak a Bizottság alkalmazta az 1997. évi iránymutatások 1.2. pontja negyedik bekezdésének harmadik francia albekezdését, amely kimondja, a működési támogatásoknak a közös piac intézményével való összeegyeztethetetlenségét. A Bizottság a birtokában lévő információk alapján továbbra is kifogásolta a szóban forgó intézkedéseknek a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(31)

Mivel nem bejelentett támogatásokról van szó, így ezeket az intézkedéseket az 1997-ben elfogadott, és az intézkedések időpontjában hatályban lévő a halászati és az akvakultúra állami támogatásainak vizsgálatáról szóló iránymutatások (2) (a továbbiakban: „1997. évi iránymutatások”) figyelembevétele mellett vizsgálták felül. Mivel a szóban forgó támogatások a működési támogatásra jellemző sajátosságokat mutatnak a Bizottság alkalmazta az 1997. évi iránymutatások 1.2. pontja negyedik bekezdésének harmadik francia albekezdését, amely kimondja, a működési támogatásoknak a közös piac intézményével való összeegyeztethetetlenségét. A Bizottság a birtokában lévő információk alapján továbbra is kifogásolta a szóban forgó intézkedéseknek a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségét.

2.   Valamennyi haltenyésztő és halász kedvezményezésére bevezetett, a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló kiegészítő intézkedések

| (32) | Franciaország szerint a francia anyaország és a tengeren túli megyékben élő valamennyi haltenyésztő és halász kedvezményezésére bevezetett, a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló kiegészítő intézkedések alkalmazására azért került sor, hogy az ágazat üzemei által az Erika által okozott szennyeződés után a tengeri termékekkel szemben kialakult rossz megítélésből adódó piacvesztés következtében elszenvedett gazdasági károkat kompenzálják. |
| --- | --- |

(32)

Franciaország szerint a francia anyaország és a tengeren túli megyékben élő valamennyi haltenyésztő és halász kedvezményezésére bevezetett, a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló kiegészítő intézkedések alkalmazására azért került sor, hogy az ágazat üzemei által az Erika által okozott szennyeződés után a tengeri termékekkel szemben kialakult rossz megítélésből adódó piacvesztés következtében elszenvedett gazdasági károkat kompenzálják.

| (33) | A társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés a 2000. április 15-től 2000. július 15-ig terjedő időszakra vonatkozott. |
| --- | --- |

(33)

A társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés a 2000. április 15-től 2000. július 15-ig terjedő időszakra vonatkozott.

| (34) | Franciaország szerint a piacvesztés következtében, a kagylók kiskereskedelmi forgalma 2000. első félévében mennyiségét tekintve 9 %-kal, értékét tekintve 5 %-kal esett vissza. Mindezen túl, a vihar kedvezőtlenül hatott a teljes kagylóágazat gazdasági helyzetére; a Charente-Maritime kulcsszerepet játszik a kagylók Franciaországban történő értékesítésében. |
| --- | --- |

(34)

Franciaország szerint a piacvesztés következtében, a kagylók kiskereskedelmi forgalma 2000. első félévében mennyiségét tekintve 9 %-kal, értékét tekintve 5 %-kal esett vissza. Mindezen túl, a vihar kedvezőtlenül hatott a teljes kagylóágazat gazdasági helyzetére; a Charente-Maritime kulcsszerepet játszik a kagylók Franciaországban történő értékesítésében.

| (35) | Ugyanakkor Franciaország nem közölt semmiféle információt arra vonatkozóan, hogy milyen arány áll fenn az olajfolt által a kagylótenyésztőknek okozott gazdasági kár összege és a szóban fogó időszak alatt a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés értékösszege között. A Bizottságnak tehát nem állt módjában ellenőrizni azt, hogy ezzel az intézkedéssel nem kompenzálták-e túl az elszenvedett károkat. |
| --- | --- |

(35)

Ugyanakkor Franciaország nem közölt semmiféle információt arra vonatkozóan, hogy milyen arány áll fenn az olajfolt által a kagylótenyésztőknek okozott gazdasági kár összege és a szóban fogó időszak alatt a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés értékösszege között. A Bizottságnak tehát nem állt módjában ellenőrizni azt, hogy ezzel az intézkedéssel nem kompenzálták-e túl az elszenvedett károkat.

| (36) | Mivel ez az intézkedés a működési támogatásra jellemző sajátosságokat mutatta, az 1997. évi iránymutatások 1.2. pontja negyedik bekezdése harmadik francia albekezdése alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a birtokában lévő információk nem elegendők ahhoz, hogy a szóban forgó intézkedéseknek a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségével kapcsolatban felmerült kétségeit eloszlassák. |
| --- | --- |

(36)

Mivel ez az intézkedés a működési támogatásra jellemző sajátosságokat mutatta, az 1997. évi iránymutatások 1.2. pontja negyedik bekezdése harmadik francia albekezdése alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a birtokában lévő információk nem elegendők ahhoz, hogy a szóban forgó intézkedéseknek a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségével kapcsolatban felmerült kétségeit eloszlassák.

| (37) | A társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés a 2000. április 15-től 2000. október 15-ig terjedő időszakra vonatkozott. |
| --- | --- |

(37)

A társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés a 2000. április 15-től 2000. október 15-ig terjedő időszakra vonatkozott.

| (38) | Franciaország szerint a tengeri termékek általános piacvesztése volt megfigyelhető, amelyet a fogyasztóknak az olajfolt egészségügyi hatásaival kapcsolatos kétkedései miatt a keresletben bekövetkezett tartós visszaesés bizonyított. |
| --- | --- |

(38)

Franciaország szerint a tengeri termékek általános piacvesztése volt megfigyelhető, amelyet a fogyasztóknak az olajfolt egészségügyi hatásaival kapcsolatos kétkedései miatt a keresletben bekövetkezett tartós visszaesés bizonyított.

| (39) | Franciaország különböző statisztikai jellegű információkat szolgáltatott a halászati termékek kiskereskedelemi eladásairól, illetve a szóban forgó intézkedés igazolására. A Bizottság tudomásul vette ezeket az információkat. Ugyanakkor a Bizottság abban a levelében, amelyben a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről tájékoztatta Franciaországot, megjegyezte azt, hogy más információk alapján, 2000. első félévében a nagybani eladási érték 3 %-kal növekedett az azt megelőző évhez képest, a forgalomból visszavont termékek mennyisége pedig alatta maradt a főfajok piacra vitt teljes mennyisége 1,5 %-nak, amely egybeesik azzal a mértékkel, amelyet 1999-ben ugyanezen időszak alatt regisztráltak. Mindezen túl, ennek az intézkedésnek valamennyi francia halászati üzem kedvezményezettje volt, beleértve a tengerentúli megyék üzemeit is. |
| --- | --- |

(39)

Franciaország különböző statisztikai jellegű információkat szolgáltatott a halászati termékek kiskereskedelemi eladásairól, illetve a szóban forgó intézkedés igazolására. A Bizottság tudomásul vette ezeket az információkat. Ugyanakkor a Bizottság abban a levelében, amelyben a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről tájékoztatta Franciaországot, megjegyezte azt, hogy más információk alapján, 2000. első félévében a nagybani eladási érték 3 %-kal növekedett az azt megelőző évhez képest, a forgalomból visszavont termékek mennyisége pedig alatta maradt a főfajok piacra vitt teljes mennyisége 1,5 %-nak, amely egybeesik azzal a mértékkel, amelyet 1999-ben ugyanezen időszak alatt regisztráltak. Mindezen túl, ennek az intézkedésnek valamennyi francia halászati üzem kedvezményezettje volt, beleértve a tengerentúli megyék üzemeit is.

| (40) | Ezen túlmenően, a Bizottság birtokába jutott bizonyos, olyan az Agence France-Presse által terjesztett információknak, illetve az írott sajtóban megjelent információknak, amelyek szerint a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés célja a már több hónapja tapasztalható üzemanyag-áremelkedés kompenzációja volt. |
| --- | --- |

(40)

Ezen túlmenően, a Bizottság birtokába jutott bizonyos, olyan az Agence France-Presse által terjesztett információknak, illetve az írott sajtóban megjelent információknak, amelyek szerint a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés célja a már több hónapja tapasztalható üzemanyag-áremelkedés kompenzációja volt.

| (41) | Tekintettel valamennyi rendelkezésre álló információra, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Franciaország nem adott tájékoztatást azokról az elemekről, amelyek lehetővé tették volna annak bizonyítását, hogy a hivatkozott intézkedés valójában az üzemek által a tengeri termékek piacvesztése következtében elszenvedett gazdasági károk helyreállítását célozta volna meg. Mivel ez az intézkedés a működési támogatás sajátosságait mutatja, az 1997. évi iránymutatások 1.2. pontja negyedik bekezdése harmadik francia albekezdése alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a birtokában lévő információk nem elegendők ahhoz, hogy a szóban forgó intézkedéseknek a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségével kapcsolatban fennálló kételyeit eloszlassák. |
| --- | --- |

(41)

Tekintettel valamennyi rendelkezésre álló információra, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Franciaország nem adott tájékoztatást azokról az elemekről, amelyek lehetővé tették volna annak bizonyítását, hogy a hivatkozott intézkedés valójában az üzemek által a tengeri termékek piacvesztése következtében elszenvedett gazdasági károk helyreállítását célozta volna meg. Mivel ez az intézkedés a működési támogatás sajátosságait mutatja, az 1997. évi iránymutatások 1.2. pontja negyedik bekezdése harmadik francia albekezdése alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a birtokában lévő információk nem elegendők ahhoz, hogy a szóban forgó intézkedéseknek a közös piac intézményével való összeegyeztethetőségével kapcsolatban fennálló kételyeit eloszlassák.

III.   FRANCIAORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

A.   Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján fekvő megyék haltenyésztői kedvezményezésére bevezetett intézkedések

| (42) | Franciaország közölte, hogy az adósságtörlesztési tervekhez hozzárendelt, a pénzügyi terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedések célja az volt, hogy segítse a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő üzemeket a váratlan katasztrófák miatt kialakult kivételes helyzeten való felülemelkedésben, nem pedig az, hogy az üzemek veszteségeit pótolja. Csakis a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő üzemek lehettek ennek az intézkedésnek a kedvezményezettjei. |
| --- | --- |

(42)

Franciaország közölte, hogy az adósságtörlesztési tervekhez hozzárendelt, a pénzügyi terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedések célja az volt, hogy segítse a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő üzemeket a váratlan katasztrófák miatt kialakult kivételes helyzeten való felülemelkedésben, nem pedig az, hogy az üzemek veszteségeit pótolja. Csakis a legkedvezőtlenebb helyzetben lévő üzemek lehettek ennek az intézkedésnek a kedvezményezettjei.

| (43) | Ami az elszenvedett károk túlkompenzálásának lehetőségét illeti, Franciaország közölte, hogy a társadalombiztosítási és pénzügyi terhek egy részének átvállalására irányuló eljárás bevezetésével éppen ennek elkerülését célozták meg. A katasztrófasújtotta megyék területén felállított megyei kártalanítási egységek átfogó felmérést készítettek minden egyes üzem gazdasági helyzetéről és az elszenvedett kár összegét is megbecsülték. |
| --- | --- |

(43)

Ami az elszenvedett károk túlkompenzálásának lehetőségét illeti, Franciaország közölte, hogy a társadalombiztosítási és pénzügyi terhek egy részének átvállalására irányuló eljárás bevezetésével éppen ennek elkerülését célozták meg. A katasztrófasújtotta megyék területén felállított megyei kártalanítási egységek átfogó felmérést készítettek minden egyes üzem gazdasági helyzetéről és az elszenvedett kár összegét is megbecsülték.

B.   Valamennyi haltenyésztő és halász kedvezményezésére bevezetett kiegészítő intézkedések

1.   Haltenyésztők támogatása

| (44) | Franciaország megállapította, hogy annak behatárolása, hogy a terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés kedvezményezettjei csakis a vihar és az olajfolt következtében károkat elszenvedett haltenyésztők lehettek, elégtelennek bizonyult. A teljes ágazat helyzete kellőképpen aggasztónak bizonyult ahhoz, hogy szükségszerűvé tegyen egy, az ágazat egészére kiterjedő beavatkozást. Az, ahogy a média az olajfolt kérdését kezelte, rontotta a tengeri termékekről kialakult közvéleményt, különösképpen a fogyasztók körében a kagylókét, annak származására való tekintet nélkül. Az Országos Tengeri és Akvakultúra termékek Szakmaközi Hivatala (Ofimer) részére készített tanulmány szerint a kagylóágazat üzleti forgalma négy hónap alatt, 1999. december 17. és 2000. április 16. között, 51 millió FF-kal (7,77 millió euró) csökkent. |
| --- | --- |

(44)

Franciaország megállapította, hogy annak behatárolása, hogy a terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedés kedvezményezettjei csakis a vihar és az olajfolt következtében károkat elszenvedett haltenyésztők lehettek, elégtelennek bizonyult. A teljes ágazat helyzete kellőképpen aggasztónak bizonyult ahhoz, hogy szükségszerűvé tegyen egy, az ágazat egészére kiterjedő beavatkozást. Az, ahogy a média az olajfolt kérdését kezelte, rontotta a tengeri termékekről kialakult közvéleményt, különösképpen a fogyasztók körében a kagylókét, annak származására való tekintet nélkül. Az Országos Tengeri és Akvakultúra termékek Szakmaközi Hivatala (Ofimer) részére készített tanulmány szerint a kagylóágazat üzleti forgalma négy hónap alatt, 1999. december 17. és 2000. április 16. között, 51 millió FF-kal (7,77 millió euró) csökkent.

| (45) | Az adott helyzeten való felülemelkedés érdekében általános jellegű intézkedések bevezetéséről határoztak: a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló általános intézkedésről, valamint a használati díjak befizetése alóli mentességről. A társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása 3,35 millió euró értékű támogatást jelentett. A használati díjak befizetése alóli mentesség értékben számítva 3,81 millió eurót tett ki. A teljes összeg tehát alatta maradt, az Ofimer részére készített tanulmány által az üzleti forgalom 7,77 millió euróra becsült csökkenésének. |
| --- | --- |

(45)

Az adott helyzeten való felülemelkedés érdekében általános jellegű intézkedések bevezetéséről határoztak: a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló általános intézkedésről, valamint a használati díjak befizetése alóli mentességről. A társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása 3,35 millió euró értékű támogatást jelentett. A használati díjak befizetése alóli mentesség értékben számítva 3,81 millió eurót tett ki. A teljes összeg tehát alatta maradt, az Ofimer részére készített tanulmány által az üzleti forgalom 7,77 millió euróra becsült csökkenésének.

2.   Halászok támogatása

| (46) | Franciaország vitatta a Bizottság azon érveit, amelyekkel a hivatalos vizsgálati eljárás bevezetésének szükségességét támasztotta alá. Franciaország közölte, hogy az olajfolt által okozott csapás, valamint az igazolt vagy kétséges következmények média által történő eltúlzása, a tengeri termékekről kialakult közvélemény jelentős romlását eredményezte; mindez nem kímélt egyetlen ágazatot és egyetlen területet sem. |
| --- | --- |

(46)

Franciaország vitatta a Bizottság azon érveit, amelyekkel a hivatalos vizsgálati eljárás bevezetésének szükségességét támasztotta alá. Franciaország közölte, hogy az olajfolt által okozott csapás, valamint az igazolt vagy kétséges következmények média által történő eltúlzása, a tengeri termékekről kialakult közvélemény jelentős romlását eredményezte; mindez nem kímélt egyetlen ágazatot és egyetlen területet sem.

| (47) | Franciaország közölte, hogy a bevezetett átvállalási intézkedések időszaka (2000. április 15-től 2000. október 15-ig) egybeesik a hajózásnak az év első hat hónapjára vonatkozó tevékenységével, mivel a társadalombiztosítási terhekre vonatkozó jogszabályozás a valóságban az üzemek tevékenységét megelőző három hónapra vonatkozik. Ez az időbeli eltérés lehetővé tette a halászok tevékenységének pontos számbavételét, akkor, amikor a legnagyobb nehézségek mutatkoztak, tehát az 1999-ben bekövetkezett két katasztrófát követő hat hónapban. Ezért Franciaország úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak az elemzésében nem kellett volna az Ofimer 2001. február 16-i Flash Eco-jában megjelent helyzetelemzésére hivatkoznia. |
| --- | --- |

(47)

Franciaország közölte, hogy a bevezetett átvállalási intézkedések időszaka (2000. április 15-től 2000. október 15-ig) egybeesik a hajózásnak az év első hat hónapjára vonatkozó tevékenységével, mivel a társadalombiztosítási terhekre vonatkozó jogszabályozás a valóságban az üzemek tevékenységét megelőző három hónapra vonatkozik. Ez az időbeli eltérés lehetővé tette a halászok tevékenységének pontos számbavételét, akkor, amikor a legnagyobb nehézségek mutatkoztak, tehát az 1999-ben bekövetkezett két katasztrófát követő hat hónapban. Ezért Franciaország úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak az elemzésében nem kellett volna az Ofimer 2001. február 16-i Flash Eco-jában megjelent helyzetelemzésére hivatkoznia.

| (48) | Franciaország úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak az Ofimer 2000. január-áprilisi helyzetelemzésére sem kellett volna hivatkoznia, mivel ezt becslésekre alapozták; a március és április hónapokra vonatkozó adatok többnyire becsült elemek. A Bizottság által kimutatott eltérések nem az értékelésből adódó különbségekből erednek, hanem a pontatlan, elkapkodott adatok és azok kiértékeléséből eredő statisztikai eltérésből. Helyénvaló tehát figyelembe venni jelen ügyirat felülvizsgálata során azokat az adatokat, amelyeket Franciaország 2001. április 6-án kelt jegyzékében közölt a Bizottsággal; ezek az adatok a vizsgált időszakra vonatkozó végleges adatok. |
| --- | --- |

(48)

Franciaország úgy ítéli meg, hogy a Bizottságnak az Ofimer 2000. január-áprilisi helyzetelemzésére sem kellett volna hivatkoznia, mivel ezt becslésekre alapozták; a március és április hónapokra vonatkozó adatok többnyire becsült elemek. A Bizottság által kimutatott eltérések nem az értékelésből adódó különbségekből erednek, hanem a pontatlan, elkapkodott adatok és azok kiértékeléséből eredő statisztikai eltérésből. Helyénvaló tehát figyelembe venni jelen ügyirat felülvizsgálata során azokat az adatokat, amelyeket Franciaország 2001. április 6-án kelt jegyzékében közölt a Bizottsággal; ezek az adatok a vizsgált időszakra vonatkozó végleges adatok.

| (49) | Mindezen túl Franciaország közölte, hogy az Ofimer havi összefoglaló elemzései alapján az év első hat hónapjában a piacra vitt mennyiség 1999. hasonló időszakához képest kiegyenlített volt, még akkor is, ha néhány alkalommal rövidebb időszakokra jelentős visszaeséseket regisztráltak, amelyek egyértelműen egybeestek a jelentősebb médiafigyelem időszakaival. Ugyanakkor ezen időszak alatt, a piacon 1999-hez képest 28 %-os visszaesést regisztráltak, amely különösképpen az év első három hónapjában volt jelentős mértékű (január: 92 %, február: 66 %, március: 35 %). Néhány halfajta esetében ez a visszaesés rendkívül magas volt (languszta: 175 %, ördöghal: 161 %, nagy tengeri pók: x 5), amely az olajfoltnak a fogyasztókra gyakorolt pszichológiai hatását mutatja. |
| --- | --- |

(49)

Mindezen túl Franciaország közölte, hogy az Ofimer havi összefoglaló elemzései alapján az év első hat hónapjában a piacra vitt mennyiség 1999. hasonló időszakához képest kiegyenlített volt, még akkor is, ha néhány alkalommal rövidebb időszakokra jelentős visszaeséseket regisztráltak, amelyek egyértelműen egybeestek a jelentősebb médiafigyelem időszakaival. Ugyanakkor ezen időszak alatt, a piacon 1999-hez képest 28 %-os visszaesést regisztráltak, amely különösképpen az év első három hónapjában volt jelentős mértékű (január: 92 %, február: 66 %, március: 35 %). Néhány halfajta esetében ez a visszaesés rendkívül magas volt (languszta: 175 %, ördöghal: 161 %, nagy tengeri pók: x 5), amely az olajfoltnak a fogyasztókra gyakorolt pszichológiai hatását mutatja.

| (50) | 2000. első félévében, mivel a piacra vitt mennyiség bár viszonylag kiegyensúlyozott volt, de a piacon igen jelentős volt a visszavont termékek mennyisége, így az eladott mennyiség csökkent. A friss tengeri termékek fogyasztása 7 %-kal csökkent (6 % a halak, 9 % a kagylók és 6,5 % a rákok, különösen a garnélarák esetében). |
| --- | --- |

(50)

2000. első félévében, mivel a piacra vitt mennyiség bár viszonylag kiegyensúlyozott volt, de a piacon igen jelentős volt a visszavont termékek mennyisége, így az eladott mennyiség csökkent. A friss tengeri termékek fogyasztása 7 %-kal csökkent (6 % a halak, 9 % a kagylók és 6,5 % a rákok, különösen a garnélarák esetében).

| (51) | Az árak 6 %-kal csökkentek az 1999. januári árakhoz képest és ez a csökkenés állandósult az üzemek pénzügyi egyensúlyának megtartásában meghatározó szerepet játszó fajták esetében. 49 meghatározó fajta esetében, amelyet az Ofimer is figyelemmel kísér, 34 esetében figyeltek meg árcsökkenést 2000 januárjában, 26 esetében 2000 februárjában és 21 esetében 2000 márciusában. Hasonló módon a teljes időszak alatt konstans árcsökkenést regisztráltak a leginkább halászott fajták esetében. |
| --- | --- |

(51)

Az árak 6 %-kal csökkentek az 1999. januári árakhoz képest és ez a csökkenés állandósult az üzemek pénzügyi egyensúlyának megtartásában meghatározó szerepet játszó fajták esetében. 49 meghatározó fajta esetében, amelyet az Ofimer is figyelemmel kísér, 34 esetében figyeltek meg árcsökkenést 2000 januárjában, 26 esetében 2000 februárjában és 21 esetében 2000 márciusában. Hasonló módon a teljes időszak alatt konstans árcsökkenést regisztráltak a leginkább halászott fajták esetében.

| (52) | Franciaország hozzátette, hogy a fogyasztónak nem volt lehetősége arra, hogy könnyedén megállapítsa a tengeri termékek származási helyét, valamint azt, hogy a tengeri termékekkel szemben a származási helytől függetlenül alakult ki bizalmatlanság. Ennél fogva az olajfolt következményeivel kapcsolatban egy általános jellegű bizalmatlanság alakult ki, mind az anyaország, mind pedig a tengerentúli megyékből származó termékekkel szemben. Franciaország szerint ezen megyék esetében a vámhivatal adatai igazolták az olajfolttal összefüggő kedvezőtlen jelenséget, így semmi nem magyarázza azt, hogy ezen megyék halászait ki kellett volna zárni a kormány által hozott támogatási rendelkezésből. |
| --- | --- |

(52)

Franciaország hozzátette, hogy a fogyasztónak nem volt lehetősége arra, hogy könnyedén megállapítsa a tengeri termékek származási helyét, valamint azt, hogy a tengeri termékekkel szemben a származási helytől függetlenül alakult ki bizalmatlanság. Ennél fogva az olajfolt következményeivel kapcsolatban egy általános jellegű bizalmatlanság alakult ki, mind az anyaország, mind pedig a tengerentúli megyékből származó termékekkel szemben. Franciaország szerint ezen megyék esetében a vámhivatal adatai igazolták az olajfolttal összefüggő kedvezőtlen jelenséget, így semmi nem magyarázza azt, hogy ezen megyék halászait ki kellett volna zárni a kormány által hozott támogatási rendelkezésből.

| (53) | Végezetül Franciaország megfigyelte, hogy a Bizottság nem sok hitelt adott a bizonyításképpen megküldött sajtócikkeknek, ellenben sokra tartotta adott újságírók szakmai szalonok közlekedőfolyosóin tartott kommentárjait. Franciaország jelen kommentárokhoz különféle cikkeket és kiegészítő dokumentumokat csatolt bemutatva azt, hogy milyen médiafigyelem kísérte az eseményt, valamint igazolásképpen a tengeri termékekkel szemben a fogyasztók körében kialakult bizalmatlanságot. Franciaország mindezen túl visszautasítja a Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló tájékoztató levelében megfogalmazott azon feltételezését, amely szerint a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalásának valódi célja az üzemanyagok már hónapok óta tapasztalt áremelkedésének kompenzációja volt. |
| --- | --- |

(53)

Végezetül Franciaország megfigyelte, hogy a Bizottság nem sok hitelt adott a bizonyításképpen megküldött sajtócikkeknek, ellenben sokra tartotta adott újságírók szakmai szalonok közlekedőfolyosóin tartott kommentárjait. Franciaország jelen kommentárokhoz különféle cikkeket és kiegészítő dokumentumokat csatolt bemutatva azt, hogy milyen médiafigyelem kísérte az eseményt, valamint igazolásképpen a tengeri termékekkel szemben a fogyasztók körében kialakult bizalmatlanságot. Franciaország mindezen túl visszautasítja a Bizottságnak a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló tájékoztató levelében megfogalmazott azon feltételezését, amely szerint a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalásának valódi célja az üzemanyagok már hónapok óta tapasztalt áremelkedésének kompenzációja volt.

IV.   ÉRTÉKELÉS

A.   Állami támogatások

| (54) | A szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint, „nem egyeztethetők össze a közös piac intézményével, abban az esetben, amennyiben befolyásolják a tagállamok közötti árucsereforgalmat, az államok által nyújtott azon támogatások vagy bármely más állami forrásból működő intézkedések, amelyek úgy torzítják vagy veszélyeztetik a versenyhelyzetet, hogy kedvező helyzetbe juttatnak bizonyos cégeket vagy termékeket.” |
| --- | --- |

(54)

A szerződés 87. cikke (1) bekezdése szerint, „nem egyeztethetők össze a közös piac intézményével, abban az esetben, amennyiben befolyásolják a tagállamok közötti árucsereforgalmat, az államok által nyújtott azon támogatások vagy bármely más állami forrásból működő intézkedések, amelyek úgy torzítják vagy veszélyeztetik a versenyhelyzetet, hogy kedvező helyzetbe juttatnak bizonyos cégeket vagy termékeket.”

| (55) | Ennek a határozatnak a tárgyát képező intézkedések (társadalombiztosítási és pénzügyi terhek egy részének átvállalása, használati díjak befizetése alóli mentesség) olyan intézkedések, amelyek speciális tevékenységet folytató, akvakultúrával vagy halászattal foglalkozó üzemek számára előnyt biztosítanak. Valójában ezek az intézkedések felmentették az üzemeket bizonyos olyan terhek viselése alól, amelyeket egyébként viselniük kellett volna. |
| --- | --- |

(55)

Ennek a határozatnak a tárgyát képező intézkedések (társadalombiztosítási és pénzügyi terhek egy részének átvállalása, használati díjak befizetése alóli mentesség) olyan intézkedések, amelyek speciális tevékenységet folytató, akvakultúrával vagy halászattal foglalkozó üzemek számára előnyt biztosítanak. Valójában ezek az intézkedések felmentették az üzemeket bizonyos olyan terhek viselése alól, amelyeket egyébként viselniük kellett volna.

| (56) | Ezek az intézkedések az állam számára forráskieséssel jártak, közvetlen (pénzügyi terhek egy részének átvállalása és használati díjak befizetése alóli mentesség), vagy közvetett módon; az állam kompenzálva a szervezet által elszenvedett károkat fizette a társadalombiztosítási terheket. Tehát a szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében létezetek állami támogatások. |
| --- | --- |

(56)

Ezek az intézkedések az állam számára forráskieséssel jártak, közvetlen (pénzügyi terhek egy részének átvállalása és használati díjak befizetése alóli mentesség), vagy közvetett módon; az állam kompenzálva a szervezet által elszenvedett károkat fizette a társadalombiztosítási terheket. Tehát a szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében létezetek állami támogatások.

| (57) | Sőt mivel a kedvezményezett üzemek termékeit a közösségi piacokon értékesítik, a Franciaország által alkalmazott intézkedések javítják ezen üzemek pozícióit, úgy a francia piacon más olyan tagállamok üzemeihez képest, amelyek saját termékeikkel (halászati termékek vagy más konkurens élelmiszeripari termék) ezen a piacon szeretnének megjelenni, mint más tagállamok piacain ezen a piacokon aktív szereplőként jelen lévő üzemekhez (ugyanazon terméktípusok esetében) képest. Következésképpen a szóban forgó intézkedések torzítják vagy veszélyeztetik a versenyhelyzetet és befolyásolják a tagállamok közötti árucsereforgalmat. |
| --- | --- |

(57)

Sőt mivel a kedvezményezett üzemek termékeit a közösségi piacokon értékesítik, a Franciaország által alkalmazott intézkedések javítják ezen üzemek pozícióit, úgy a francia piacon más olyan tagállamok üzemeihez képest, amelyek saját termékeikkel (halászati termékek vagy más konkurens élelmiszeripari termék) ezen a piacon szeretnének megjelenni, mint más tagállamok piacain ezen a piacokon aktív szereplőként jelen lévő üzemekhez (ugyanazon terméktípusok esetében) képest. Következésképpen a szóban forgó intézkedések torzítják vagy veszélyeztetik a versenyhelyzetet és befolyásolják a tagállamok közötti árucsereforgalmat.

| (58) | Lényegében az ilyen jellegű intézkedések a szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében tiltottak. Csak akkor tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek, amennyiben a szerződésben meghatározott valamely derogáció részét képezik. Haltenyésztési és halászati üzemek részére nyújtott támogatásokról lévén szó, azokat úgy kell megvizsgálni, mintha azok már előzetes vizsgálaton átestek volna, figyelemmel az 1997. évi iránymutatásokra. |
| --- | --- |

(58)

Lényegében az ilyen jellegű intézkedések a szerződés 87. cikke (1) bekezdése értelmében tiltottak. Csak akkor tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek, amennyiben a szerződésben meghatározott valamely derogáció részét képezik. Haltenyésztési és halászati üzemek részére nyújtott támogatásokról lévén szó, azokat úgy kell megvizsgálni, mintha azok már előzetes vizsgálaton átestek volna, figyelemmel az 1997. évi iránymutatásokra.

B.   Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján fekvő megyék haltenyésztői kedvezményezésére bevezetett intézkedések

| (59) | A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított bizonyos, a haltenyésztők kedvezményezésére, az 1999-es eseményeket követően bevezetett intézkedések esetében, mivel nem volt lehetősége megbizonyosodni arról, hogy mindent összevetve Franciaország nem kompenzálta-e túl az elszenvedett károkat különféle, a Bizottság által már korábban jóváhagyólag elbírált támogatások halmozásával. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság hivatalos vizsgálati eljárást indított bizonyos, a haltenyésztők kedvezményezésére, az 1999-es eseményeket követően bevezetett intézkedések esetében, mivel nem volt lehetősége megbizonyosodni arról, hogy mindent összevetve Franciaország nem kompenzálta-e túl az elszenvedett károkat különféle, a Bizottság által már korábban jóváhagyólag elbírált támogatások halmozásával.

| (60) | A Bizottság emlékeztet arra, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás a következő támogatási intézkedésekre terjedt ki:






  — | a társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentesség 2000. első negyedévében (az elszenvedett károk mértékétől függően egy, két vagy háromhavi mentesség), |
| --- | --- | --- |

(60)

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a hivatalos vizsgálati eljárás a következő támogatási intézkedésekre terjedt ki:

—

a társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentesség 2000. első negyedévében (az elszenvedett károk mértékétől függően egy, két vagy háromhavi mentesség),

| — | a vihar vagy az olajfolt által közvetlenül károsított haltenyésztők pénzügyi terhei egy részének átvállalása, |
| --- | --- |

—

a vihar vagy az olajfolt által közvetlenül károsított haltenyésztők pénzügyi terhei egy részének átvállalása,

| — | érvényben lévő koncessziók esetében a 2000. évi használati díjak befizetése alóli mentesség az említett katasztrófák által érintett hat megyében (Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján fekvő megyék). |
| --- | --- |

—

érvényben lévő koncessziók esetében a 2000. évi használati díjak befizetése alóli mentesség az említett katasztrófák által érintett hat megyében (Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján fekvő megyék).

| (61) | Ami a társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentességet, valamint a pénzügyi terhek egy részének átvállalását illeti, az átadott kiegészítő információk szerint, a Franciaország által bevezetett eljárásnak, amely alapján megyei kártalanítási egységek jöttek létre minden érintett megyében, az érdekelt állami szervek, a bankok, a szakma képviseletével, éppen az volt a célja, hogy a túlkompenzációt elkerüljék. Franciaország emlékeztet arra, hogy a megyei kártalanítási egységek a dossziékat egyenként vizsgálták meg és ezek a vizsgálatok lehetővé tették az üzemek helyzete szerint a támogatások modulációját, valamint a túlkompenzálás elkerülését. |
| --- | --- |

(61)

Ami a társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentességet, valamint a pénzügyi terhek egy részének átvállalását illeti, az átadott kiegészítő információk szerint, a Franciaország által bevezetett eljárásnak, amely alapján megyei kártalanítási egységek jöttek létre minden érintett megyében, az érdekelt állami szervek, a bankok, a szakma képviseletével, éppen az volt a célja, hogy a túlkompenzációt elkerüljék. Franciaország emlékeztet arra, hogy a megyei kártalanítási egységek a dossziékat egyenként vizsgálták meg és ezek a vizsgálatok lehetővé tették az üzemek helyzete szerint a támogatások modulációját, valamint a túlkompenzálás elkerülését.

| (62) | Figyelembe véve ezeket az információkat a Bizottság megállapítja, hogy Franciaország olyan megfelelő eljárást vezetett be, amely lehetővé tette az elszenvedett károk túlkompenzációjának elkerülését. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatásoknak gyakorlatilag egyetlen célja a károsultak kárpótlása volt, a két rendkívüli esemény, mégpedig az 1999-es vihar és az Erika hajótörése következtében elszenvedett károk alapján. |
| --- | --- |

(62)

Figyelembe véve ezeket az információkat a Bizottság megállapítja, hogy Franciaország olyan megfelelő eljárást vezetett be, amely lehetővé tette az elszenvedett károk túlkompenzációjának elkerülését. Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatásoknak gyakorlatilag egyetlen célja a károsultak kárpótlása volt, a két rendkívüli esemény, mégpedig az 1999-es vihar és az Erika hajótörése következtében elszenvedett károk alapján.

| (63) | Így tehát a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentességet és a pénzügyi terhek egy részének átvállalását a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(63)

Így tehát a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a társadalombiztosítási terhek befizetése alóli mentességet és a pénzügyi terhek egy részének átvállalását a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek kell nyilvánítani.

| (64) | A használati díjak befizetése alóli mentesség az ezt követő C.1 szakaszban kerül kifejtésre, mivel ennek az intézkedésnek valamennyi franciaországi haltenyésztő a kedvezményezettje volt, ellentétben azokkal az információkkal, amelyek a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdése előtt álltak a Bizottság rendelkezésére. Valójában Franciaország a 2000. június 21-én kelt levelében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az érintett megyékben a tengeri koncessziók és a vízkivételi engedélyek után a 2000. évre nem kellett befizetni a használati díjat. Mivel Franciaország erről a mentességről a Bizottságnak címzett későbbi leveleiben – amelyekben a bevezetett intézkedések tartalmi részleteit írta le – nem tett több említést, a Bizottság 2001. június 21-én kelt levelében kérte Franciaországot, hogy amennyiben a szóban forgó mentességre vonatkozó intézkedés valójában alkalmazásra került volna, úgy az ahhoz kapcsolódó információkat küldje meg. Franciaország a 2001. augusztus 13-án kelt válaszában közölte, hogy „a Finistère, a Morbihan, a Loire-Atlantique, a Vendée, a Charente-Maritime, illetve a Gironde megyei halgazdálkodók valóban mentesültek a 2000. évi használati díjak befizetése alól”, említést nem téve arról, hogy ezen intézkedés alkalmazási területe túllépte a felsorolt hat megyét. Franciaország csak a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdésével kapcsolatos válaszlevelében tért ki arra, hogy ez az intézkedés általános jellegű intézkedés volt, tehát azt valamennyi franciaországi haltenyésztőre kiterjesztették, úgy, mint a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedést. |
| --- | --- |

(64)

A használati díjak befizetése alóli mentesség az ezt követő C.1 szakaszban kerül kifejtésre, mivel ennek az intézkedésnek valamennyi franciaországi haltenyésztő a kedvezményezettje volt, ellentétben azokkal az információkkal, amelyek a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdése előtt álltak a Bizottság rendelkezésére. Valójában Franciaország a 2000. június 21-én kelt levelében arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az érintett megyékben a tengeri koncessziók és a vízkivételi engedélyek után a 2000. évre nem kellett befizetni a használati díjat. Mivel Franciaország erről a mentességről a Bizottságnak címzett későbbi leveleiben – amelyekben a bevezetett intézkedések tartalmi részleteit írta le – nem tett több említést, a Bizottság 2001. június 21-én kelt levelében kérte Franciaországot, hogy amennyiben a szóban forgó mentességre vonatkozó intézkedés valójában alkalmazásra került volna, úgy az ahhoz kapcsolódó információkat küldje meg. Franciaország a 2001. augusztus 13-án kelt válaszában közölte, hogy „a Finistère, a Morbihan, a Loire-Atlantique, a Vendée, a Charente-Maritime, illetve a Gironde megyei halgazdálkodók valóban mentesültek a 2000. évi használati díjak befizetése alól”, említést nem téve arról, hogy ezen intézkedés alkalmazási területe túllépte a felsorolt hat megyét. Franciaország csak a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdésével kapcsolatos válaszlevelében tért ki arra, hogy ez az intézkedés általános jellegű intézkedés volt, tehát azt valamennyi franciaországi haltenyésztőre kiterjesztették, úgy, mint a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedést.

C.   Valamennyi haltenyésztő és halász kedvezményezésére bevezetett általános kiegészítő intézkedések

1.   Haltenyésztők

| (65) | A 2000. évi használati díjak befizetése alóli mentességre, valamint a társadalombiztosítási terhek egy részének a 2000. április 15-től 2000. július 15-ig terjedő időszakra történő átvállalására irányuló intézkedéseknek valamennyi, a francia anyaországban, valamint a tengerentúli megyékben élő haltenyésztő a kedvezményezettje volt. |
| --- | --- |

(65)

A 2000. évi használati díjak befizetése alóli mentességre, valamint a társadalombiztosítási terhek egy részének a 2000. április 15-től 2000. július 15-ig terjedő időszakra történő átvállalására irányuló intézkedéseknek valamennyi, a francia anyaországban, valamint a tengerentúli megyékben élő haltenyésztő a kedvezményezettje volt.

| (66) | Franciaország szerint ezeknek az intézkedéseknek a bevezetésére azért került sor, hogy a szakma egésze által, a teljes területen, az Erika hajótörését követően a fogyasztók körében a tenyésztett kagylókkal kapcsolatban kialakult kép romlása következtében elszenvedett üzleti forgalomban mutatkozó veszteségeket kompenzálják. Az Ofimer részére készített tanulmány szerint a szóban forgó esemény következtében az üzleti forgalom vesztesége az előző évhez képest 7,7 millió euró lehetett. |
| --- | --- |

(66)

Franciaország szerint ezeknek az intézkedéseknek a bevezetésére azért került sor, hogy a szakma egésze által, a teljes területen, az Erika hajótörését követően a fogyasztók körében a tenyésztett kagylókkal kapcsolatban kialakult kép romlása következtében elszenvedett üzleti forgalomban mutatkozó veszteségeket kompenzálják. Az Ofimer részére készített tanulmány szerint a szóban forgó esemény következtében az üzleti forgalom vesztesége az előző évhez képest 7,7 millió euró lehetett.

| (67) | A használati díjak befizetése alóli mentesség értéke 3,81 millió euró volt, a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalásához kapcsolódó érték pedig 3,35 millió euró, amelyekkel tehát lehetővé válhatna a bevételekben mutatkozó veszteségek részbeni kompenzációja. A támogatásoknak Franciaország egész területére vonatkozó teljes összege 7,16 millió eurót tesz ki, amely a felbecsült károk összege (7,7 millió euró) alatt marad. |
| --- | --- |

(67)

A használati díjak befizetése alóli mentesség értéke 3,81 millió euró volt, a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalásához kapcsolódó érték pedig 3,35 millió euró, amelyekkel tehát lehetővé válhatna a bevételekben mutatkozó veszteségek részbeni kompenzációja. A támogatásoknak Franciaország egész területére vonatkozó teljes összege 7,16 millió eurót tesz ki, amely a felbecsült károk összege (7,7 millió euró) alatt marad.

| (68) | Az átadott információk alapján a Bizottság nem vitatja azt, hogy a tenyésztett kagylók piacán pillanatnyi visszaesés volt megfigyelhető. Ugyanakkor, mint ahogy azt a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló határozatában már megjegyezte, ezt a piacromlást objektív módon kell megítélni; nem beszélhetünk a fogyasztók váratlan és vészes bizalomvesztéséről. |
| --- | --- |

(68)

Az átadott információk alapján a Bizottság nem vitatja azt, hogy a tenyésztett kagylók piacán pillanatnyi visszaesés volt megfigyelhető. Ugyanakkor, mint ahogy azt a hivatalos vizsgálati eljárás megkezdéséről szóló határozatában már megjegyezte, ezt a piacromlást objektív módon kell megítélni; nem beszélhetünk a fogyasztók váratlan és vészes bizalomvesztéséről.

| (69) | A Bizottság megfigyelte, hogy az akvakultúra termékeinek (kagylók és halak) éves értéke 1999-ben, Franciaország egészére vonatkozóan 502 millió euró volt (Ofimer 2000. évi jelentése). A táblázat, amelyben ez az értékszám szerepel, nem tünteti fel a halászat részarányát. Ha egy másik forrásra hivatkozunk (a mezőgazdasági minisztérium honlapjának„ halgazdálkodási” oldala (3), ez a részarány (tengeri halászat és édesvízi halászat) 221 millió euró lenne. Így a kagylóágazat termék-előállításának értékét 281 millió euróra becsülhetjük. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság megfigyelte, hogy az akvakultúra termékeinek (kagylók és halak) éves értéke 1999-ben, Franciaország egészére vonatkozóan 502 millió euró volt (Ofimer 2000. évi jelentése). A táblázat, amelyben ez az értékszám szerepel, nem tünteti fel a halászat részarányát. Ha egy másik forrásra hivatkozunk (a mezőgazdasági minisztérium honlapjának„ halgazdálkodási” oldala (3), ez a részarány (tengeri halászat és édesvízi halászat) 221 millió euró lenne. Így a kagylóágazat termék-előállításának értékét 281 millió euróra becsülhetjük.

| (70) | Ez alapján a kagylófélékkel kapcsolatban kialakult kép romlása következtében az üzleti forgalomban bekövetkezett veszteséget százalékos formában 7,7/281-re becsülhetjük, amely az előző évi termelés értékének 2,7 %-a. A kompenzációs kárpótlás összege 7,16 millió euró volt, amely 7,16/281 jelent, amely az üzleti forgalom 2,5 %-a. |
| --- | --- |

(70)

Ez alapján a kagylófélékkel kapcsolatban kialakult kép romlása következtében az üzleti forgalomban bekövetkezett veszteséget százalékos formában 7,7/281-re becsülhetjük, amely az előző évi termelés értékének 2,7 %-a. A kompenzációs kárpótlás összege 7,16 millió euró volt, amely 7,16/281 jelent, amely az üzleti forgalom 2,5 %-a.

| (71) | A Bizottság úgy becsüli, hogy a kisebb mértékű károkat a költségek között kell feltüntetni, amelyeket az üzemeknek kell finanszírozniuk tevékenységük normál működtetése keretében. Valójában minden gazdasági tevékenység ki van téve különböző kisebb-nagyobb kockázati tényezőknek (a termelési faktorok árának fluktuációja, az eladási ár változásai, bizonyos terhek esetleges növekedése stb.), amelyek a legkülönfélébb nem várt eseményeket eredményezhetnek. A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben ezek a kockázati tényezők kisebb jelentőségű károkat okoznak, nem szolgáltathatnak jogos alapot a kompenzációra, mivel akkor ezt à contrario visszatérően úgy kellene tekinteni, hogy a gazdasági szereplők attól a pillanattól kezdve, hogy egy bármiféle nem várt esemény következményeit kénytelenek elszenvedni, protestálhatnak egy ilyen jellegű kompenzációért. A példa kedvéért, összhangban ezzel az általános iránymutatással, a Bizottság úgy tekinti, hogy a mezőgazdaságban a szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontja alapján 30 %-os veszteségküszöb (20 % a kedvezőtlen adottságú területek esetében) esetén lehet csak a támogatást a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek nyilvánítani. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság úgy becsüli, hogy a kisebb mértékű károkat a költségek között kell feltüntetni, amelyeket az üzemeknek kell finanszírozniuk tevékenységük normál működtetése keretében. Valójában minden gazdasági tevékenység ki van téve különböző kisebb-nagyobb kockázati tényezőknek (a termelési faktorok árának fluktuációja, az eladási ár változásai, bizonyos terhek esetleges növekedése stb.), amelyek a legkülönfélébb nem várt eseményeket eredményezhetnek. A Bizottság úgy véli, hogy amennyiben ezek a kockázati tényezők kisebb jelentőségű károkat okoznak, nem szolgáltathatnak jogos alapot a kompenzációra, mivel akkor ezt à contrario visszatérően úgy kellene tekinteni, hogy a gazdasági szereplők attól a pillanattól kezdve, hogy egy bármiféle nem várt esemény következményeit kénytelenek elszenvedni, protestálhatnak egy ilyen jellegű kompenzációért. A példa kedvéért, összhangban ezzel az általános iránymutatással, a Bizottság úgy tekinti, hogy a mezőgazdaságban a szerződés 87. cikke (2) bekezdése b) pontja alapján 30 %-os veszteségküszöb (20 % a kedvezőtlen adottságú területek esetében) esetén lehet csak a támogatást a közös piac intézményével összeegyeztethetőnek nyilvánítani.

| (72) | Következésképpen a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására és a használati díjak befizetése alóli mentességre irányuló intézkedések, amelyek keretében a mindössze 2,7 %-os üzleti forgalomban bekövetkezett veszteséget kompenzálták, a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján lényegében nem tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek. Mindezen túl ezek a támogatási intézkedések nem kapcsolódnak az 1997. évi iránymutatásokban meghatározott egyetlen derogációhoz sem. Így lényegében ezeket a közös piac intézményével összeegyeztethetetlennek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(72)

Következésképpen a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására és a használati díjak befizetése alóli mentességre irányuló intézkedések, amelyek keretében a mindössze 2,7 %-os üzleti forgalomban bekövetkezett veszteséget kompenzálták, a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján lényegében nem tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek. Mindezen túl ezek a támogatási intézkedések nem kapcsolódnak az 1997. évi iránymutatásokban meghatározott egyetlen derogációhoz sem. Így lényegében ezeket a közös piac intézményével összeegyeztethetetlennek kell tekinteni.

| (73) | Ugyanakkor a Finistère Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján elterülő megyékben élő haltenyésztők kedvezményezésére bevezetett intézkedéseket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy azok az 1999 decemberében bekövetkezett két esemény egyike, az Erika hajótörése közvetlen következményeként bekövetkezett károk kompenzálását szolgálták. Ezeket az intézkedéseket tehát globális módon, más, a szóban forgó eseményeket követően engedélyezett támogatásokkal együtt kell kiértékelni. Egyrészt olyan támogatásokról van szó, amelyekkel kapcsolatosan, a Bizottság 2001. december 11-én kelt levelében (a mezőgazdasági katasztrófák szabályozása, az anyagi károk, illetve az árukészletben keletkezett kár helyreállításának támogatása, a FIPOL támogatásra adott hitelek) a közös piac intézményével való összeegyeztethetőség tekintetében már jóváhagyólag nyilatkozott, másrészt olyanokról, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság jelen határozatában nyilatkozik jóváhagyólag (a 2000. év első negyedévére vonatkozó társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása, valamint a pénzügyi terhek egy részének átvállalása – lásd a B. szakaszt). |
| --- | --- |

(73)

Ugyanakkor a Finistère Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján elterülő megyékben élő haltenyésztők kedvezményezésére bevezetett intézkedéseket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy azok az 1999 decemberében bekövetkezett két esemény egyike, az Erika hajótörése közvetlen következményeként bekövetkezett károk kompenzálását szolgálták. Ezeket az intézkedéseket tehát globális módon, más, a szóban forgó eseményeket követően engedélyezett támogatásokkal együtt kell kiértékelni. Egyrészt olyan támogatásokról van szó, amelyekkel kapcsolatosan, a Bizottság 2001. december 11-én kelt levelében (a mezőgazdasági katasztrófák szabályozása, az anyagi károk, illetve az árukészletben keletkezett kár helyreállításának támogatása, a FIPOL támogatásra adott hitelek) a közös piac intézményével való összeegyeztethetőség tekintetében már jóváhagyólag nyilatkozott, másrészt olyanokról, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság jelen határozatában nyilatkozik jóváhagyólag (a 2000. év első negyedévére vonatkozó társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása, valamint a pénzügyi terhek egy részének átvállalása – lásd a B. szakaszt).

| (74) | Mivel ezek a támogatások a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében a közös piac intézményével összeegyeztethetők, az üzleti forgalom 2,5 %-nak megfelelő kiegészítő kárpótlási összeget be kell építeni a haltenyésztők által kapott teljes támogatás összegébe (ez a 2,5-ös százalékszám, amely megegyezik 7,16 millió euró/281 millió euróval, nemzeti szinten került kiszámításra; ugyanezen százalékszám tekinthető középértéknek minden egyes gazdaság esetében). Mindezen túl figyelembe véve ezt az alacsony számértéket, amely annak az eredménye, hogy az egyéb támogatások nem kompenzálták hiánytalanul az elszenvedett károkat, a túlkompenzáció kockázata kiküszöböltnek tekinthető. |
| --- | --- |

(74)

Mivel ezek a támogatások a 87. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében a közös piac intézményével összeegyeztethetők, az üzleti forgalom 2,5 %-nak megfelelő kiegészítő kárpótlási összeget be kell építeni a haltenyésztők által kapott teljes támogatás összegébe (ez a 2,5-ös százalékszám, amely megegyezik 7,16 millió euró/281 millió euróval, nemzeti szinten került kiszámításra; ugyanezen százalékszám tekinthető középértéknek minden egyes gazdaság esetében). Mindezen túl figyelembe véve ezt az alacsony számértéket, amely annak az eredménye, hogy az egyéb támogatások nem kompenzálták hiánytalanul az elszenvedett károkat, a túlkompenzáció kockázata kiküszöböltnek tekinthető.

| (75) | A veszteségek, valamint azok kompenzációjára nyújtott támogatások megítélését minden egyes önálló gazdaság szintjén kellett volna elvégezni, annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy vajon minden egyes üzem által elszenvedett károk egésze, a kagylófajtákról kialakult kép romlásából származó, az üzleti forgalom szintjén jelentkező, 2,7 %-osnak becsült veszteséget is hozzászámítva meghatározó összeget tett-e ki. A Franciaország által alkalmazott módszer nem egyezik meg ezzel a sémával, mivel azt a szóban forgó területen (Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján húzódó megyék) élő valamennyi termelő esetében alkalmazták. Ugyanakkor, jelen esetben a Bizottság ezt a módszert elfogadhatónak tekintheti, és úgy ítélheti meg, hogy azt kielégítő módon alkalmazták az adminisztrációs feladatok megkönnyítése érdekében, tekintettel arra a kiterjedt területre, ahol az események bekövetkeztek, továbbá az érintett üzemek jelentős számára. |
| --- | --- |

(75)

A veszteségek, valamint azok kompenzációjára nyújtott támogatások megítélését minden egyes önálló gazdaság szintjén kellett volna elvégezni, annak érdekében, hogy ellenőrizni lehessen, hogy vajon minden egyes üzem által elszenvedett károk egésze, a kagylófajtákról kialakult kép romlásából származó, az üzleti forgalom szintjén jelentkező, 2,7 %-osnak becsült veszteséget is hozzászámítva meghatározó összeget tett-e ki. A Franciaország által alkalmazott módszer nem egyezik meg ezzel a sémával, mivel azt a szóban forgó területen (Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján húzódó megyék) élő valamennyi termelő esetében alkalmazták. Ugyanakkor, jelen esetben a Bizottság ezt a módszert elfogadhatónak tekintheti, és úgy ítélheti meg, hogy azt kielégítő módon alkalmazták az adminisztrációs feladatok megkönnyítése érdekében, tekintettel arra a kiterjedt területre, ahol az események bekövetkeztek, továbbá az érintett üzemek jelentős számára.

| (76) | Ebből következik az, hogy a használati díjak befizetése alóli mentességre és a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedések a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében nem tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek, abban az esetben, ha azoknak olyan haltenyésztési üzemek is részesei voltak, amelyek a szóban forgó események által érintett megyéken kívül esnek. Ezzel szemben, a szóban forgó intézkedések a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek tekinthetők, amennyiben azok részesei csakis a Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján elterülő megyék üzemei voltak. |
| --- | --- |

(76)

Ebből következik az, hogy a használati díjak befizetése alóli mentességre és a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalására irányuló intézkedések a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében nem tekinthetők a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek, abban az esetben, ha azoknak olyan haltenyésztési üzemek is részesei voltak, amelyek a szóban forgó események által érintett megyéken kívül esnek. Ezzel szemben, a szóban forgó intézkedések a közös piac intézményével összeegyeztethetőknek tekinthetők, amennyiben azok részesei csakis a Finistère-től Gironde-ig terjedő, az Atlanti-óceán partján elterülő megyék üzemei voltak.

2.   Halászok

| (77) | A Franciaország egész területére kiterjesztett, a halászok kedvezményezésére bevezetett, a társadalombiztosítási terhek egy részének általános átvállalására irányuló intézkedés tárgya, Franciaország szerint, a halászati termékek piaci pangásának kompenzálása volt. Ez az átvállalás a 2000. április 15-től 2000. október 15-ig terjedő időszakra vonatkozott. |
| --- | --- |

(77)

A Franciaország egész területére kiterjesztett, a halászok kedvezményezésére bevezetett, a társadalombiztosítási terhek egy részének általános átvállalására irányuló intézkedés tárgya, Franciaország szerint, a halászati termékek piaci pangásának kompenzálása volt. Ez az átvállalás a 2000. április 15-től 2000. október 15-ig terjedő időszakra vonatkozott.

| (78) | A Bizottság a Franciaország által bemutatott adatok alapján, különösképpen az Ofimer-től származó más információk alapján (ezen közintézmény honlapján elérhető információk (4) nem volt meggyőzve, és így a hivatalos vizsgálati eljárás mellett döntött. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság a Franciaország által bemutatott adatok alapján, különösképpen az Ofimer-től származó más információk alapján (ezen közintézmény honlapján elérhető információk (4) nem volt meggyőzve, és így a hivatalos vizsgálati eljárás mellett döntött.

| (79) | Franciaország a 2002. március 5-én kelt, a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos válaszjegyzékében jelezte, hogy a 2001. április 5-én kelt jegyzékében közölt információk a vizsgált időszakra vonatkozó végleges adatok; véleménye szerint a Bizottságnak nem kellett volna a döntését az Ofimer honlapján talált információkra alapoznia. |
| --- | --- |

(79)

Franciaország a 2002. március 5-én kelt, a hivatalos vizsgálati eljárás megindításával kapcsolatos válaszjegyzékében jelezte, hogy a 2001. április 5-én kelt jegyzékében közölt információk a vizsgált időszakra vonatkozó végleges adatok; véleménye szerint a Bizottságnak nem kellett volna a döntését az Ofimer honlapján talált információkra alapoznia.

| (80) | A Bizottság ezt az érvet elvetette. Valójában az Ofimer egy közintézmény, amely a mezőgazdasági és halászati minisztérium fennhatósága alatt működik, és amely egyik feladata, mint ahogy azt a honlapon közzétett rövid bemutatkozó ismertetés is jelzi, az, hogy a tengeri termékek és az akvakultúra termékeinek piaci változásait napi rendszerességgel nyomon kövesse. E célból, gazdasági figyelői szereppel is fel volt ruházva. A nagybani belső hálózaton összegyűjtik valamennyi francia nagybani piac eladási adatait, annak érdekében, hogy azokat átlátható módon az ágazat szereplői rendelkezésére bocsássák. Éppen ezek az összefoglaló jellegű adatok keltették fel a Bizottság érdeklődését, mivel lehetővé tették számára azt, hogy általános összefüggésben tudja elhelyezni a Franciaország által átadott részinformációkat a szóban forgó támogatási intézkedés elemzése céljából. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság ezt az érvet elvetette. Valójában az Ofimer egy közintézmény, amely a mezőgazdasági és halászati minisztérium fennhatósága alatt működik, és amely egyik feladata, mint ahogy azt a honlapon közzétett rövid bemutatkozó ismertetés is jelzi, az, hogy a tengeri termékek és az akvakultúra termékeinek piaci változásait napi rendszerességgel nyomon kövesse. E célból, gazdasági figyelői szereppel is fel volt ruházva. A nagybani belső hálózaton összegyűjtik valamennyi francia nagybani piac eladási adatait, annak érdekében, hogy azokat átlátható módon az ágazat szereplői rendelkezésére bocsássák. Éppen ezek az összefoglaló jellegű adatok keltették fel a Bizottság érdeklődését, mivel lehetővé tették számára azt, hogy általános összefüggésben tudja elhelyezni a Franciaország által átadott részinformációkat a szóban forgó támogatási intézkedés elemzése céljából.

| (81) | A Bizottság nem feltételezheti, hogy az Ofimer adatai jelentős eltéréseket mutatnak azokhoz a végső statisztikai adatokhoz képest, amelyeket röviddel később készítettek el. Az Ofimer gazdasági megfigyelője által az adatok összegyűjtéséhez alkalmazott módszer (5) ezen szervezet éves jelentéseiben bemutatásra került. Így köszönhetően a nagybani belső hálózatnak, az Ofimer a helyi szereplőknek (nagybani piacok, termelőszervezetek, halárusok) napi, illetve heti jegyzéket szolgáltat, amelyben közzéteszi a legfőbb nagybani piacok, valamint a francia kínálat terén leginkább meghatározó fajták mennyiségi és árakra vonatkozó adatait. Mindezen túl minden hónap elején egy „kibővített” jegyzék mutatja be halmozottan az év eleje óta eltelt időszak legjelentősebb nagybani piacainak eladási adatait, valamint minden negyedév elején egy eladásösszegző jegyzet készül és érhető el a szervezet honlapján. Ezen információk összegyűjtésének a módszere azt mutatja, hogy Ofimer adatai megbízható adatok. Egyetlen konkrét adat sem utal arra, hogy ezek az adatok félrevezetők lennének. Sőt, a Bizottság más dokumentumokban, amelyekhez a szóban forgó honlapon hozzáfért, sem talált az alkalmazott adatokhoz képest helyesbített vagy ellentmondó adatokat; ellenkező esetben, természetesen ezeket figyelembe vette volna. Mindezen túl, az a tény, hogy az adatokat az Ofimer közintézmény honlapján közzéteszik, azokat hivatalos jelleggel ruházza fel. Nincs semmi indok arra, hogy ezeknek az adatoknak a hitelességét a Bizottság megkérdőjelezze. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság nem feltételezheti, hogy az Ofimer adatai jelentős eltéréseket mutatnak azokhoz a végső statisztikai adatokhoz képest, amelyeket röviddel később készítettek el. Az Ofimer gazdasági megfigyelője által az adatok összegyűjtéséhez alkalmazott módszer (5) ezen szervezet éves jelentéseiben bemutatásra került. Így köszönhetően a nagybani belső hálózatnak, az Ofimer a helyi szereplőknek (nagybani piacok, termelőszervezetek, halárusok) napi, illetve heti jegyzéket szolgáltat, amelyben közzéteszi a legfőbb nagybani piacok, valamint a francia kínálat terén leginkább meghatározó fajták mennyiségi és árakra vonatkozó adatait. Mindezen túl minden hónap elején egy „kibővített” jegyzék mutatja be halmozottan az év eleje óta eltelt időszak legjelentősebb nagybani piacainak eladási adatait, valamint minden negyedév elején egy eladásösszegző jegyzet készül és érhető el a szervezet honlapján. Ezen információk összegyűjtésének a módszere azt mutatja, hogy Ofimer adatai megbízható adatok. Egyetlen konkrét adat sem utal arra, hogy ezek az adatok félrevezetők lennének. Sőt, a Bizottság más dokumentumokban, amelyekhez a szóban forgó honlapon hozzáfért, sem talált az alkalmazott adatokhoz képest helyesbített vagy ellentmondó adatokat; ellenkező esetben, természetesen ezeket figyelembe vette volna. Mindezen túl, az a tény, hogy az adatokat az Ofimer közintézmény honlapján közzéteszik, azokat hivatalos jelleggel ruházza fel. Nincs semmi indok arra, hogy ezeknek az adatoknak a hitelességét a Bizottság megkérdőjelezze.

| (82) | Néhány, Franciaország által még a hivatalos vizsgálati eljárást megelőző, illetve ezen eljárás megkezdésére 2002. március 5-én kelt válaszjegyzékében hivatalosan közölt információi csak hiányos részinformációkat tartalmaztak, amelyek nem tették lehetővé a Bizottság számára azt, hogy helyesen ítélje meg a szóban forgó időszak alatt a halászati termékek piaci helyzetét. A Bizottságnak más információkat is fel kellett kutatnia ahhoz, hogy ezt a vizsgálatot el tudja végezni. A Bizottság sajnálja azt, hogy Franciaország nem jutatta el közvetlenül ezeket vagy más hasonló hivatalos adatokat. |
| --- | --- |

(82)

Néhány, Franciaország által még a hivatalos vizsgálati eljárást megelőző, illetve ezen eljárás megkezdésére 2002. március 5-én kelt válaszjegyzékében hivatalosan közölt információi csak hiányos részinformációkat tartalmaztak, amelyek nem tették lehetővé a Bizottság számára azt, hogy helyesen ítélje meg a szóban forgó időszak alatt a halászati termékek piaci helyzetét. A Bizottságnak más információkat is fel kellett kutatnia ahhoz, hogy ezt a vizsgálatot el tudja végezni. A Bizottság sajnálja azt, hogy Franciaország nem jutatta el közvetlenül ezeket vagy más hasonló hivatalos adatokat.

| (83) | Következésképpen helyénvaló kielemezni a különféle ismert adatokat azért, hogy meghatározható legyen a halászati termékeknek a 2000. év első félévi pontos piaci helyzete. |
| --- | --- |

(83)

Következésképpen helyénvaló kielemezni a különféle ismert adatokat azért, hogy meghatározható legyen a halászati termékeknek a 2000. év első félévi pontos piaci helyzete.

| (84) | Franciaország 2001. április 6-án kelt jegyzéke semmiféle számadatot nem tartalmazott a piacra vitt mennyiségre vonatkozóan. Csupán annyit közölt, hogy „a ténylegesen eladott mennyiség és annak értéke a valóságban alacsonyabb, mint a Bizottság által elfogadott adatok, valamint az 1999-es értékeknek is alatta marad”. Ekkor a Bizottság már ismerte az Ofimer igazgatótanácsa által, a 2000. május 24-i ülés alkalmával felülvizsgált, a 2000. év januártól áprilisig terjedő időszakra vonatkozó helyzetelemzésében szereplő adatokat, amelyeket felhasznált ahhoz, hogy Franciaországtól, a 2001. január 15-én küldött levelében kiegészítő információkat kérjen (a Bizottság ebben idézett egy részletet, amely szerint „ a 2000. első négy hónapjában a piacra vitt mennyiség megfelelt az 1999. ugyanezen időszakára vonatkozó mennyiségnek és a nagybani eladási érték az előző évhez képest 3 %-os növekedést mutatott”). |
| --- | --- |

(84)

Franciaország 2001. április 6-án kelt jegyzéke semmiféle számadatot nem tartalmazott a piacra vitt mennyiségre vonatkozóan. Csupán annyit közölt, hogy „a ténylegesen eladott mennyiség és annak értéke a valóságban alacsonyabb, mint a Bizottság által elfogadott adatok, valamint az 1999-es értékeknek is alatta marad”. Ekkor a Bizottság már ismerte az Ofimer igazgatótanácsa által, a 2000. május 24-i ülés alkalmával felülvizsgált, a 2000. év januártól áprilisig terjedő időszakra vonatkozó helyzetelemzésében szereplő adatokat, amelyeket felhasznált ahhoz, hogy Franciaországtól, a 2001. január 15-én küldött levelében kiegészítő információkat kérjen (a Bizottság ebben idézett egy részletet, amely szerint „ a 2000. első négy hónapjában a piacra vitt mennyiség megfelelt az 1999. ugyanezen időszakára vonatkozó mennyiségnek és a nagybani eladási érték az előző évhez képest 3 %-os növekedést mutatott”).

| (85) | Franciaország a 2002. március 5-én kelt jegyzékében ezzel szemben azt írta, hogy „minden jelentősebb francia nagybani piacon, a piacra vitt mennyiség 2000. első hat hónapjában megfelelt az 1999. ugyanazon időszakára vonatkozó mennyiségnek, még annak ellenére is, hogy ritkán, rövidebb időszakokra jelentős visszaesést könyveltek el, amely nyilvánvalóan a jelentősebb média visszhangnak tudható be”. Mindez megegyezik azzal, ami az említett helyzetelemzésben, illetve az Ofimer Flash Eco kiadványa 2001. február 16-i számában szerepel; a Bizottság ez utóbbira hivatkozott a hivatalos eljárás megkezdéséről szóló határozatában (a 2000. év és az 1999. év termelésének összehasonlítására vonatkozó adatokat tartalmazó dokumentum, amely megjegyzi, hogy „a 2000. év eredményei azt jelzik, hogy az eladott mennyiség megfelel az 1999-ben eladott mennyiségnek”). |
| --- | --- |

(85)

Franciaország a 2002. március 5-én kelt jegyzékében ezzel szemben azt írta, hogy „minden jelentősebb francia nagybani piacon, a piacra vitt mennyiség 2000. első hat hónapjában megfelelt az 1999. ugyanazon időszakára vonatkozó mennyiségnek, még annak ellenére is, hogy ritkán, rövidebb időszakokra jelentős visszaesést könyveltek el, amely nyilvánvalóan a jelentősebb média visszhangnak tudható be”. Mindez megegyezik azzal, ami az említett helyzetelemzésben, illetve az Ofimer Flash Eco kiadványa 2001. február 16-i számában szerepel; a Bizottság ez utóbbira hivatkozott a hivatalos eljárás megkezdéséről szóló határozatában (a 2000. év és az 1999. év termelésének összehasonlítására vonatkozó adatokat tartalmazó dokumentum, amely megjegyzi, hogy „a 2000. év eredményei azt jelzik, hogy az eladott mennyiség megfelel az 1999-ben eladott mennyiségnek”).

| (86) | A Bizottság tehát megállapította, hogy a piacra vitt mennyiség nem változott 2000-ben, pontosabban annak első félévében. Egyetlen információ alapján sem lehet azt mondani, hogy a piacra vitt mennyiségek csökkentek akkor, amikor a média hatása erősebbnek bizonyult. Ugyanakkor a piacra vitt mennyiségek csökkenése feltehetőleg más okokkal magyarázható, leginkább a rossz időjárással. Nem ritka esetben előfordul, hogy a halászhajók nagy része viszonylag hosszabb ideig (1-2 hétig vagy tovább) nem tud kimenni a tengerre a rossz idő miatt. Az említett médiának nincs közvetlen hatása a piacra vitt mennyiségre; nem ez az, amely megakadályozza azt, hogy a halászok kimenjenek a tengerre. A média az ágazat ezt követő szakaszában, az árak és a piacról visszavont mennyiségek tekintetében érezteti hatását. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság tehát megállapította, hogy a piacra vitt mennyiség nem változott 2000-ben, pontosabban annak első félévében. Egyetlen információ alapján sem lehet azt mondani, hogy a piacra vitt mennyiségek csökkentek akkor, amikor a média hatása erősebbnek bizonyult. Ugyanakkor a piacra vitt mennyiségek csökkenése feltehetőleg más okokkal magyarázható, leginkább a rossz időjárással. Nem ritka esetben előfordul, hogy a halászhajók nagy része viszonylag hosszabb ideig (1-2 hétig vagy tovább) nem tud kimenni a tengerre a rossz idő miatt. Az említett médiának nincs közvetlen hatása a piacra vitt mennyiségre; nem ez az, amely megakadályozza azt, hogy a halászok kimenjenek a tengerre. A média az ágazat ezt követő szakaszában, az árak és a piacról visszavont mennyiségek tekintetében érezteti hatását.

| (87) | Franciaország 2001. április 6-án kelt jegyzéke szerint „a piacról visszavont áruk mennyiségének aránya jelentősen magasabb volt 2000. első hónapjaiban, mint 1999. ugyanezen hónapjaiban; a növekedés 1999. január és április, illetve 2000. január és április között elérte a 25 %-t, 1999. január és március, illetve 2000. január és március között a 35 %-t, 1999. január és 2000. január között a 92 %-t, valamint 1999. február és 2000. február között az 57 %-t”. A 2002. március 5-én kelt jegyzék visszautal ezekre a számadatokra, és egyben közli, hogy a januártól májusig terjedő időszakban a piacról visszavont áruk mennyiségének növekedése 32 %, míg a januártól júniusig terjedő időszakban ez a mérték 28 % volt. Mindezen túl ez a jegyzék pontosítja azt, hogy „a visszavont áruk mennyisége bizonyos fajok esetében, úgy mint a languszta (+ 175 %), az ördöghal (+ 161 %), valamint a tengeri pók (× 5) rendkívül magasnak bizonyult; ezen fajok esetében hangsúlyozta leginkább a média a szénhidrogén maradványokkal (6) szembeni érzékenységet”. |
| --- | --- |

(87)

Franciaország 2001. április 6-án kelt jegyzéke szerint „a piacról visszavont áruk mennyiségének aránya jelentősen magasabb volt 2000. első hónapjaiban, mint 1999. ugyanezen hónapjaiban; a növekedés 1999. január és április, illetve 2000. január és április között elérte a 25 %-t, 1999. január és március, illetve 2000. január és március között a 35 %-t, 1999. január és 2000. január között a 92 %-t, valamint 1999. február és 2000. február között az 57 %-t”. A 2002. március 5-én kelt jegyzék visszautal ezekre a számadatokra, és egyben közli, hogy a januártól májusig terjedő időszakban a piacról visszavont áruk mennyiségének növekedése 32 %, míg a januártól júniusig terjedő időszakban ez a mérték 28 % volt. Mindezen túl ez a jegyzék pontosítja azt, hogy „a visszavont áruk mennyisége bizonyos fajok esetében, úgy mint a languszta (+ 175 %), az ördöghal (+ 161 %), valamint a tengeri pók (× 5) rendkívül magasnak bizonyult; ezen fajok esetében hangsúlyozta leginkább a média a szénhidrogén maradványokkal (6) szembeni érzékenységet”.

| (88) | Ezek az adatok részadatok, amelyek nem teszik lehetővé azt, hogy a ténylegesen visszavont áruk mennyiségről konkrét képet kapjunk. Valójában a ténylegesen visszavont áruk mennyisége nem került feltüntetésre; a kétszeres vagy háromszoros növekedés nem jelez semmit abban az esetben, amennyiben a referenciamennyiség, tehát az első évben a visszavont áruk mennyiségének mértéke alacsony. Sőt, az sem került pontosításra, hogy százalékos formában mennyi volt a piacra vitt, illetve a piacról visszavont áruk mennyisége. Az sem került feltüntetésre, hogy vajon januárban, a visszavont áruk mennyiségének növekedése azon fajokat érintette-e, amelyek esetében a média leginkább foglalkozott a szénhidrogénre való érzékenységükkel. A Bizottság megvizsgálja a Franciaország által említett három faj esetét: a langusztáét, az ördöghalét és a tengeri pókét. |
| --- | --- |

(88)

Ezek az adatok részadatok, amelyek nem teszik lehetővé azt, hogy a ténylegesen visszavont áruk mennyiségről konkrét képet kapjunk. Valójában a ténylegesen visszavont áruk mennyisége nem került feltüntetésre; a kétszeres vagy háromszoros növekedés nem jelez semmit abban az esetben, amennyiben a referenciamennyiség, tehát az első évben a visszavont áruk mennyiségének mértéke alacsony. Sőt, az sem került pontosításra, hogy százalékos formában mennyi volt a piacra vitt, illetve a piacról visszavont áruk mennyisége. Az sem került feltüntetésre, hogy vajon januárban, a visszavont áruk mennyiségének növekedése azon fajokat érintette-e, amelyek esetében a média leginkább foglalkozott a szénhidrogénre való érzékenységükkel. A Bizottság megvizsgálja a Franciaország által említett három faj esetét: a langusztáét, az ördöghalét és a tengeri pókét.

| (89) | A languszta esetében, amennyiben az Ofimer erről a rákról készített tanulmányára (7) hivatkozunk, elmondható, hogy ezen rák szezonja április közepétől augusztusig tart. A jelentős, piacról történő visszavonások alkalomszerűen jelentkezhetnek. Ez a tanulmány megemlíti a megszokottól eltérően magas 2001. május-júniusi visszavonások esetét, amely annak a következménye volt, hogy jelentős mennyiségű élő languszta került a piacra olyan időszakban, amikor ezen termék iránt kevésbé jelentős a kereslet. Ugyanakkor a Bizottságnak a halászati termékek közös piaci szervezésére vonatkozó szabályok alkalmazása keretében (a halászati és haltenyésztési termékek közös piaci szervezéséről és alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló, 1992. december 17-i 3759/1992/EGK tanácsi rendelet (8), az események időpontjában alkalmazandó) megküldött adatok szerint ezek a visszavonások 2000. első hat hónapjában az alábbiak szerint alakultak: januárban 21 kg, februárban 5 kg, márciusban 2 kg, áprilisban 103 kg, májusban 1 364 kg, júniusban 2 007 kg. Tehát ezen rákfélére vonatkozóan nincs egyetlen pontos és világos adat sem, amely arra utalna, hogy az olajfolt médiatizálása, amelyről azt feltételezzük, hogy a hajótörést követő hetekben jelentősebb volt, említésre méltó mennyiségű languszta piacról történő visszavonását eredményezte volna. |
| --- | --- |

(89)

A languszta esetében, amennyiben az Ofimer erről a rákról készített tanulmányára (7) hivatkozunk, elmondható, hogy ezen rák szezonja április közepétől augusztusig tart. A jelentős, piacról történő visszavonások alkalomszerűen jelentkezhetnek. Ez a tanulmány megemlíti a megszokottól eltérően magas 2001. május-júniusi visszavonások esetét, amely annak a következménye volt, hogy jelentős mennyiségű élő languszta került a piacra olyan időszakban, amikor ezen termék iránt kevésbé jelentős a kereslet. Ugyanakkor a Bizottságnak a halászati termékek közös piaci szervezésére vonatkozó szabályok alkalmazása keretében (a halászati és haltenyésztési termékek közös piaci szervezéséről és alkalmazásának részletes szabályozásáról szóló, 1992. december 17-i 3759/1992/EGK tanácsi rendelet (8), az események időpontjában alkalmazandó) megküldött adatok szerint ezek a visszavonások 2000. első hat hónapjában az alábbiak szerint alakultak: januárban 21 kg, februárban 5 kg, márciusban 2 kg, áprilisban 103 kg, májusban 1 364 kg, júniusban 2 007 kg. Tehát ezen rákfélére vonatkozóan nincs egyetlen pontos és világos adat sem, amely arra utalna, hogy az olajfolt médiatizálása, amelyről azt feltételezzük, hogy a hajótörést követő hetekben jelentősebb volt, említésre méltó mennyiségű languszta piacról történő visszavonását eredményezte volna.

| (90) | Az ördöghal esetében a Bizottsághoz eljutatott adatok szerint a visszavont áruk mennyisége 454 kg volt 2000. januárban, szemben azzal a 84 kg-os mennyiséggel, amelyet 1999. januárban rögzítettek, amely tehát említésre méltó növekedést jelez. Ugyanakkor 2000. februárban a visszavont áruk mennyisége nem volt csak 59 kg, akkor, amikor 1999. februárban ez 221 kg volt. 2000. márciusban 39 kg-t vontak vissza a piacról szemben a 148 kg-os 1999. márciusi mennyiséggel; a következő három hónapban visszavont mennyiség még ennél is magasabbak voltak 1999-ben (278 kg), mint 2000-ben (241 kg). Így tehát egy nagyon ellentmondásos helyzet állt elő, amelyből adódóan a Bizottság nem tudja levonni a végkövetkeztetést azzal kapcsolatban, hogy az olajfolt hatásának következtében megnövekedett-e vagy sem a visszavont áruk mennyisége. |
| --- | --- |

(90)

Az ördöghal esetében a Bizottsághoz eljutatott adatok szerint a visszavont áruk mennyisége 454 kg volt 2000. januárban, szemben azzal a 84 kg-os mennyiséggel, amelyet 1999. januárban rögzítettek, amely tehát említésre méltó növekedést jelez. Ugyanakkor 2000. februárban a visszavont áruk mennyisége nem volt csak 59 kg, akkor, amikor 1999. februárban ez 221 kg volt. 2000. márciusban 39 kg-t vontak vissza a piacról szemben a 148 kg-os 1999. márciusi mennyiséggel; a következő három hónapban visszavont mennyiség még ennél is magasabbak voltak 1999-ben (278 kg), mint 2000-ben (241 kg). Így tehát egy nagyon ellentmondásos helyzet állt elő, amelyből adódóan a Bizottság nem tudja levonni a végkövetkeztetést azzal kapcsolatban, hogy az olajfolt hatásának következtében megnövekedett-e vagy sem a visszavont áruk mennyisége.

| (91) | Ami a Franciaország által harmadik fajként említett tengeri pókot illeti, a Bizottság nem rendelkezik a visszavont mennyiségekre vonatkozó adatokkal (9). Ugyanakkor hivatkozni lehet a Bizottságnak a pogácsarákkal kapcsolatosan megküldött mennyiségekre; a pogácsarák értékesítési és piaci sajátosságai hasonlatosak a tengeri pókéhoz. A visszavont áruk mennyisége 2000 első hónapjaiban 1999-hez viszonyítva megnövekedett, azonban abszolút értékben ezek mennyisége alacsony szinten maradt; 19 kg-ról 47 kg-ra emelkedett januárban, 3-ról 35 kg-ra februárban, 7 kg-ról 31 kg-ra márciusban, jelentéktelen áprilisban, 31-ről 164 kg-ra májusban és 501-ről 521 kg-ra júniusban. Tehát nem beszélhetünk a fogyasztók bizalomvesztéséről a pogácsarák esetében, különösképpen 2000. első hónapjaiban, illetve egyetlen részlet sem utal arra, hogy a tengeri pók esetében ez másképp alakult volna ugyanezen időszak alatt. |
| --- | --- |

(91)

Ami a Franciaország által harmadik fajként említett tengeri pókot illeti, a Bizottság nem rendelkezik a visszavont mennyiségekre vonatkozó adatokkal (9). Ugyanakkor hivatkozni lehet a Bizottságnak a pogácsarákkal kapcsolatosan megküldött mennyiségekre; a pogácsarák értékesítési és piaci sajátosságai hasonlatosak a tengeri pókéhoz. A visszavont áruk mennyisége 2000 első hónapjaiban 1999-hez viszonyítva megnövekedett, azonban abszolút értékben ezek mennyisége alacsony szinten maradt; 19 kg-ról 47 kg-ra emelkedett januárban, 3-ról 35 kg-ra februárban, 7 kg-ról 31 kg-ra márciusban, jelentéktelen áprilisban, 31-ről 164 kg-ra májusban és 501-ről 521 kg-ra júniusban. Tehát nem beszélhetünk a fogyasztók bizalomvesztéséről a pogácsarák esetében, különösképpen 2000. első hónapjaiban, illetve egyetlen részlet sem utal arra, hogy a tengeri pók esetében ez másképp alakult volna ugyanezen időszak alatt.

| (92) | Következésképpen, amennyiben 1999. januárjához viszonyítva 2000. januárban a visszavonások 92 %-kal növekedtek volna és 28 %-kal az év első hat hónapjában, úgy ezek a visszavonások abszolút értékben kevésbé növekedtek. Ugyanakkor nincs egyetlen olyan részlet sem, amely lehetővé tenné ezt a növekedést az olajfolt médiatizálásának számlájára írni. Sőt, amennyiben még a Bizottsággal közölt információkra is hivatkozunk, megfigyelhető, hogy a 2000. januárban megállapított jelentős visszavonások olyan fajokat érintettek, mint a macskacápa (11 423 kg-ról 16 362 kg-ra), a fekete tőkehal (120 kg-ról 3 727 kg-ra) vagy mint, a sima lepényhal (51 kg-ról 1 789 kg-ra), amelyek esetében piaci sajátosságaik miatt a visszavont áruk mennyiségének növekedése és az olajfolt médiatizálásának hatása között a kapcsolat igen elenyésző, szinte nem létező. Másrészt, az Ofimer 2000. január-áprilisi helyzetelemzése szerint a legfőbb fajok esetében a visszavont áruk mennyisége a piacra vitt áruk mennyiségének 1,5 %-a alatt maradt; eseti visszavonásokat jelentettek be a tengeri süllő, a szardella és a tengeri pók esetében. |
| --- | --- |

(92)

Következésképpen, amennyiben 1999. januárjához viszonyítva 2000. januárban a visszavonások 92 %-kal növekedtek volna és 28 %-kal az év első hat hónapjában, úgy ezek a visszavonások abszolút értékben kevésbé növekedtek. Ugyanakkor nincs egyetlen olyan részlet sem, amely lehetővé tenné ezt a növekedést az olajfolt médiatizálásának számlájára írni. Sőt, amennyiben még a Bizottsággal közölt információkra is hivatkozunk, megfigyelhető, hogy a 2000. januárban megállapított jelentős visszavonások olyan fajokat érintettek, mint a macskacápa (11 423 kg-ról 16 362 kg-ra), a fekete tőkehal (120 kg-ról 3 727 kg-ra) vagy mint, a sima lepényhal (51 kg-ról 1 789 kg-ra), amelyek esetében piaci sajátosságaik miatt a visszavont áruk mennyiségének növekedése és az olajfolt médiatizálásának hatása között a kapcsolat igen elenyésző, szinte nem létező. Másrészt, az Ofimer 2000. január-áprilisi helyzetelemzése szerint a legfőbb fajok esetében a visszavont áruk mennyisége a piacra vitt áruk mennyiségének 1,5 %-a alatt maradt; eseti visszavonásokat jelentettek be a tengeri süllő, a szardella és a tengeri pók esetében.

| (93) | A visszavont áruk kérdéséről alkotott végkövetkeztetéseképpen, a Bizottság megállapította, hogy egyetlen részlet sem utal arra, hogy a visszavonások megnövekedése és az olajfolt médiatizálásának hatása között kapcsolat állna fenn. |
| --- | --- |

(93)

A visszavont áruk kérdéséről alkotott végkövetkeztetéseképpen, a Bizottság megállapította, hogy egyetlen részlet sem utal arra, hogy a visszavonások megnövekedése és az olajfolt médiatizálásának hatása között kapcsolat állna fenn.

| (94) | 2001. április 6-án kelt jegyzékében Franciaország jelezte, hogy a halászati termékek kiskereskedésekben eladott mennyisége az előző évhez képest 2 %-kal csökkent az első félévben, különösképpen a friss termékek esetében, ahol a mennyiségi csökkenés 7 %-os, míg az értékben számított csökkenés 1 %-os volt, amelyből a rákfélék mennyiségi csökkenése 6 %-os és a halfélék mennyiségi csökkenése 6 %-os volt (5 % a szeletelt hal esetében és 7 % az egész hal esetében). A 2002. március 5-én kelt jegyzék emlékeztet ezekre a számokra (a rákfélék esetében egy kisebb módosítással, amelyek esetében az említett bázisérték 6,5 %) és jelzi, hogy ezek az adatok a fogyasztók valós bizalomvesztését jelentik a tengeri termékekkel szemben. Ez a jegyzék megemlíti azt is, hogy, az Ofimer által figyelt 49 meghatározó fajta esetében megállapítható, hogy az előző évhez képest 34 termék átlagára csökkent január hónapban, 26-é január-februárban, 21-é január-márciusban, 19-é január-áprilisban, 21-é január-májusban és 18-é január-júniusban. Adott fajták esetében az átlagár a következő módon csökkent: nyelvhal (– 5 %), tengeri süllő (– 6 %), tengeri csuka (– 6 %), szardella (– 6 %), kalamájó (– 11 %), fekete tőkehal (– 8 %), szardínia (– 6 %), Szent Péter hala (– 11 %), makréla (– 18 %), közönséges lepényhal (– 28 %), fattyúhering (– 20 %), tengeri keszeg (– 11 %), vörös morgóhal (– 4 %), polip (– 23 %), tengeri pók (– 16 %), garnélarák (– 20 %). Franciaország szerint „ezen adatok meghatározó módon megvilágítják a 2000. január és június között az első osztályú piac által elszenvedett visszaesést, illetve jól illusztrálják, amennyiben ez szükséges, az Erika hajótörés által a francia fogyasztók körében kiváltott emberi reakciót”. |
| --- | --- |

(94)

2001. április 6-án kelt jegyzékében Franciaország jelezte, hogy a halászati termékek kiskereskedésekben eladott mennyisége az előző évhez képest 2 %-kal csökkent az első félévben, különösképpen a friss termékek esetében, ahol a mennyiségi csökkenés 7 %-os, míg az értékben számított csökkenés 1 %-os volt, amelyből a rákfélék mennyiségi csökkenése 6 %-os és a halfélék mennyiségi csökkenése 6 %-os volt (5 % a szeletelt hal esetében és 7 % az egész hal esetében). A 2002. március 5-én kelt jegyzék emlékeztet ezekre a számokra (a rákfélék esetében egy kisebb módosítással, amelyek esetében az említett bázisérték 6,5 %) és jelzi, hogy ezek az adatok a fogyasztók valós bizalomvesztését jelentik a tengeri termékekkel szemben. Ez a jegyzék megemlíti azt is, hogy, az Ofimer által figyelt 49 meghatározó fajta esetében megállapítható, hogy az előző évhez képest 34 termék átlagára csökkent január hónapban, 26-é január-februárban, 21-é január-márciusban, 19-é január-áprilisban, 21-é január-májusban és 18-é január-júniusban. Adott fajták esetében az átlagár a következő módon csökkent: nyelvhal (– 5 %), tengeri süllő (– 6 %), tengeri csuka (– 6 %), szardella (– 6 %), kalamájó (– 11 %), fekete tőkehal (– 8 %), szardínia (– 6 %), Szent Péter hala (– 11 %), makréla (– 18 %), közönséges lepényhal (– 28 %), fattyúhering (– 20 %), tengeri keszeg (– 11 %), vörös morgóhal (– 4 %), polip (– 23 %), tengeri pók (– 16 %), garnélarák (– 20 %). Franciaország szerint „ezen adatok meghatározó módon megvilágítják a 2000. január és június között az első osztályú piac által elszenvedett visszaesést, illetve jól illusztrálják, amennyiben ez szükséges, az Erika hajótörés által a francia fogyasztók körében kiváltott emberi reakciót”.

| (95) | A Bizottság megállapította, hogy ezek a részadatok valójában meghatározó módon nem világítanak rá arra, hogy mi történt. Azért, hogy egy valós áttekintést kapjon a helyzetről, Franciaországnak egyidejűleg tájékoztatnia kellett volna a Bizottságot a szóban forgó valamennyi fajta értékesített mennyiségéről. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság megállapította, hogy ezek a részadatok valójában meghatározó módon nem világítanak rá arra, hogy mi történt. Azért, hogy egy valós áttekintést kapjon a helyzetről, Franciaországnak egyidejűleg tájékoztatnia kellett volna a Bizottságot a szóban forgó valamennyi fajta értékesített mennyiségéről.

| (96) | Ezzel szemben a Bizottság megállapította, hogy az Ofimer 2000. január-áprilisi helyzetelemzése szerint, az árak nagyon ellentmondásosan alakultak. Bizonyos esetekben az árak a bőséges kínálat következtében csökkentek: tengeri süllő (– 11 %), fekete tőkehal (– 8 %), tengeri csuka (– 9 %). Ezzel ellentétben a visszafogott kínálat lehetővé tette más fajok esetében az árak növekedését: vörösmárna (+ 31 %), közönséges tőkehal (+ 27 %), ördöghal (+ 13 %). Ez a helyzetelemzés jelzi azt is, hogy a kínálat átalakítása következtében, a drágább fajok (tengeri csuka, ördöghal, nyelvhal, tengeri süllő, vörösmárna, languszta) részaránya növekedett az olcsó fajok (makréla, fekete tőkehal, sárga tőkehal, tintahal, szardella) részarányának kárára, amely azt eredményezte, hogy a nagybani eladások értéke az előző évhez képest 3 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(96)

Ezzel szemben a Bizottság megállapította, hogy az Ofimer 2000. január-áprilisi helyzetelemzése szerint, az árak nagyon ellentmondásosan alakultak. Bizonyos esetekben az árak a bőséges kínálat következtében csökkentek: tengeri süllő (– 11 %), fekete tőkehal (– 8 %), tengeri csuka (– 9 %). Ezzel ellentétben a visszafogott kínálat lehetővé tette más fajok esetében az árak növekedését: vörösmárna (+ 31 %), közönséges tőkehal (+ 27 %), ördöghal (+ 13 %). Ez a helyzetelemzés jelzi azt is, hogy a kínálat átalakítása következtében, a drágább fajok (tengeri csuka, ördöghal, nyelvhal, tengeri süllő, vörösmárna, languszta) részaránya növekedett az olcsó fajok (makréla, fekete tőkehal, sárga tőkehal, tintahal, szardella) részarányának kárára, amely azt eredményezte, hogy a nagybani eladások értéke az előző évhez képest 3 %-kal növekedett.

| (97) | A nagybani eladások értéke az eladáshoz kapcsolódó költségek levonását követően, megegyezik a halászhajók üzleti forgalmával. A Bizottság megállapította tehát, hogy a halászati üzemek teljes üzleti forgalma kisebb mértékű növekedést mutatott. Következésképpen, amennyiben jelentős számú fajta ára csökkent, úgy ez a csökkenés nem egyezik meg az árak általános csökkenésével, de megfelel annak az ellentmondásos helyzetnek, amelyet az Ofimer állapított meg helyzetelemzésében. Az olajfolt talán hatással volt a tengeri termékek piacára, például bizonyos meghatározott fajok esetében, de a felsorolt különböző részadatok arra engednek következtetni, hogy ez a hatás nagyon elhanyagolható volt. Ugyanakkor, amennyiben ez meghatározó lett volna, az Ofimer bizonyára megemlítette volna azt azokban a közzétett dokumentumaiban, amelyeket kidolgozott. |
| --- | --- |

(97)

A nagybani eladások értéke az eladáshoz kapcsolódó költségek levonását követően, megegyezik a halászhajók üzleti forgalmával. A Bizottság megállapította tehát, hogy a halászati üzemek teljes üzleti forgalma kisebb mértékű növekedést mutatott. Következésképpen, amennyiben jelentős számú fajta ára csökkent, úgy ez a csökkenés nem egyezik meg az árak általános csökkenésével, de megfelel annak az ellentmondásos helyzetnek, amelyet az Ofimer állapított meg helyzetelemzésében. Az olajfolt talán hatással volt a tengeri termékek piacára, például bizonyos meghatározott fajok esetében, de a felsorolt különböző részadatok arra engednek következtetni, hogy ez a hatás nagyon elhanyagolható volt. Ugyanakkor, amennyiben ez meghatározó lett volna, az Ofimer bizonyára megemlítette volna azt azokban a közzétett dokumentumaiban, amelyeket kidolgozott.

| (98) | A fent említett különböző adatok függvényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a halászok esetében a társadalombiztosítási terhek egy részének április 15. és október 15. közötti időszakra vonatkozó általános átvállalása a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a közös piac intézményével. |
| --- | --- |

(98)

A fent említett különböző adatok függvényében a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a halászok esetében a társadalombiztosítási terhek egy részének április 15. és október 15. közötti időszakra vonatkozó általános átvállalása a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján nem nyilvánítható összeegyeztethetőnek a közös piac intézményével.

| (99) | Amennyiben a működési támogatást valamennyi halászati üzem esetében engedélyezték, anélkül, hogy részükre bármiféle kötelezettséget előírtak volna, úgy ez a támogatási intézkedés összeegyeztethetetlen a közös piac intézményével az 1997. évi iránymutatások 1.2. pontja negyedik albekezdésének harmadik francia bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(99)

Amennyiben a működési támogatást valamennyi halászati üzem esetében engedélyezték, anélkül, hogy részükre bármiféle kötelezettséget előírtak volna, úgy ez a támogatási intézkedés összeegyeztethetetlen a közös piac intézményével az 1997. évi iránymutatások 1.2. pontja negyedik albekezdésének harmadik francia bekezdése szerint.

V.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (100) | A Bizottság megállapítja, hogy Franciaország illegálisan, a szerződés 88. cikke (3) bekezdését megsértve léptette életbe azokat a támogatási intézkedéseket, amelyek ennek a határozatnak a tárgyát képezik. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság megállapítja, hogy Franciaország illegálisan, a szerződés 88. cikke (3) bekezdését megsértve léptette életbe azokat a támogatási intézkedéseket, amelyek ennek a határozatnak a tárgyát képezik.

| (101) | Ezen határozat IV-B. és IV-C.1. részeiben kifejtett elemzés alapján, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Atlanti-óceán partján húzódó, Finistère-től Gironde-ig terjedő megyék haltenyésztői kedvezményezésére bevezetett támogatási intézkedések (társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása, pénzügyi terhek egy részének átvállalása, a használati díjak befizetése alóli mentesség) a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethetők a közös piac intézményével. |
| --- | --- |

(101)

Ezen határozat IV-B. és IV-C.1. részeiben kifejtett elemzés alapján, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az Atlanti-óceán partján húzódó, Finistère-től Gironde-ig terjedő megyék haltenyésztői kedvezményezésére bevezetett támogatási intézkedések (társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása, pénzügyi terhek egy részének átvállalása, a használati díjak befizetése alóli mentesség) a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint összeegyeztethetők a közös piac intézményével.

| (102) | Ezen határozat IV-C.1 részében kifejtett elemzés alapján, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy más megyék haltenyésztői kedvezményezésére engedélyezett, a társadalombiztosítási terhek egy részének a 2000. április 15-től július 15-ig terjedő időszakra vonatkozó átvállalása, valamint a használati díjak befizetése alóli mentesség a 2000. évre nem képezhetik a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott derogáció részét. |
| --- | --- |

(102)

Ezen határozat IV-C.1 részében kifejtett elemzés alapján, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy más megyék haltenyésztői kedvezményezésére engedélyezett, a társadalombiztosítási terhek egy részének a 2000. április 15-től július 15-ig terjedő időszakra vonatkozó átvállalása, valamint a használati díjak befizetése alóli mentesség a 2000. évre nem képezhetik a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott derogáció részét.

| (103) | Ezen határozat IV-C.2. részében kifejtett elemzés alapján, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a halászok kedvezményezésére engedélyezett, társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása a 2000. április 15-től október 15-ig terjedő időszakra nem képezheti a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott derogáció részét, |
| --- | --- |

(103)

Ezen határozat IV-C.2. részében kifejtett elemzés alapján, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a halászok kedvezményezésére engedélyezett, társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása a 2000. április 15-től október 15-ig terjedő időszakra nem képezheti a szerződés 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott derogáció részét,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Franciaország által bevezetett intézkedések, amelyek a társadalombiztosítási és pénzügyi terhek egy részének átvállalására, valamint a használati díjak befizetése alóli mentességre irányultak, és amelyeknek a kedvezményezettjei Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime és Gironde megye haltenyésztői voltak, a közös piac intézményével összeegyeztethetők.

2. cikk

A Franciaország által a 2000. április 15-től július 15-ig terjedő időszakra a társadalombiztosítási terhek átvállalása és a 2000. évi használati díjak befizetése alóli mentesség formájában bevezetett támogatási intézkedések, amelyek kedvezményezettjei más megyék haltenyésztői voltak, mint Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime és Gironde megyék, a közös piac intézményével összeegyeztethetők.

3. cikk

A Franciaország által a 2000. április 15-től október 15-ig terjedő időszakra a társadalombiztosítási terhek egy részének átvállalása formájában bevezetett támogatási intézkedés, amelynek kedvezményezettjei a halászok voltak, nem egyeztethetők össze a közös piac intézményével.

4. cikk

(1)   Franciaország megtesz minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a 2. és 3. cikkekben említett és a kedvezményezettek részére már jogtalanul folyósított támogatásokat visszatérítse.

(2)   A visszatérítésről haladéktalanul intézkedni kell összhangban a nemzeti jogszabályi eljárással; ezen határozat végrehajtására a nemzeti jogszabályi eljárástól függően azonnal és hatékonyan sort kell keríteni. A visszatérítendő támogatások magukba foglalják azokat a kamatokat is, amelyeket attól az időponttól kell számítani, amikor a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották a támogatásokat egészen addig, ameddig a támogatások visszatérítésre nem kerülnek. A kamatlábat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (10) V. fejezetével összhangban kell kiszámítani és alkalmazni.

5. cikk

Franciaországnak ezen határozat bejelentésétől számított két hónapon belül tájékoztatnia kell a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a kiigazítás érdekében tesz meg.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Készült Brüsszelben, 2004. július 14-én.

a Bizottság részéről

Franz FISCHLER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 39., 2002.2.13., 6. o.

1

(2)  HL C 100., 1997.3.27., 12. o.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

3

(4)  www.Ofimer.fr

4

(5)  2000. évi jelentés, 39. o.; 2001. évi jelentés, 42. o.

5

(6)  Ezzel az üggyel kapcsolatban a francia hatóságok a vizsgálati eredmények 14 másolatát küldték meg, amely vizsgálatok célja az volt, hogy a vizsgált termékekben (különféle halak) megállapítsák a szénhidrogének koncentrációjának mértékét. A Bizottságot meglepte, hogy ezek a vizsgálati eredmények egybeesnek azokkal a mintaként kifogott halakkal, amelyek közül 3 esetében a vizsgálatot 2000. február 22-én készítették el és azt a vizsgálati laboratórium 2000. február 23-án kapta meg, 2 esetben, a mintavétel 2000. március 7-én történt, az eredményt a laboratórium március 10-én kapta meg, és 9 másik esetében a mintavételre és a kiértékelésre 2000. szeptemberében és októberében került sor. Ezek a vizsgálatok, amelyek kimutatták a szénhidrogének jelenlétét a szövetekben, egyáltalán nem tették lehetővé annak bizonyítását, hogy ez az Erika hajótörés következménye, a hajótörés óta eltelt idő hosszúsága miatt. Azért, hogy egyértelmű bebizonyítást nyerjen az Erika kőolaja és a szénhidrogénnel való terheltség között fennálló összefüggés, a hajótörést követő elegendően rövid időn belül szükség lett volna több, egymást követő vizsgálat elvégzésére. Ezen vizsgálatok hiánya inkább arra utalhatna, hogy közvetlenül a hajótörés után a halak igazán nem szájon keresztül nem fertőződtek. Három vagy kilenc hónappal később a szénhidrogénnel való terheltséget bizonyos esetekben, például a februári vagy márciusi esetekben okozhatta az Erika kőolaja, de ugyanúgy okozhatta a tartályok tisztításából visszamaradt anyag ; a hajók gyakorta a nyílt tengeren tisztítják tartályaikat a jogszabály erre vonatkozó rendelkezésének megsértésével. Ez a második feltevés még inkább elképzelhető a szeptemberben és októberben elvégzett vizsgálatok esetében.

6

Erika

Erika

Erika

(7)  A languszta piaca, az OFIMER igazgatótanácsának 2002. március 6-án bemutatott tanulmány.

7

(8)  HL L 388., 1992.12.31., 1. o. A halászati és haltenyésztési termékek közös piaci szervezére vonatkozó közlésekről szóló, 1993. július 26-i 2210/93/EK bizottsági rendelet (HL L 197., 1993.8.6., 8. o.) szerint, a tagállamoknak félévente tájékoztatniuk kell a Bizottságot a 3759/92/EK rendelet I. melléklete A, D és E pontjaiban felsorolt halászati termékek visszavont, illetve eladatlan mennyiségeiről. A languszta és az ördöghal szerepelnek ezen a listán.

8

(9)  A tengeri pók a 3759/92/EK rendelet 1. cikkében említett fajok között szerepel, de nem szerepel a szóban forgó rendelet I. melléklete A., D. vagy E. pontjaiban. Ezen fajok esetében, amennyiben a visszavonási árat a termelői szervezet határozza meg, úgy a Bizottságot nem kell tájékoztatni a visszáruk adatairól.

9

(10)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

10

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/62

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 11.)

a hasított sertések lengyelországi osztályozási módszerei engedélyezéséről

(az értesítés a C(2005) 552. számú dokumentummal történt)

(Csak a lengyel nyelvű szöveg hiteles)

(2005/240/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének meghatározásáról szóló, 1984. november 13-i 3220/84/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése rendelkezik arról, hogy a hasított sertések osztályozását a színhústartalom becslése alapján kell meghatározni a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett, fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereknek megfelelően. Az osztályozási módszerek engedélyezése az értékelés során kapott statisztikai hibának a legnagyobb tűréshatárnak való megfelelésétől függ. Ezt a tűréshatárt a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) határozta meg. |
| --- | --- |

(1)

A 3220/84/EGK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése rendelkezik arról, hogy a hasított sertések osztályozását a színhústartalom becslése alapján kell meghatározni a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett, fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereknek megfelelően. Az osztályozási módszerek engedélyezése az értékelés során kapott statisztikai hibának a legnagyobb tűréshatárnak való megfelelésétől függ. Ezt a tűréshatárt a hasított sertések közösségi osztályozási rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1985. október 24-i 2967/85/EGK bizottsági rendelet (2) határozta meg.

| (2) | Lengyelország kormánya kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a hasított sertések osztályozása három módszerének engedélyezésére vonatkozóan, és a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkében előírt jegyzék 2. részének formájában benyújtotta a csatlakozás napja előtt végzett boncolásainak a vizsgálati eredményeit. |
| --- | --- |

(2)

Lengyelország kormánya kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a hasított sertések osztályozása három módszerének engedélyezésére vonatkozóan, és a 2967/85/EGK rendelet 3. cikkében előírt jegyzék 2. részének formájában benyújtotta a csatlakozás napja előtt végzett boncolásainak a vizsgálati eredményeit.

| (3) | E kérelem értékelése azt mutatta, hogy az ezen osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesültek. |
| --- | --- |

(3)

E kérelem értékelése azt mutatta, hogy az ezen osztályozási módszerek engedélyezéséhez szükséges feltételek teljesültek.

| (4) | A 3220/84/EGK rendelet 2. cikke értelmében a tagállamok engedélyt kaphatnak arra, hogy olyan hasítottsertés-előkészítést írjanak elő, amely eltér az ugyanebben a cikkben meghatározott standard előkészítéstől, amennyiben a kereskedelmi gyakorlat vagy a műszaki követelmények indokolttá teszik az efféle ideiglenes mentesítést. |
| --- | --- |

(4)

A 3220/84/EGK rendelet 2. cikke értelmében a tagállamok engedélyt kaphatnak arra, hogy olyan hasítottsertés-előkészítést írjanak elő, amely eltér az ugyanebben a cikkben meghatározott standard előkészítéstől, amennyiben a kereskedelmi gyakorlat vagy a műszaki követelmények indokolttá teszik az efféle ideiglenes mentesítést.

| (5) | Lengyelországban a hasítottsertés-előkészítés hagyománya és következésképpen a kereskedelmi gyakorlat azt teszi szükségessé, hogy a hasított sertés előkészítése magában foglalja a szalonnazsírt, a vesét és/vagy a diafragmát. Ezt figyelembe kell venni a mért tömeg standard előkészítéshez való igazításakor. |
| --- | --- |

(5)

Lengyelországban a hasítottsertés-előkészítés hagyománya és következésképpen a kereskedelmi gyakorlat azt teszi szükségessé, hogy a hasított sertés előkészítése magában foglalja a szalonnazsírt, a vesét és/vagy a diafragmát. Ezt figyelembe kell venni a mért tömeg standard előkészítéshez való igazításakor.

| (6) | A műszerekben és az osztályozási módszerekben nem lehet módosítást engedélyezni, csak az új tapasztalat fényében elfogadott bizottsági határozat alapján; ezért ezen engedélyt vissza lehet vonni. |
| --- | --- |

(6)

A műszerekben és az osztályozási módszerekben nem lehet módosítást engedélyezni, csak az új tapasztalat fényében elfogadott bizottsági határozat alapján; ezért ezen engedélyt vissza lehet vonni.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Sertéshúspiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az alábbi módszerek használata engedélyezett a hasított sertések 3220/84/EGK rendelet szerinti osztályozására Lengyelországban:

| a) | a „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” műszert és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárásokat, amelynek részleteit a melléklet 1. része tartalmazza; |
| --- | --- |

a)

a „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” műszert és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárásokat, amelynek részleteit a melléklet 1. része tartalmazza;

| b) | az „Ultra FOM 300” műszert és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárásokat, amelynek részleteit a melléklet 2. része tartalmazza; |
| --- | --- |

b)

az „Ultra FOM 300” műszert és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárásokat, amelynek részleteit a melléklet 2. része tartalmazza;

| c) | a „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)” műszert és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárásokat, amelynek részleteit a melléklet 3. része tartalmazza. |
| --- | --- |

c)

a „Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)” műszert és az ehhez kapcsolódó értékelési eljárásokat, amelynek részleteit a melléklet 3. része tartalmazza.

Az első bekezdés b) pontjában hivatkozott „Ultra FOM 300” műszer tekintetében meghatározásra került az, hogy a mérési eljárás után a hasított testen igazolhatónak kell lennie, hogy a műszer a T1 és T2 mérési értéket a melléklet 2. részének 3. pontjában említett helyen mérte. Ezért a mérés helyét a mérési eljárás során megfelelően meg kell jelölni.

2. cikk

A 3220/84/EGK rendelet 2. cikke (1) bekezdésében említett standard előkészítés ellenére a szalonnazsírt, a vesét és a diafragmát nem szükséges eltávolítani a hasított sertésről a mérés és az osztályozás előtt. Annak érdekében, hogy a hasított sertések összehasonlítható alapon nyugvó adatait kapják, a mért meleg tömeget csökkenteni kell.

| a) | a diafragmáét 0,23 %-kal; |
| --- | --- |

a)

a diafragmáét 0,23 %-kal;

| b) | a szalonnazsírét és a veséét:






  — | az S és E besorolású hasított sertések esetén 1,90 %-kal, |
| --- | --- | --- |

b)

a szalonnazsírét és a veséét:

—

az S és E besorolású hasított sertések esetén 1,90 %-kal,

| — | az U besorolású hasított sertések esetén 2,11 %-kal, |
| --- | --- |

—

az U besorolású hasított sertések esetén 2,11 %-kal,

| — | az R besorolású hasított sertések esetén 2,54 %-kal, |
| --- | --- |

—

az R besorolású hasított sertések esetén 2,54 %-kal,

| — | az O besorolású hasított sertések esetén 3,12 %-kal, |
| --- | --- |

—

az O besorolású hasított sertések esetén 3,12 %-kal,

| — | a P besorolású hasított sertések esetén 3,35 %-kal. |
| --- | --- |

—

a P besorolású hasított sertések esetén 3,35 %-kal.

3. cikk

A műszereket vagy az értékelési eljárásokat illetően módosítás nem engedélyezett.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Lengyel Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 11-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 301., 1984.11.20., 1. o. A legutóbb a 3513/93/EK rendelettel (HL L 320., 1993.12.22., 5. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 285., 1985.10.25., 39. o. A 3127/94/EK rendelettel (HL L 330., 1994.12.21., 43. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

A HASÍTOTT SERTÉSEK LENGYELORSZÁGI OSZTÁLYOZÁSI MÓDSZEREI

1. Rész

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | A hasított sertések osztályozása a „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” néven ismert műszer segítségével történik. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések osztályozása a „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)” néven ismert műszer segítségével történik.

| 2. | A műszert egy 8 mm szélességű, nagy felbontóképességű Sydel szondával, egy infravörös (Honeywell) fénydiódávalés két (Honeywell) fényérzékelővel kell felszerelni. A működési távolság 0 és 105 mm között legyen.
  A mért értékeket maga a CGM számítja át a becsült színhústartalomra. |
| --- | --- |

2.

A műszert egy 8 mm szélességű, nagy felbontóképességű Sydel szondával, egy infravörös (Honeywell) fénydiódávalés két (Honeywell) fényérzékelővel kell felszerelni. A működési távolság 0 és 105 mm között legyen.

A mért értékeket maga a CGM számítja át a becsült színhústartalomra.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | a hátszalonna (beleértve a bőrét is) vastagsága milliméterben a hasított sertés középvonalától 6 cm-re, a utolsó harmadik és negyedik borda között mérve, |
| X2 | = | az izom vastagsága milliméterben az X1-gyel egy időben és ugyanazon helyen mérve. |

3.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma,

X1

=

a hátszalonna (beleértve a bőrét is) vastagsága milliméterben a hasított sertés középvonalától 6 cm-re, a utolsó harmadik és negyedik borda között mérve,

X2

=

az izom vastagsága milliméterben az X1-gyel egy időben és ugyanazon helyen mérve.

A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

2. Rész

ULTRA-FOM 300

| 1. | A hasított sertések osztályozását az „Ultra-FOM 300” műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések osztályozását az „Ultra-FOM 300” műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszert 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE) ultrahangos szondával kell felszerelni. A visszavert ultrahanghullámokat egy mikroprocesszor digitalizálja, menti el és dolgozza fel.
  A mérések eredményeit magának az Ultra-FOM műszernek a segítségével kell átszámítani a becsült színhústartalomra. |
| --- | --- |

2.

A műszert 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE) ultrahangos szondával kell felszerelni. A visszavert ultrahanghullámokat egy mikroprocesszor digitalizálja, menti el és dolgozza fel.

A mérések eredményeit magának az Ultra-FOM műszernek a segítségével kell átszámítani a becsült színhústartalomra.

| 3. | A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | a hátszalonna (beleértve a bőrét is) vastagsága milliméterben a hasított test középvonalától 7 cm-re, az utolsó borda mögött mérve, |
| T2 | = | a hátszalonna (beleértve a bőrét is) vastagsága milliméterben a hasított sertés középvonalától 7 cm-re, a utolsó harmadik és negyedik borda között mérve, |
| M1 | = | az izom vastagsága milliméterben a T1-gyel egy időben és ugyanazon helyen mérve, |
| M2 | = | az izom vastagsága milliméterben a T2-vel egy időben és ugyanazon helyen mérve. |

3.

A hasított test színhústartalmát a következő képlet alapján kell kiszámítani:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma,

T1

=

a hátszalonna (beleértve a bőrét is) vastagsága milliméterben a hasított test középvonalától 7 cm-re, az utolsó borda mögött mérve,

T2

=

a hátszalonna (beleértve a bőrét is) vastagsága milliméterben a hasított sertés középvonalától 7 cm-re, a utolsó harmadik és negyedik borda között mérve,

M1

=

az izom vastagsága milliméterben a T1-gyel egy időben és ugyanazon helyen mérve,

M2

=

az izom vastagsága milliméterben a T2-vel egy időben és ugyanazon helyen mérve.

A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

3. Rész

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFOM)

| 1. | A hasított sertések osztályozását az Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading) nevű műszerrel kell elvégezni. |
| --- | --- |

1.

A hasított sertések osztályozását az Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading) nevű műszerrel kell elvégezni.

| 2. | A műszert 16 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP) ultrahangos átalakítóval (transzduktorral) kell felszerelni; az átalakítók működési távolsága 25 mm legyen.
  Az ultrahangos adatoknak tartalmazniuk kell a hátszalonna és az izom vastagságára vonatkozó adatokat is.
  A mérések eredményeit számítógép segítségével át kell számítani a színhús becsült tartalmára. |
| --- | --- |

2.

A műszert 16 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP) ultrahangos átalakítóval (transzduktorral) kell felszerelni; az átalakítók működési távolsága 25 mm legyen.

Az ultrahangos adatoknak tartalmazniuk kell a hátszalonna és az izom vastagságára vonatkozó adatokat is.

A mérések eredményeit számítógép segítségével át kell számítani a színhús becsült tartalmára.

| 3. | A hasított sertés színhústartalmát 55 mérési pont alapján kell meghatározni a következő képlet segítségével:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  ahol: | = | a hasított test becsült színhústartalma, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

A hasított sertés színhústartalmát 55 mérési pont alapján kell meghatározni a következő képlet segítségével:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

ahol:

Image

=

a hasított test becsült színhústartalma,

x1, x2 ... x126 az Autofom által mért változók.

| 4. | A mérési pontok és a statisztikai módszer leírása a Bizottsághoz benyújtott lengyel jegyzőkönyv II. részében található a 2967/85/EGK rendelet 3. cikke (3) bekezdésével összhangban.
  A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes. |
| --- | --- |

4.

A mérési pontok és a statisztikai módszer leírása a Bizottsághoz benyújtott lengyel jegyzőkönyv II. részében található a 2967/85/EGK rendelet 3. cikke (3) bekezdésével összhangban.

A képlet a 60–120 kg súlyú hasított testek esetében érvényes.

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/66

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 14.)

2004-ben Franciaország tengerentúli megyéiben egy, a növényeket és növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló programhoz való közösségi pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2005) 603. számú dokumentummal történt)

(csak a francia nyelvű szöveg hiteles)

(2005/241/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyes mezőgazdasági termékek tekintetében Franciaország tengerentúli megyéinek javára egyedi intézkedések bevezetéséről és a 72/462/EGK irányelv módosításáról, valamint az 525/77/EGK és 3763/91/EGK (Poseidom) rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. június 28-i 1452/2001/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Franciaország által benyújtott, Franciaország tengerentúli megyéiben a növényeket és növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló programokra,

mivel:

| (1) | A Franciaország tengerentúli megyéiben, az Azori-szigeteken és Madeirán a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló programok Közösség által támogatható intézkedéseinek meghatározásáról szóló, 1993. szeptember 30-i 93/522/EGK bizottsági határozat (2) meghatározza a Franciaország tengerentúli megyéiben, az Azori-szigeteken és Madeirán a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló programok szerinti, a Közösség által támogatható intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

A Franciaország tengerentúli megyéiben, az Azori-szigeteken és Madeirán a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló programok Közösség által támogatható intézkedéseinek meghatározásáról szóló, 1993. szeptember 30-i 93/522/EGK bizottsági határozat (2) meghatározza a Franciaország tengerentúli megyéiben, az Azori-szigeteken és Madeirán a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló programok szerinti, a Közösség által támogatható intézkedéseket.

| (2) | A Franciaország tengerentúli megyéiben meglévő egyedi növekedési feltételek különös figyelmet igényelnek, és e régiókban a növényi termékek termesztésére vonatkozó intézkedéseket, különösen a növény-egészségügyi intézkedéseket el kell fogadni, vagy azokat meg kell erősíteni. |
| --- | --- |

(2)

A Franciaország tengerentúli megyéiben meglévő egyedi növekedési feltételek különös figyelmet igényelnek, és e régiókban a növényi termékek termesztésére vonatkozó intézkedéseket, különösen a növény-egészségügyi intézkedéseket el kell fogadni, vagy azokat meg kell erősíteni.

| (3) | Az elfogadandó vagy megerősítendő növény-egészségügyi intézkedések különösen költségesek. |
| --- | --- |

(3)

Az elfogadandó vagy megerősítendő növény-egészségügyi intézkedések különösen költségesek.

| (4) | A hatáskörrel rendelkező francia hatóságok egy, az intézkedéseket tartalmazó programot mutattak be a Bizottságnak; e program meghatározza az elérendő célkitűzéseket, az elvégzendő műveleteket, azok időtartamát és költségét, figyelemmel egy azokhoz való esetleges közösségi pénzügyi hozzájárulásra. |
| --- | --- |

(4)

A hatáskörrel rendelkező francia hatóságok egy, az intézkedéseket tartalmazó programot mutattak be a Bizottságnak; e program meghatározza az elérendő célkitűzéseket, az elvégzendő műveleteket, azok időtartamát és költségét, figyelemmel egy azokhoz való esetleges közösségi pénzügyi hozzájárulásra.

| (5) | Az 1452/2001/EK tanácsi rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Közösség pénzügyi hozzájárulása a támogatásra jogosult kiadások 60 %-áig terjedhet, a banánra vonatkozó védekezési intézkedések kivételével. |
| --- | --- |

(5)

Az 1452/2001/EK tanácsi rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Közösség pénzügyi hozzájárulása a támogatásra jogosult kiadások 60 %-áig terjedhet, a banánra vonatkozó védekezési intézkedések kivételével.

| (6) | Az 1258/1999/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közösségi szabályoknak megfelelően vállalt állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancialap Garanciarészlege finanszírozza. Ezen intézkedések pénzügyi ellenőrzése a fent említett rendelet 8. és 9. cikkének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(6)

Az 1258/1999/EK tanácsi rendelet (3) 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a közösségi szabályoknak megfelelően vállalt állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancialap Garanciarészlege finanszírozza. Ezen intézkedések pénzügyi ellenőrzése a fent említett rendelet 8. és 9. cikkének hatálya alá tartozik.

| (7) | A Franciaország által nyújtott technikai információ képessé tette a Növény-egészségügyi Állandó Bizottságot a helyzet pontos és összehasonlító elemzésére. |
| --- | --- |

(7)

A Franciaország által nyújtott technikai információ képessé tette a Növény-egészségügyi Állandó Bizottságot a helyzet pontos és összehasonlító elemzésére.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Francia Köztársaság által 2004-re benyújtott, a Franciaország tengerentúli megyéiben a növényeket és növényi termékeket károsító szervezetek elleni védekezésre irányuló hatósági programhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulást a Bizottság jóváhagyja.

2. cikk

A hatósági program három alprogramból áll:

| 1. | Martinique-ra, Guadeloupe-ra, Guyanára és La Réunionra vonatkozó, ezen egységek közötti alprogram két részben:






  — | a kártevőkre vonatkozó kockázatelemzés egyes, a Franciaország tengerentúli megyéiben fontos invazív növények tekintetében, |
| --- | --- | --- |

1.

Martinique-ra, Guadeloupe-ra, Guyanára és La Réunionra vonatkozó, ezen egységek közötti alprogram két részben:

—

a kártevőkre vonatkozó kockázatelemzés egyes, a Franciaország tengerentúli megyéiben fontos invazív növények tekintetében,

| — | a citrusok viroidjainak kimutatására szolgáló módszerek; |
| --- | --- |

—

a citrusok viroidjainak kimutatására szolgáló módszerek;

| 2. | Martinique vonatkozásában létrehozott alprogram négy részben:






  — | a regionális laboratórium és annak mozgó egysége („labo vert”) felhasználásával végzett növény-egészségügyi értékelés és diagnosztika, |
| --- | --- | --- |

2.

Martinique vonatkozásában létrehozott alprogram négy részben:

—

a regionális laboratórium és annak mozgó egysége („labo vert”) felhasználásával végzett növény-egészségügyi értékelés és diagnosztika,

| — | a paradicsomnövényben előforduló kukoricaféreg elleni védekezésre irányuló stratégia, |
| --- | --- |

—

a paradicsomnövényben előforduló kukoricaféreg elleni védekezésre irányuló stratégia,

| — | a cukornád-, zöldség-, és gyümölcstermesztésben alkalmazott növény-egészségügyi gyakorlatok adatbázisának létrehozása, |
| --- | --- |

—

a cukornád-, zöldség-, és gyümölcstermesztésben alkalmazott növény-egészségügyi gyakorlatok adatbázisának létrehozása,

| — | integrált gazdálkodás a gyümölcstermesztésben: citrusfélék és guava, a kártevők és növény-egészségügyi gyakorlatok jegyzéke, műszaki adatlapok közzététele; |
| --- | --- |

—

integrált gazdálkodás a gyümölcstermesztésben: citrusfélék és guava, a kártevők és növény-egészségügyi gyakorlatok jegyzéke, műszaki adatlapok közzététele;

| 3. | Guyana vonatkozásában létrehozott alprogram:






  — | a regionális laboratórium és annak mozgó egysége („labo vert”) felhasználásával végzett növény-egészségügyi értékelés és diagnosztika, a helyes mezőgazdasági gyakorlatok elősegítése. |
| --- | --- | --- |

3.

Guyana vonatkozásában létrehozott alprogram:

—

a regionális laboratórium és annak mozgó egysége („labo vert”) felhasználásával végzett növény-egészségügyi értékelés és diagnosztika, a helyes mezőgazdasági gyakorlatok elősegítése.

3. cikk

A Francia Köztársaság által benyújtott programhoz történő közösségi pénzügyi hozzájárulás 2004-ben a 93/522/EGK bizottsági határozatban meghatározott támogatható intézkedésekkel kapcsolatos kiadások 60 %-a, de legfeljebb 187 800 euró (HÉA nélkül).

A program költségeinek, valamint azok finanszírozásának ütemtervét e határozat I. melléklete állapítja meg.

A költségek bontását e határozat II. melléklete állapítja meg.

4. cikk

100 000 euró összegű előleget fizetnek Franciaország fizetés iránti kérelmének kézhezvételét követő 60 napon belül.

5. cikk

Az e projekthez kapcsolódó kiadások támogatható időszaka 2004. október 1-jén kezdődik és 2005. szeptember 30-ig tart.

A cselekvések végrehajtásának időszaka kivételesen – a feladatok befejezése előtt – kizárólag a III. melléklet I.A. pontjában említett támogatásfelügyeleti bizottság írásbeli kifejezett egyetértésével hosszabbítható meg.

6. cikk

Közösségi pénzügyi hozzájárulás akkor nyújtható, ha a program végrehajtása összhangban van a közösségi jogszabályok – beleértve a versenyre és a közbeszerzési szerződések odaítélésére vonatkozó szabályokat – rendelkezéseivel.

7. cikk

A ténylegesen felmerült kiadásokról az akció vagy az alprogram típusa szerinti bontásban értesítik a Bizottságot, az indikatív pénzügyi terv és a ténylegesen felmerült kiadások közötti kapcsolatot kimutató módon. Ezen értesítések elektronikus formában is megtehetők.

A 3. cikkben említett pénzügyi hozzájárulás egyenlege akkor fizethető ki, ha a III. melléklet (3) bekezdésének (2) albekezdésében meghatározott dokumentumot 2005. szeptember 30. előtt benyújtják.

A Bizottság – a Francia Köztársaság kellően indokolt kérésére – egy alprogram vagy intézkedés tekintetében a pénzügyi terveket a közösségi hozzájárulás 15 %-áig a teljes időszakra kiigazíthatja, feltéve hogy ezzel a programban szereplő támogatható kiadások teljes összegét nem lépik túl, és ez a program főbb célkitűzéseit nem veszélyezteti.

Minden, az e határozat értelmében a Közösség által nyújtott támogatás kifizetése a Francia Köztársaság részére történik, amely felelős bármely túlfizetésnek a Közösség számára történő visszafizetéséért is.

8. cikk

A Francia Köztársaság biztosítja a pénzügyi rendelkezések, és a közösségi politikák betartását, valamint a III. mellékletben megállapított, a Bizottságnak nyújtandó információkat.

9. cikk

Ennek a határozatnak Franciaország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 14-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 198., 2001.7.21., 11. o. A legutóbb az 1690/2004/EK rendelettel (HL L 305., 2004.10.1., 1. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 251., 1993.10.8., 35. o. A legutóbb a 96/633/EK határozattal (HL L 283., 1996.11.5., 58. o.) módosított határozat.

2

(3)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

3

---

I. MELLÉKLET

2004-RE VONATKOZÓ PÉNZÜGYI TÁBLÁZAT

| (euróban) |
| --- |
| | EK-hozzájárulás | Nemzeti hozzájárulás | 2004-ben támogatható kiadások |
| Kártevő-kockázatelemzés – invazív kártevők | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Viroidok kimutatására irányuló módszerek | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinique | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Guyana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Összesen | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(euróban)

EK-hozzájárulás

Nemzeti hozzájárulás

2004-ben támogatható kiadások

Kártevő-kockázatelemzés – invazív kártevők

54 000

36 000

90 000

Viroidok kimutatására irányuló módszerek

19 500

13 000

32 500

Martinique

75 300

50 200

125 500

Guyana

39 000

26 000

65 000

Összesen

187 800

125 200

313 000

---

II. MELLÉKLET

A 2004-RE VONATKOZÓ KÖLTSÉGEK BONTÁSÁT TARTALMAZÓ TÁBLÁZAT

| (euróban) |
| --- |
| | Személyzet | Felszerelések | Fogyóeszközök | Egyéb költségek | Összesen |
| Kártevő-kockázatelemzés – invazív kártevők | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Viroidok kimutatására irányuló módszerek | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinique | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Guyana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Összesen | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(euróban)

Személyzet

Felszerelések

Fogyóeszközök

Egyéb költségek

Összesen

Kártevő-kockázatelemzés – invazív kártevők

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Viroidok kimutatására irányuló módszerek

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinique

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Guyana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Összesen

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

III. MELLÉKLET

I.   A program végrehajtására vonatkozó rendelkezések

FELÜGYELET ÉS ÉRTÉKELÉS

A.   Támogatásfelügyeleti Bizottság

1.   Létrehozás

E cselekvés finanszírozásától függetlenül a program vonatkozásában egy, Franciaország és a Bizottság képviselőiből álló támogatásfelügyeleti bizottság jön létre. A bizottság rendszeresen felülvizsgálja a program végrehajtását és – megfelelő esetekben – szükséges kiigazításokat javasol.

2.   A bizottság e határozat Franciaországnak történő értesítésétől számított egy hónapon belül megállapítja saját belső eljárásait.

3.   A támogatásfelügyeleti bizottság hatásköre

A bizottság:

| — | általános felelősséggel bír a programnak a megállapított célkitűzések elérése felé történő kielégítő haladása vonatkozásában. Hatásköre felöleli a programmal kapcsolatos, a nyújtott közösségi támogatás határain belüli intézkedéseket. Felügyeli a szabályozási rendelkezéseket, beleértve a műveletek és projektek támogathatóságára vonatkozó rendelkezéseket is, |
| --- | --- |

—

általános felelősséggel bír a programnak a megállapított célkitűzések elérése felé történő kielégítő haladása vonatkozásában. Hatásköre felöleli a programmal kapcsolatos, a nyújtott közösségi támogatás határain belüli intézkedéseket. Felügyeli a szabályozási rendelkezéseket, beleértve a műveletek és projektek támogathatóságára vonatkozó rendelkezéseket is,

| — | a már jóváhagyott és végrehajtott projektek kiválasztására vonatkozó információk alapján véleményt alkot a programban megállapított kiválasztási kritériumok alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

a már jóváhagyott és végrehajtott projektek kiválasztására vonatkozó információk alapján véleményt alkot a programban megállapított kiválasztási kritériumok alkalmazásáról,

| — | javaslatot tesz bármely, a program végrehajtásának felgyorsításához szükséges cselekményre, amennyiben az időközi felügyeleti és értékelési mutatók által időszakosan nyújtott információk késlekedést jeleznek, |
| --- | --- |

—

javaslatot tesz bármely, a program végrehajtásának felgyorsításához szükséges cselekményre, amennyiben az időközi felügyeleti és értékelési mutatók által időszakosan nyújtott információk késlekedést jeleznek,

| — | véleményt nyilvánít a Bizottság számára javasolt kiigazításokról, |
| --- | --- |

—

véleményt nyilvánít a Bizottság számára javasolt kiigazításokról,

| — | a programban szereplő technikai segítségnyújtási projektekre vonatkozó véleményt ad ki, |
| --- | --- |

—

a programban szereplő technikai segítségnyújtási projektekre vonatkozó véleményt ad ki,

| — | véleményt nyilvánít a zárójelentésről, |
| --- | --- |

—

véleményt nyilvánít a zárójelentésről,

| — | a tárgyidőszak alatt jelentést tesz a Növény-egészségügyi Állandó Bizottságnak a program alakulásáról és a felmerült kiadásokról. |
| --- | --- |

—

a tárgyidőszak alatt jelentést tesz a Növény-egészségügyi Állandó Bizottságnak a program alakulásáról és a felmerült kiadásokról.

B.   A program felügyelete és értékelése a végrehajtási időszak során (folyamatos felügyelet és értékelés)

1.   A végrehajtásért felelős nemzeti ügynökség felelős a program folyamatos felügyeletéért és értékeléséért is.

2.   A folyamatos felügyelet alatt egy, a program alakulásának állapotára vonatkozó információs rendszert kell érteni. A folyamatos felügyelet kiterjed a programban szereplő intézkedésekre. A rendszer – az egyes intézkedésekkel kapcsolatos költségek és a megvalósítás fokát jelző, előre meghatározott fizikai mutatók közötti megfelelés értékelésének lehetővé tétele céljából – tartalmazza a beépített pénzügyi és fizikai mutatókra való hivatkozást.

3.   A program folyamatos értékelése – működési, jogi és eljárási megfontolások alapján – tartalmazni fogja a mennyiségi eredmények elemzését. Ennek célja az intézkedések és a program célkitűzési közötti megfelelés biztosítása.

Végrehajtási jelentés és a program ellenőrzése

4.   Franciaország – a program elfogadásától számított egy hónapon belül – értesíti a Bizottságot a végleges végrehajtási jelentés összeállításáért és benyújtásáért felelős hatóság nevéről.

Az e programra vonatkozó végleges végrehajtási jelentést a hatáskörrel rendelkező hatóság legkésőbb 2005. október 15-éig benyújtja a Bizottságnak és ezen időpont után a lehető leghamarabb a Növény-egészségügyi Állandó Bizottságnak.

A jelentés tartalmazza:

| — | a teljes program tömör technikai értékelését (a fizikai és mennyiségi célkitűzések elérésének, valamint a teljesített előrehaladás foka) és a közvetlen növény-egészségügyi és gazdasági hatás értékelését, |
| --- | --- |

—

a teljes program tömör technikai értékelését (a fizikai és mennyiségi célkitűzések elérésének, valamint a teljesített előrehaladás foka) és a közvetlen növény-egészségügyi és gazdasági hatás értékelését,

| — | a pénzügyi költségek kimutatását, beleértve a kiadásokat és bevételeket, és egy nyilatkozatot Franciaország részéről arra vonatkozóan, hogy a programban szereplő intézkedések vonatkozásában nem kértek és nem fognak kérni más közösségi hozzájárulást. |
| --- | --- |

—

a pénzügyi költségek kimutatását, beleértve a kiadásokat és bevételeket, és egy nyilatkozatot Franciaország részéről arra vonatkozóan, hogy a programban szereplő intézkedések vonatkozásában nem kértek és nem fognak kérni más közösségi hozzájárulást.

5.   A Bizottság – Franciaországgal közösen – független értékelőt vehet igénybe, aki a folyamatos felügyelet alapján elvégzi a 3. pontban említett folyamatos értékelést. Az értékelő – a végrehajtás során észlelt nehézségek fényében – az alprogramok és/vagy az intézkedések kiigazítására vonatkozó, és a projektek kiválasztási kritériumait módosító stb. javaslatokat nyújthat be. A kezelés felügyelete alapján az értékelő véleményt nyilvánít a megteendő közigazgatási intézkedésekről.

II.   A közösségi politikák betartása

A programot a koordinációra vonatkozó rendelkezésekkel összhangban és a közösségi politikák betartásával hajtják végre. Franciaországnak az alábbi információkat kell szolgáltatnia a zárójelentésben

KÖRNYEZETVÉDELEM

a)   Általános információ:

| — | a főbb környezeti sajátosságok és az érintett régió problémáinak leírása, megadva – többek között – a fontos természetmegőrzési területek (érzékeny övezetek) leírását, |
| --- | --- |

—

a főbb környezeti sajátosságok és az érintett régió problémáinak leírása, megadva – többek között – a fontos természetmegőrzési területek (érzékeny övezetek) leírását,

| — | a legfőbb olyan hasznos és káros hatások átfogó leírása, amelyeket – a tervezett befektetésekre tekintettel – a program a környezet számára valószínűleg okoz, |
| --- | --- |

—

a legfőbb olyan hasznos és káros hatások átfogó leírása, amelyeket – a tervezett befektetésekre tekintettel – a program a környezet számára valószínűleg okoz,

| — | a környezetre bármilyen súlyos komoly hatás megelőzésére, csökkentésére vagy ellensúlyozására tervezett cselekvés leírása, |
| --- | --- |

—

a környezetre bármilyen súlyos komoly hatás megelőzésére, csökkentésére vagy ellensúlyozására tervezett cselekvés leírása,

| — | a felelős környezetvédelmi hatóságokkal (a környezetvédelmi minisztérium vagy az azzal egyenértékű hatóság véleménye), és – ha volt ilyen konzultáció – a nyilvánossággal folytatott konzultációkról szóló jelentés. |
| --- | --- |

—

a felelős környezetvédelmi hatóságokkal (a környezetvédelmi minisztérium vagy az azzal egyenértékű hatóság véleménye), és – ha volt ilyen konzultáció – a nyilvánossággal folytatott konzultációkról szóló jelentés.

b)   A tervezett tevékenységek leírása

Az olyan programintézkedések vonatkozásában, amelyek a környezetre jelentősen káros hatást gyakorolhatnak:

| — | azok az eljárások, amelyeket a program végrehajtása során az egyedi projektek értékelésére fognak alkalmazni, |
| --- | --- |

—

azok az eljárások, amelyeket a program végrehajtása során az egyedi projektek értékelésére fognak alkalmazni,

| — | a végrehajtás során a környezetre gyakorolt hatás felülvizsgálatára, eredmények értékelésére, és a káros hatások kizárására, csökkentésére vagy ellensúlyozására tervezett mechanizmusok. |
| --- | --- |

—

a végrehajtás során a környezetre gyakorolt hatás felülvizsgálatára, eredmények értékelésére, és a káros hatások kizárására, csökkentésére vagy ellensúlyozására tervezett mechanizmusok.

---

| 19.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 74/71

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. március 16.)

Németország és Finnország számára a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésének infrastrukturális megerősítésére kidolgozott programjaik alapján odaítélt közösségi pénzügyi hozzájárulásról

(az értesítés a C(2005) 674. számú dokumentummal történt)

(Csak a finn, a német és a svéd nyelvű szöveg hiteles)

(2005/242/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1), és különösen annak 13c. cikke (5) bekezdésének hatodik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/29/EK irányelv lehetővé teszi közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélését a tagállamok számára a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésének infrastrukturális megerősítése céljából. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/29/EK irányelv lehetővé teszi közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélését a tagállamok számára a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésének infrastrukturális megerősítése céljából.

| (2) | Németország és Finnország kidolgozott egy-egy programot a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésére szolgáló infrastruktúrája megerősítésére. Ezek alapján, a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésének infrastrukturális megerősítése céljából a tagállamok számára nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésével kapcsolatos rendelkezések végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. június 11-i 998/2002/EK bizottsági rendeletnek (2) megfelelően kérték programjaikra a közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélését. |
| --- | --- |

(2)

Németország és Finnország kidolgozott egy-egy programot a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésére szolgáló infrastruktúrája megerősítésére. Ezek alapján, a harmadik országokból érkező növények és növényi termékek növény-egészségügyi ellenőrzésének infrastrukturális megerősítése céljából a tagállamok számára nyújtott közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésével kapcsolatos rendelkezések végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. június 11-i 998/2002/EK bizottsági rendeletnek (2) megfelelően kérték programjaikra a közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélését.

| (3) | A Németország és Finnország által rendelkezésre bocsátott részletes információk lehetővé tették, hogy a Bizottság mélyrehatóan és mindenre kiterjedően elemezze a helyzetet. A Bizottság összeállította a támogatható ellenőrzésipont-megerősítési programok jegyzékét, amelyben tételesen felsorolta a közösségi pénzügyi támogatás programonként odaítélésre javasolt összegét. Az információkat a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(3)

A Németország és Finnország által rendelkezésre bocsátott részletes információk lehetővé tették, hogy a Bizottság mélyrehatóan és mindenre kiterjedően elemezze a helyzetet. A Bizottság összeállította a támogatható ellenőrzésipont-megerősítési programok jegyzékét, amelyben tételesen felsorolta a közösségi pénzügyi támogatás programonként odaítélésre javasolt összegét. Az információkat a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság is megvizsgálta.

| (4) | A jóváhagyás céljából a jegyzéken szereplő valamennyi programot egyedileg értékelték. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2000/29/EK irányelvben és a 998/2002/EK rendeletben a közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésére előírt feltételek és követelmények teljesülnek. |
| --- | --- |

(4)

A jóváhagyás céljából a jegyzéken szereplő valamennyi programot egyedileg értékelték. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a 2000/29/EK irányelvben és a 998/2002/EK rendeletben a közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélésére előírt feltételek és követelmények teljesülnek.

| (5) | Ennek megfelelően oda kell ítélni Németországnak és Finnországnak a programjaik alapján előálló kiadások fedezésére szolgáló közösségi pénzügyi hozzájárulást. |
| --- | --- |

(5)

Ennek megfelelően oda kell ítélni Németországnak és Finnországnak a programjaik alapján előálló kiadások fedezésére szolgáló közösségi pénzügyi hozzájárulást.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növény-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Bizottság jóváhagyja Németországnak az általa kidolgozott ellenőrzésipont-megerősítési program alapján előálló kiadásai fedezésére szolgáló közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélését.

(2)   A Bizottság jóváhagyja Finnországnak az általa kidolgozott ellenőrzésipont-megerősítési program alapján előálló kiadásai fedezésére szolgáló közösségi pénzügyi hozzájárulás odaítélését.

2. cikk

(1)   Az 1. cikk szerinti közösségi pénzügyi hozzájárulás teljes összege 94 470 EUR.

(2)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás tagállamonkénti lehetséges legnagyobb összege a következő:

| a) | 36 875 EUR: Németország; |
| --- | --- |

a)

36 875 EUR: Németország;

| b) | 57 595 EUR: Finnország. |
| --- | --- |

b)

57 595 EUR: Finnország.

(3)   A közösségi pénzügyi hozzájárulás ellenőrzésipont-megerősítési programonkénti lehetséges legnagyobb összegét e határozat melléklete tartalmazza.

3. cikk

A mellékletben megállapított közösségi pénzügyi hozzájárulás csak akkor fizethető ki az egyes programokra, amikor:

| a) | az érintett tagállam benyújtotta a Bizottságnak a programban felsorolt berendezések és/vagy létesítmények beszerzését és/vagy fejlesztését bizonyító megfelelő dokumentumokat; továbbá |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam benyújtotta a Bizottságnak a programban felsorolt berendezések és/vagy létesítmények beszerzését és/vagy fejlesztését bizonyító megfelelő dokumentumokat; továbbá

| b) | az érintett tagállam a 998/2002/EK rendelet 3. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően benyújtotta a Bizottságnak a közösségi pénzügyi hozzájárulás kifizetésére vonatkozó kérelmet. |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam a 998/2002/EK rendelet 3. cikkében meghatározott szabályoknak megfelelően benyújtotta a Bizottságnak a közösségi pénzügyi hozzájárulás kifizetésére vonatkozó kérelmet.

4. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Finn Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 16-án.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o. A legutóbb 2005/15/EK irányelvvel (HL L 56., 2005.3.2., 12. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 152., 2002.6.12., 16. o. A rendelet eredetileg 997/2002/EK szám alatt jelent meg, amelyet később helyesbítettek (HL L 153., 2002.6.13., 18. o.).

2

---

MELLÉKLET

AZ ELLENŐRZŐ PONTOK MEGERŐSÍTÉSÉT SZOLGÁLÓ PROGRAMOK

Programok és a hozzájuk rendelt közösségi pénzügyi hozzájárulás

| Tagállam | Az ellenőrző pont neve (közigazgatási egység, név) | Támogatható kiadás
  (EUR) | Lehetséges legnagyobb közösségi pénzügyi hozzájárulás
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Németország | Bayern, München-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bayern, Nürnberg Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, 5.1.–5.7. pontok | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, 5.8. és 5.9. pont | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Niedersachsen, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Niedersachsen, Brake és Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Niedersachsen, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Sachsen, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Thüringen,Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Finnország | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Teljes közösségi pénzügyi hozzájárulás (EUR) | 94 470 |

Tagállam

Az ellenőrző pont neve (közigazgatási egység, név)

Támogatható kiadás

(EUR)

Lehetséges legnagyobb közösségi pénzügyi hozzájárulás

(EUR)

Németország

Bayern, München-Flughafen

1 500

750

Bayern, Nürnberg Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, 5.1.–5.7. pontok

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, 5.8. és 5.9. pont

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Niedersachsen, Emden

5 200

2 600

Niedersachsen, Brake és Nordenham

7 700

3 850

Niedersachsen, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Sachsen, Flughafen Dresden

1 750

875

Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Thüringen,Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Finnország

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Teljes közösségi pénzügyi hozzájárulás (EUR)

94 470

---