# Europeiska unionens L 52/25 f

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 52 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången25 februari 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 52

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången25 februari 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 303/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 304/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 305/2005 av den 19 oktober 2004 om ändring av rådets förordning (EG) nr 312/2003 vad beträffar tullkvoter för vissa produkter med ursprung i Chile | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 306/2005 av den 24 februari 2005 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (
  1
  ) | 9 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 307/2005 av den 24 februari 2005 om öppnande av en förmånstullkvot för import av rörråsocker med ursprung i AVS-länderna för leverans till raffinaderierna under perioden 1 mars 2005–30 juni 2005 | 11 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 308/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004 | 13 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 309/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004 | 15 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 310/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 16 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 311/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris | 20 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 312/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar | 23 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 313/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål | 25 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 314/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser | 26 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 315/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg | 29 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 316/2005 av den 24 februari 2005 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004 | 31 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 317/2005 av den 24 februari 2005 om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004 | 32 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 318/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 115/2005 | 33 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 319/2005 av den 24 februari 2005 om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004 | 34 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 320/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004 | 35 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 321/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004 | 36 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 303/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 304/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 305/2005 av den 19 oktober 2004 om ändring av rådets förordning (EG) nr 312/2003 vad beträffar tullkvoter för vissa produkter med ursprung i Chile

6

*

Kommissionens förordning (EG) nr 306/2005 av den 24 februari 2005 om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (
  1
  )

1

9

Kommissionens förordning (EG) nr 307/2005 av den 24 februari 2005 om öppnande av en förmånstullkvot för import av rörråsocker med ursprung i AVS-länderna för leverans till raffinaderierna under perioden 1 mars 2005–30 juni 2005

11

Kommissionens förordning (EG) nr 308/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

13

Kommissionens förordning (EG) nr 309/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

15

Kommissionens förordning (EG) nr 310/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

16

Kommissionens förordning (EG) nr 311/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

20

Kommissionens förordning (EG) nr 312/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

23

Kommissionens förordning (EG) nr 313/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av produktionsbidragen för spannmål

25

Kommissionens förordning (EG) nr 314/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

26

Kommissionens förordning (EG) nr 315/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

29

Kommissionens förordning (EG) nr 316/2005 av den 24 februari 2005 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004

31

Kommissionens förordning (EG) nr 317/2005 av den 24 februari 2005 om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004

32

Kommissionens förordning (EG) nr 318/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 115/2005

33

Kommissionens förordning (EG) nr 319/2005 av den 24 februari 2005 om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004

34

Kommissionens förordning (EG) nr 320/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004

35

Kommissionens förordning (EG) nr 321/2005 av den 24 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004

36

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2005/157/EG:Rådets beslut av den 17 februari 2005 om utnämning av två tyska ordinarie ledamöter och två tyska suppleanter i Regionkommittén | 37 |
| | * | 2005/158/EG:Rådets beslut av den 17 februari 2005 om utnämning av en spansk suppleant i Regionkommittén | 39 |
| | * | 2005/159/EG:Rådets beslut av den 17 februari 2005 om utnämning av sex belgiska ordinarie ledamöter och åtta belgiska suppleanter i Regionkommittén | 40 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/160/EG:Kommissionens beslut av den 27 oktober 2004 om godkännande av skriftväxling mellan FN:s Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (UNOCHA) och Europeiska gemenskapernas kommission om samarbete vid katastrofinsatser (vid samtidiga insatser i ett katastrofdrabbat land) (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005/161/EG:Kommissionens beslut av den 24 februari 2005 om ekonomiskt stöd från gemenskapen år 2005 till vissa av gemenskapens referenslaboratorier inom veterinärområdet (resthalter)
  (delgivet med nr K(2005) 392) | 49 |
| | * | 2005/162/EG:Kommissionens Rekommendation av den 15 februari 2005 om uppgifter för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion i börsnoterade bolag och om styrelsekommittéer (
  1
  ) | 51 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

2005/157/EG:Rådets beslut av den 17 februari 2005 om utnämning av två tyska ordinarie ledamöter och två tyska suppleanter i Regionkommittén

37

*

2005/158/EG:Rådets beslut av den 17 februari 2005 om utnämning av en spansk suppleant i Regionkommittén

39

*

2005/159/EG:Rådets beslut av den 17 februari 2005 om utnämning av sex belgiska ordinarie ledamöter och åtta belgiska suppleanter i Regionkommittén

40

Kommissionen

*

2005/160/EG:Kommissionens beslut av den 27 oktober 2004 om godkännande av skriftväxling mellan FN:s Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (UNOCHA) och Europeiska gemenskapernas kommission om samarbete vid katastrofinsatser (vid samtidiga insatser i ett katastrofdrabbat land) (
  1
  )

1

42

*

2005/161/EG:Kommissionens beslut av den 24 februari 2005 om ekonomiskt stöd från gemenskapen år 2005 till vissa av gemenskapens referenslaboratorier inom veterinärområdet (resthalter)
  (delgivet med nr K(2005) 392)

(delgivet med nr K(2005) 392)

49

*

2005/162/EG:Kommissionens Rekommendation av den 15 februari 2005 om uppgifter för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion i börsnoterade bolag och om styrelsekommittéer (
  1
  )

1

51

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda vid dessa gemenskaper, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (EGT L 56, 4.3.1968) och senast ändrades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 723/2004 (EUT L 124 av den 27.4.2004) | 64 |

Rättelser

*

Rättelse till tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda vid dessa gemenskaper, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (EGT L 56, 4.3.1968) och senast ändrades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 723/2004 (EUT L 124 av den 27.4.2004)

64

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 303/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 114,2 |
| 204 | 68,7 |
| 212 | 151,1 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 130,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 161,5 |
| 068 | 116,1 |
| 204 | 111,5 |
| 999 | 129,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 171,8 |
| 204 | 181,8 |
| 999 | 176,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,3 |
| 204 | 43,0 |
| 212 | 51,0 |
| 220 | 45,3 |
| 624 | 66,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 82,8 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 83,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,4 |
| 204 | 86,7 |
| 400 | 78,2 |
| 464 | 56,0 |
| 624 | 86,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 69,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,3 |
| 999 | 56,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 102,0 |
| 404 | 97,8 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 112,1 |
| 528 | 91,2 |
| 720 | 58,9 |
| 999 | 90,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 74,7 |
| 400 | 97,8 |
| 512 | 66,4 |
| 528 | 61,7 |
| 999 | 75,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

114,2

204

68,7

212

151,1

624

185,9

999

130,0

0707 00 05

052

161,5

068

116,1

204

111,5

999

129,7

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

171,8

204

181,8

999

176,8

0805 10 20

052

49,3

204

43,0

212

51,0

220

45,3

624

66,6

999

51,0

0805 20 10

204

82,8

624

84,0

999

83,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,4

204

86,7

400

78,2

464

56,0

624

86,4

662

49,9

999

69,9

0805 50 10

052

56,3

999

56,3

0808 10 80

400

102,0

404

97,8

508

80,2

512

112,1

528

91,2

720

58,9

999

90,4

0808 20 50

388

74,7

400

97,8

512

66,4

528

61,7

999

75,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 304/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av bidragssatserna för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 15 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att skillnaden mellan priserna i internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 31.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att skillnaden mellan priserna i internationell handel för de produkter som förtecknas i artikel 1 a–e och g i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999.

| (3) | Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga.

| (4) | När det gäller vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget finns det emellertid, om det på förhand fastställs höga bidragssatser, en risk att de åtaganden som görs i samband med dessa bidrag äventyras. För att undvika detta måste lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas utan att detta hindrar ingåendet av långtidskontrakt. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms för dessa produkter bör båda dessa syften kunna uppnås. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget finns det emellertid, om det på förhand fastställs höga bidragssatser, en risk att de åtaganden som görs i samband med dessa bidrag äventyras. För att undvika detta måste lämpliga säkerhetsåtgärder vidtas utan att detta hindrar ingåendet av långtidskontrakt. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms för dessa produkter bör båda dessa syften kunna uppnås.

| (5) | I artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1520/2000 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för produkten i fråga, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 eller för likställda produkter. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1520/2000 föreskrivs att när exportbidragssatsen fastställs, bör hänsyn vid behov tas till de produktionsbidrag, stöd och andra åtgärder med motsvarande verkan, som i enlighet med förordningen om den gemensamma organisationen av marknaden för produkten i fråga, är tillämpliga i alla medlemsstater för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 eller för likställda produkter.

| (6) | I artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skummjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor. |
| --- | --- |

(6)

I artikel 12.1 i förordning (EG) nr 1255/1999 föreskrivs att ett stöd skall utbetalas för gemenskapsproducerad skummjölk som bearbetas till kasein, om denna mjölk och det kasein som framställs av denna mjölk uppfyller vissa villkor.

| (7) | I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (3), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter. |
| --- | --- |

(7)

I kommissionens förordning (EG) nr 2571/97 av den 15 december 1997 om försäljning av smör till reducerat pris och beviljande av stöd för grädde, smör och koncentrerat smör som används vid framställning av bakverk, glass och andra livsmedel (3), fastställs att smör och grädde till reducerat pris bör göras tillgängliga för industrier som framställer vissa produkter.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000 och i artikel 1 i förordning (EG) nr 1255/1999, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga II till förordning (EG) nr 1255/1999, skall för de produkter som förtecknas i bilagan till den här förordningen fastställas i överensstämmelse med denna bilaga.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 886/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 14).

2

(3)  EGT L 350, 20.12.1997, s. 3. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 921/2004 (EUT L 163, 30.4.2004, s. 94).

3

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 25 februari 2005 skall tillämpas för vissa mjölkprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| ex 0402 10 19 | Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2): | | |
| a) | Vid export av varor enligt KN-nummer 3501 |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats

vid förutfastställelse av bidrag

annan

ex 0402 10 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av högst 1,5 viktprocent (PG 2):

a)

Vid export av varor enligt KN-nummer 3501

—

—

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Mjölk i form av pulver eller granulat eller i annan fast form, inte försatt med socker eller annat sötningsmedel, med en fetthalt av 26 viktprocent (PG 3):

| a) | Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 2571/97 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller, i form av produkter som jämställs med PG 3, smör eller grädde till reducerat pris enligt förordning (EG) nr 2571/97

33,12

35,31

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

61,57

65,60

ex 0405 10

Smör med en fetthalt av 82 viktprocent (PG 6):

| a) | Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 2571/97 |
| --- | --- |

a)

Vid export av varor som innehåller smör eller grädde till reducerat pris, framställda i enlighet med de villkor som fastställs i förordning (EG) nr 2571/97

42,55

46,00

| b) | Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett |
| --- | --- |

b)

Vid export av varor enligt KN-nummer 2106 90 98 som innehåller minst 40 viktprocent mjölkfett

128,43

138,25

| c) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

c)

Vid export av andra varor

121,18

131,00

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 305/2005

av den 19 oktober 2004

om ändring av rådets förordning (EG) nr 312/2003 vad beträffar tullkvoter för vissa produkter med ursprung i Chile

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 312/2003 av den 18 februari 2003 om genomförande för gemenskapens del av tullbestämmelserna i avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Chile, å andra sidan (1), särskilt artikel 5 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 312/2003 genomförs för gemenskapens del tullbestämmelserna i avtalet om upprättande av en associering mellan gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Chile, å andra sidan (2). |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 312/2003 genomförs för gemenskapens del tullbestämmelserna i avtalet om upprättande av en associering mellan gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Chile, å andra sidan (2).

| (2) | Genom rådets beslut 2005/106/EG (3) godkändes ett protokoll till associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Cyperns, Estlands, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Slovakiens, Sloveniens, Tjeckiens och Ungerns anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat ”protokollet”). Protokollet innehåller nya tullmedgivanden från gemenskapen, varav några begränsas genom tullkvoter. Genomförandet av dessa tullkvoter förutsätter en ändring av förordning (EG) nr 312/2003. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets beslut 2005/106/EG (3) godkändes ett protokoll till associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Chile, å andra sidan, för att ta hänsyn till Cyperns, Estlands, Lettlands, Litauens, Maltas, Polens, Slovakiens, Sloveniens, Tjeckiens och Ungerns anslutning till Europeiska unionen (nedan kallat ”protokollet”). Protokollet innehåller nya tullmedgivanden från gemenskapen, varav några begränsas genom tullkvoter. Genomförandet av dessa tullkvoter förutsätter en ändring av förordning (EG) nr 312/2003.

| (3) | Tullkvoterna för vitlök (löpnummer 09.1925), bordsdruvor (löpnummer 09.1929) och kiwifrukt (löpnummer 09.1939) bör varje år utökas med 5 % av den ursprungliga kvantiteten. |
| --- | --- |

(3)

Tullkvoterna för vitlök (löpnummer 09.1925), bordsdruvor (löpnummer 09.1929) och kiwifrukt (löpnummer 09.1939) bör varje år utökas med 5 % av den ursprungliga kvantiteten.

| (4) | De nya gemenskapstullkvoterna bör begränsas kvantitetsmässigt för 2004 i förhållande till den period under vilken de är öppna. |
| --- | --- |

(4)

De nya gemenskapstullkvoterna bör begränsas kvantitetsmässigt för 2004 i förhållande till den period under vilken de är öppna.

| (5) | Eftersom de nya tullmedgivanden från gemenskapen skall tillämpas från och med den 1 maj 2004 enligt protokollet bör även denna förordning tillämpas från och med den dagen och träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom de nya tullmedgivanden från gemenskapen skall tillämpas från och med den 1 maj 2004 enligt protokollet bör även denna förordning tillämpas från och med den dagen och träda i kraft så snart som möjligt.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med Tullkodexkommitténs yttrande. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med Tullkodexkommitténs yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 312/2003 skall ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

1.   Tullkvoterna för löpnummer 09.1937, 09.1939 och 09.1941 skall för 2004 begränsas till åtta tolftedelar av den årliga kvantiteten. Alla kvantiteter skall avrundas upp till närmaste kilogram.

2.   Tullkvoterna för löpnummer 09.1925 och 09.1929 skall för 2004 ökas med ytterligare 20 ton respektive 1 000 ton.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Med undantag för punkterna 1 och 2 i bilagan skall denna förordning tillämpas från och med den 1 maj 2004.

Punkterna 1 och 2 i bilagan skall tillämpas från och med den 1 januari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Frederik BOLKESTEIN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 46, 20.2.2003, s. 1.

1

(2)  EGT L 352, 30.12.2002, s. 3.

2

(3)  EUT L 38, 10.2.2005, s. 1.

3

---

BILAGA

I bilagan till rådets förordning (EG) nr 312/2003 skall tabellen ändras på följande sätt:

| 1. | När det gäller löpnummer 09.1925 skall kvantiteten i fjärde kolumnen vara 530 ton.
  Efter 2005 skall tullkvoten varje år utökas med 5 % av denna kvantitet. |
| --- | --- |

1.

När det gäller löpnummer 09.1925 skall kvantiteten i fjärde kolumnen vara 530 ton.

Efter 2005 skall tullkvoten varje år utökas med 5 % av denna kvantitet.

| 2. | När det gäller löpnummer 09.1929 skall kvantiteten i fjärde kolumnen vara 38 500 ton.
  Efter 2005 skall tullkvoten varje år utökas med 5 % av denna kvantitet. |
| --- | --- |

2.

När det gäller löpnummer 09.1929 skall kvantiteten i fjärde kolumnen vara 38 500 ton.

Efter 2005 skall tullkvoten varje år utökas med 5 % av denna kvantitet.

| 3. | Följande rader skall införas:









  ”09.1937 (1) | 0303 29 00
  0303 78 12
  0303 78 19 | Fisk, fryst | 725 ton | 100 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0304 20 53
  0304 20 56
  0304 20 58
  0304 20 91
  0304 20 94
  0304 90 05 | Fiskfiléer och annat fiskkött, frysta |
| 09.1939 | 0810 50 00 | Kiwifrukt | 1 000 ton (2) | 100 |
| 09.1941 (2) | 1604 15 19 | Beredd eller konserverad makrill | 90 ton | 100” |

3.

Följande rader skall införas:

”09.1937 (1)

0303 29 00

0303 78 12

0303 78 19

Fisk, fryst

725 ton

100

0304 20 53

0304 20 56

0304 20 58

0304 20 91

0304 20 94

0304 90 05

Fiskfiléer och annat fiskkött, frysta

09.1939

0810 50 00

Kiwifrukt

1 000 ton (2)

100

09.1941 (2)

1604 15 19

Beredd eller konserverad makrill

90 ton

100”

---

(1)  Denna tullkvot gäller för 2004 och alla därpå följande kalenderår (fr.o.m. den 1 januari 2005) fram till dess att den upphör att gälla den 31 december 2012.

(2)  Denna tullkvot gäller för 2004 och alla därpå följande kalenderår (fr.o.m. den 1 januari 2005) fram till dess att den upphör att gälla den 31 december 2006.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 306/2005

av den 24 februari 2005

om ändring av bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 av den 5 december 2003 om räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (1), särskilt artikel 2.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 fastställs metoder för räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (nedan kallad ”EAA-metoden”). I punkterna 3.056 och 3.064 i bilagan finns exempel på produktsubventioner och övriga produktionssubventioner, med hänvisning till motsvarande budgetrubrik. En del av dessa hänvisningar gäller inte längre, och det är nödvändigt att uppdatera båda punkterna. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 138/2004 fastställs metoder för räkenskaper för jordbruket i gemenskapen (nedan kallad ”EAA-metoden”). I punkterna 3.056 och 3.064 i bilagan finns exempel på produktsubventioner och övriga produktionssubventioner, med hänvisning till motsvarande budgetrubrik. En del av dessa hänvisningar gäller inte längre, och det är nödvändigt att uppdatera båda punkterna.

| (2) | Det är kommissionens uppgift att uppdatera EAA-metoden. |
| --- | --- |

(2)

Det är kommissionens uppgift att uppdatera EAA-metoden.

| (3) | Förordning (EG) nr 138/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 138/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för jordbruksstatistik som inrättats genom rådets beslut 72/279/EEG (2). |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för jordbruksstatistik som inrättats genom rådets beslut 72/279/EEG (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 138/2004 skall ändras enligt bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 33, 5.2.2004, s. 1.

1

(2)  EGT L 179, 7.8.1972, s. 1.

2

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 138/2004 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 3.056 skall ersättas med följande:






  ”3.056 | Metoden att värdera produktionen till baspriser kräver att det görs en grundläggande distinktion mellan produktsubventioner och övriga produktionssubventioner. Subventioner av jordbruksprodukter (1) kan betalas antingen till jordbruksproducenter eller till andra ekonomiska aktörer. För att erhålla baspriserna är det endast produktsubventionerna som betalas till jordbruksproducenterna som läggs till de marknadspriser som producenterna erhåller. De bidrag för jordbruksprodukter som betalas till andra ekonomiska aktörer än jordbruksproducenterna bokförs inte i EAA.” |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 3.056 skall ersättas med följande:

”3.056

Metoden att värdera produktionen till baspriser kräver att det görs en grundläggande distinktion mellan produktsubventioner och övriga produktionssubventioner. Subventioner av jordbruksprodukter (1) kan betalas antingen till jordbruksproducenter eller till andra ekonomiska aktörer. För att erhålla baspriserna är det endast produktsubventionerna som betalas till jordbruksproducenterna som läggs till de marknadspriser som producenterna erhåller. De bidrag för jordbruksprodukter som betalas till andra ekonomiska aktörer än jordbruksproducenterna bokförs inte i EAA.”

| 2. | Punkt 3.064 skall ersättas med följande:






  ”3.064 | För jordbruket omfattar övriga produktionssubventioner huvudsakligen följande stöd:






  — | Subventioner av löner och arbetskraft. |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Punkt 3.064 skall ersättas med följande:

”3.064

För jordbruket omfattar övriga produktionssubventioner huvudsakligen följande stöd:

—

Subventioner av löner och arbetskraft.

| — | Räntesubventioner (se ENS 1995, 4.37.c) till inhemska producentenheter, även om de avser att främja kapitalbildning (2). Dessa bidrag utgörs av löpande transfereringar avsedda att sänka producenternas driftkostnader. De behandlas i räkenskaperna som subventioner till de producenter som drar nytta av dem, även om räntedifferensen i praktiken betalas direkt av den offentliga sektorn till det kreditinstitut som ger lånet (genom ett undantag från betalningskriteriet). |
| --- | --- |

—

Räntesubventioner (se ENS 1995, 4.37.c) till inhemska producentenheter, även om de avser att främja kapitalbildning (2). Dessa bidrag utgörs av löpande transfereringar avsedda att sänka producenternas driftkostnader. De behandlas i räkenskaperna som subventioner till de producenter som drar nytta av dem, även om räntedifferensen i praktiken betalas direkt av den offentliga sektorn till det kreditinstitut som ger lånet (genom ett undantag från betalningskriteriet).

| — | Överkompensation av moms som följd av användningen av schablonberäknad moms (se punkterna 3.041 och 3.042). |
| --- | --- |

—

Överkompensation av moms som följd av användningen av schablonberäknad moms (se punkterna 3.041 och 3.042).

| — | Övertagande av kollektiva avgifter och fastighetsskatt. |
| --- | --- |

—

Övertagande av kollektiva avgifter och fastighetsskatt.

| — | Övertagande av andra kostnader såsom stöd till privat lagring av vin och druvmust samt omlagring av bordsviner (i den mån ägaren till lagren är en brukningsenhet). |
| --- | --- |

—

Övertagande av andra kostnader såsom stöd till privat lagring av vin och druvmust samt omlagring av bordsviner (i den mån ägaren till lagren är en brukningsenhet).

| — | Diverse övriga produktionssubventioner: |
| --- | --- |

—

Diverse övriga produktionssubventioner:

| — | Stöd till uttag av areal (obligatoriskt uttag av areal i samband med stöd per hektar samt frivilligt uttag av areal). |
| --- | --- |

—

Stöd till uttag av areal (obligatoriskt uttag av areal i samband med stöd per hektar samt frivilligt uttag av areal).

| — | Finansiell ersättning för återtag från marknaden av färsk frukt och färska grönsaker. Dessa ersättningar betalas ofta till producentorganisationer. De skall behandlas som subventioner till jordbruket eftersom de direkt kompenserar en produktionsförlust. |
| --- | --- |

—

Finansiell ersättning för återtag från marknaden av färsk frukt och färska grönsaker. Dessa ersättningar betalas ofta till producentorganisationer. De skall behandlas som subventioner till jordbruket eftersom de direkt kompenserar en produktionsförlust.

| — | Säsongsutjämningsbidrag samt extensifieringsbidrag. |
| --- | --- |

—

Säsongsutjämningsbidrag samt extensifieringsbidrag.

| — | Stöd till jordbruksproduktion i mindre gynnade områden och/eller bergsområden. |
| --- | --- |

—

Stöd till jordbruksproduktion i mindre gynnade områden och/eller bergsområden.

| — | Andra stöd i syfte att påverka produktionsmetoderna (extensifiering, metoder för att minska föroreningar etc.). |
| --- | --- |

—

Andra stöd i syfte att påverka produktionsmetoderna (extensifiering, metoder för att minska föroreningar etc.).

| — | Belopp som betalas till jordbrukare som ersättning för återkommande förluster av varor i lager, t.ex. vegetabiliska produkter, djur som betraktas som varor i arbete och odlingar när dessa fortfarande är i sin tillväxtfas (se punkterna 2.040–2.045). Däremot redovisas ersättningstransfereringar för förluster av varor i lager och/eller odlingar som används som produktionsfaktorer som andra kapitaltransfereringar i kapitalkontot.” |
| --- | --- |

—

Belopp som betalas till jordbrukare som ersättning för återkommande förluster av varor i lager, t.ex. vegetabiliska produkter, djur som betraktas som varor i arbete och odlingar när dessa fortfarande är i sin tillväxtfas (se punkterna 2.040–2.045). Däremot redovisas ersättningstransfereringar för förluster av varor i lager och/eller odlingar som används som produktionsfaktorer som andra kapitaltransfereringar i kapitalkontot.”

---

(1)  Subventioner av jordbruksprodukter som betalas till jordbruksproducenter omfattar alla bidrag i form av underskottsersättning (dvs. när den offentliga sektorn betalar skillnaden mellan produkternas genomsnittliga marknadspriser och garantipriserna till producenterna av jordbruksprodukterna).

(2)  Men om ett bidrag syftar till att finansiera både skuldamorteringen och räntebetalningen på det lånade kapitalet och om det inte är möjligt att skilja dessa två beståndsdelar åt, skall hela bidraget behandlas som ett investeringsbidrag i räkenskaperna.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 307/2005

av den 24 februari 2005

om öppnande av en förmånstullkvot för import av rörråsocker med ursprung i AVS-länderna för leverans till raffinaderierna under perioden 1 mars 2005–30 juni 2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 39.6 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 39.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 anges att det under regleringsåren 2001/02–2005/06 skall tas ut en särskild nedsatt avgift vid import av rörråsocker med ursprung i de länder med vilka gemenskapen ingått avtal om leverans enligt förmånsvillkor för att säkerställa tillräcklig försörjning till gemenskapens raffinaderier. För närvarande har sådana avtal, genom rådets beslut 2001/870/EG (2), slutits med å ena sidan de länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länder) som nämns i protokoll 3 om AVS-socker som är fogat till bilaga V till AVS-EG-partnerskapsavtalet (3), och å andra sidan med Republiken Indien. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 39.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 anges att det under regleringsåren 2001/02–2005/06 skall tas ut en särskild nedsatt avgift vid import av rörråsocker med ursprung i de länder med vilka gemenskapen ingått avtal om leverans enligt förmånsvillkor för att säkerställa tillräcklig försörjning till gemenskapens raffinaderier. För närvarande har sådana avtal, genom rådets beslut 2001/870/EG (2), slutits med å ena sidan de länder i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länder) som nämns i protokoll 3 om AVS-socker som är fogat till bilaga V till AVS-EG-partnerskapsavtalet (3), och å andra sidan med Republiken Indien.

| (2) | I de avtal i form av skriftväxling som ingåtts genom beslut 2001/870/EG föreskrivs att de berörda raffinaderierna skall betala ett lägsta inköpspris som motsvarar garantipriset för råsocker, minskat med det anpassningsstöd som fastställts för regleringsåret i fråga. Detta minimipris bör alltså fastställas med hänsyn till de faktorer som är tillämpliga för regleringsåret 2004/05. |
| --- | --- |

(2)

I de avtal i form av skriftväxling som ingåtts genom beslut 2001/870/EG föreskrivs att de berörda raffinaderierna skall betala ett lägsta inköpspris som motsvarar garantipriset för råsocker, minskat med det anpassningsstöd som fastställts för regleringsåret i fråga. Detta minimipris bör alltså fastställas med hänsyn till de faktorer som är tillämpliga för regleringsåret 2004/05.

| (3) | Hur stora kvantiteter särskilt förmånssocker som skall importeras bestäms i enlighet med artikel 39 i förordning (EG) nr 1260/2001 på grundval av en årlig prognos för gemenskapen. |
| --- | --- |

(3)

Hur stora kvantiteter särskilt förmånssocker som skall importeras bestäms i enlighet med artikel 39 i förordning (EG) nr 1260/2001 på grundval av en årlig prognos för gemenskapen.

| (4) | En sådan prognos har visat att det är nödvändigt att importera råsocker och att i detta läge öppna tullkvoter med särskild nedsatt avgift för regleringsåret 2004/05, såsom föreskrivs i de tidigare nämnda avtalen, i syfte att täcka behoven hos gemenskapens raffinaderier under en del av detta regleringsår. Genom kommissionens förordning (EG) nr 1213/2004 (4) öppnades därför tullkvoter för perioden 1 juli 2004–28 februari 2005. |
| --- | --- |

(4)

En sådan prognos har visat att det är nödvändigt att importera råsocker och att i detta läge öppna tullkvoter med särskild nedsatt avgift för regleringsåret 2004/05, såsom föreskrivs i de tidigare nämnda avtalen, i syfte att täcka behoven hos gemenskapens raffinaderier under en del av detta regleringsår. Genom kommissionens förordning (EG) nr 1213/2004 (4) öppnades därför tullkvoter för perioden 1 juli 2004–28 februari 2005.

| (5) | Eftersom prognoserna om rörråsockerproduktionen för regleringsåret 2004/05 nu finns tillgängliga bör en tullkvot öppnas för den andra delen av regleringsåret. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom prognoserna om rörråsockerproduktionen för regleringsåret 2004/05 nu finns tillgängliga bör en tullkvot öppnas för den andra delen av regleringsåret.

| (6) | Det bör preciseras att kommissionens förordning (EG) nr 1159/2003 av den 30 juni 2003 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2003/04, 2004/05 och 2005/06 vid import av rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal och om ändring av förordningarna (EG) nr 1464/95 och (EG) nr 779/96 (5) skall tillämpas för den nya tullkvoten. |
| --- | --- |

(6)

Det bör preciseras att kommissionens förordning (EG) nr 1159/2003 av den 30 juni 2003 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2003/04, 2004/05 och 2005/06 vid import av rörsocker inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal och om ändring av förordningarna (EG) nr 1464/95 och (EG) nr 779/96 (5) skall tillämpas för den nya tullkvoten.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För perioden 1 mars 2005–30 juni 2005 skall det inom ramen för beslut 2001/870/EG, för import av rörråsocker för raffinering enligt KN-nummer 1701 11 10, öppnas en tullkvot på 17 824 ton uttryckt som vitsocker med ursprung i de AVS-länder som har undertecknat det avtal genom skriftväxling som har godkänts genom nämnda beslut.

Artikel 2

1.   Den särskilda nedsatta avgiften per 100 kg råsocker av standardkvalitet för import av de kvantiteter som anges i artikel 1 skall vara 0 euro.

2.   Det lägsta inköpspris som gemenskapens raffinaderier skall betala skall för den period som avses i artikel 1 vara 49,68 euro per 100 kg råsocker av standardkvalitet.

Artikel 3

Förordning (EG) nr 1159/2003 skall tillämpas på den tullkvot som öppnas enligt den här förordningen.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den 1 mars 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 325, 8.12.2001, s. 21.

2

(3)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

3

(4)  EUT L 232, 1.7.2004, s. 17.

4

(5)  EUT L 162, 1.7.2003, s. 25. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1409/2004 (EUT L 256, 3.8.2004, s. 11).

5

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 308/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som fastställs i förordning (EG) nr 581/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 581/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa typer av smör (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran.

| (2) | Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 22 februari 2005. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och en granskning av de anbud som inlämnats inom ramen för anbudsförfarandet är det lämpligt att fastställa ett högsta exportbidrag för den anbudsperiod som löper ut den 22 februari 2005.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den stående anbudsinfordran som inleddes genom förordning (EG) nr 581/2004 för den anbudsperiod som löper ut den 22 februari 2005 skall det högsta bidragsbeloppet för de produkter som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara det som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 64.

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58.

3

---

BILAGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Produkt | Nomenklaturnummer för exportbidrag | Högsta exportbidragsbelopp |
| För export till den destination som avses i artikel 1.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004 | För export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 134,00 |
| Smör | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Smörolja | ex ex 0405 90 10 9000 | 156,00 | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Produkt

Nomenklaturnummer för exportbidrag

Högsta exportbidragsbelopp

För export till den destination som avses i artikel 1.1 första strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004

För export till de destinationer som avses i artikel 1.1 andra strecksatsen i förordning (EG) nr 581/2004

Smör

ex ex 0405 10 19 9500

—

134,00

Smör

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Smörolja

ex ex 0405 90 10 9000

156,00

166,00

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 309/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 582/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 31.3 tredje stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 582/2004 av den 26 mars 2004 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran.

| (2) | I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 22 februari 2005. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 580/2004 av den 26 mars 2004 om fastställande av ett anbudsförfarande för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör ett högsta exportbidrag fastställas för den anbudsperiod som löper ut den 22 februari 2005.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 582/2004 skall det högsta exportbidraget för den produkt och de destinationer som avses i artikel 1.1 i den förordningen vara 31,00 EUR/100 kg för den anbudsperiod som löper ut den 22 februari 2005.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 48. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 186/2004 (EUT L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 67.

2

(3)  EUT L 90, 27.3.2004, s. 58.

3

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 310/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av bidragssatserna för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 14.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 13.1 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1785/2003 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1 i var och en av dessa förordningar och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003 alltefter omständigheterna. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, och kriterier för fastställande av bidragsbeloppen (3) anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller i bilaga IV till förordning (EG) nr 1785/2003 alltefter omständigheterna.

| (3) | Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 4.1 första stycket i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga.

| (4) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(4)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (5) | Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till överenskommelsen mellan Europeiska gemenskapen och Förenta staterna om gemenskapens export av pastaprodukter till Förenta staterna, godkänd genom rådets beslut 87/482/EEG (4), är det nödvändigt att differentiera exportbidraget för varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 00 och 1902 19 utifrån deras bestämmelseort.

| (6) | I enlighet med artikel 4.3 och 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 bör det fastställas en reducerad bidragssats, med hänsyn tagen till det produktionsbidrag som är tillämpligt i enlighet med förordning (EEG) nr 1722/93 (5), på den basprodukt som förädlats och som gällde under den period då det kan antas att varorna framställdes. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 4.3 och 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 bör det fastställas en reducerad bidragssats, med hänsyn tagen till det produktionsbidrag som är tillämpligt i enlighet med förordning (EEG) nr 1722/93 (5), på den basprodukt som förädlats och som gällde under den period då det kan antas att varorna framställdes.

| (7) | Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på spannmål som används för deras framställning. I protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning fastställs att nödvändiga åtgärder bör beslutas för att underlätta användningen av gemenskapens säd i tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker bör därför justeras. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholhaltiga drycker anses vara mindre känsliga för priset på spannmål som används för deras framställning. I protokoll nr 19 till akten om Danmarks, Irlands och Förenade kungarikets anslutning fastställs att nödvändiga åtgärder bör beslutas för att underlätta användningen av gemenskapens säd i tillverkningen av alkoholhaltiga drycker framställda ur säd. Den bidragssats som tillämpas på spannmål som exporteras i form av alkoholhaltiga drycker bör därför justeras.

| (8) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(8)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som anges i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000, som förtecknas i antingen artikel 1 i förordning (EG) nr 1784/2003 eller artikel 1.1 i förordning (EG) nr 1785/2003, och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 respektive bilaga IV till den ändrade förordningen (EG) nr 1785/2003, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

2

(3)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 886/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 14).

3

(4)  EGT L 275, 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1548/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 11).

5

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 25 februari 2005 skall tillämpas för vissa spannmåls- och risprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag (2) | Bidragssats per 100 kg basprodukt |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| 1001 10 00 | Durumvete: | | |
| – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1001 90 99 | Vanligt vete och blandsäd av vete och råg: | | |
| – Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19 | — | — |
| – I andra fall: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (3). | — | — |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4). | — | — |
| – – I andra fall | — | — |
| 1002 00 00 | Råg | — | — |
| 1003 00 90 | Korn | | |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4). | — | — |
| – I andra fall | — | — |
| 1004 00 00 | Havre | — | — |
| 1005 90 00 | Majs som används i form av: | | |
| – Stärkelse: | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (3). | 3,708 | 3,708 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4). | 1,047 | 1,047 |
| – – I andra fall | 4,000 | 4,000 |
| – Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (3). | 2,708 | 2,708 |
| – – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4). | 0,785 | 0,785 |
| – – I andra fall | 3,000 | 3,000 |
| – Vid export vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4). | 1,047 | 1,047 |
| – Annat (omfattande använd i obearbetad form) | 4,000 | 4,000 |
| Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs: | | |
| – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (3). | 3,275 | 3,275 |
| – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4). | 1,047 | 1,047 |
| – I andra fall | 4,000 | 4,000 |
| ex 1006 30 | Helt slipat ris: | | |
| – Rundkornigt | — | — |
| – Mellankornigt | — | — |
| – Långkornigt | — | — |
| 1006 40 00 | Brutet ris | — | — |
| 1007 00 90 | Sorghum, annat än hybrider för utsäde | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag (2)

Bidragssats per 100 kg basprodukt

vid förutfastställelse av bidrag

annan

1001 10 00

Durumvete:

– Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall

—

—

1001 90 99

Vanligt vete och blandsäd av vete och råg:

– Vid export till USA av varor vilka klassificeras enligt KN-nummer 1902 11 och 1902 19

—

—

– I andra fall:

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (3).

—

—

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4).

—

—

– – I andra fall

—

—

1002 00 00

Råg

—

—

1003 00 90

Korn

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4).

—

—

– I andra fall

—

—

1004 00 00

Havre

—

—

1005 90 00

Majs som används i form av:

– Stärkelse:

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (3).

3,708

3,708

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4).

1,047

1,047

– – I andra fall

4,000

4,000

– Glukos, glukossirap, maltodextrin och sirap av maltodextrin enligt KN-nummer 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (3).

2,708

2,708

– – Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4).

0,785

0,785

– – I andra fall

3,000

3,000

– Vid export vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4).

1,047

1,047

– Annat (omfattande använd i obearbetad form)

4,000

4,000

Potatisstärkelse enligt KN-nummer 1108 13 00 som jämställs med en produkt som uppkommit genom bearbetning av majs:

– Vid tillämpning av artikel 4.5 i förordning (EG) nr 1520/2000 (3).

3,275

3,275

– Vid export av varor vilka klassificeras enligt underavdelning 2208 (4).

1,047

1,047

– I andra fall

4,000

4,000

ex 1006 30

Helt slipat ris:

– Rundkornigt

—

—

– Mellankornigt

—

—

– Långkornigt

—

—

1006 40 00

Brutet ris

—

—

1007 00 90

Sorghum, annat än hybrider för utsäde

—

—

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

(2)  Kvantiteterna av de delvis bearbetade eller jämställande produkter som används skall multipliceras, med de koefficienter som anges i bilaga E till kommissionens ändrade förordning (EG) nr 1520/2000 (EGT L 177, 15.7.2000, s. 1).

(3)  Om den aktuella varan är hänförlig till KN-nummer 3505 10 50.

(4)  Varor som räknas upp i bilaga III till förordning (EG) nr 1784/2003 eller som avses i artikel 2 i förordning (EEG) nr 2825/93 (EGT L 258, 16.10.1993, s. 6).

(5)  För sirap enligt KN-nummer 1702 30 99, 1702 40 90 och 1702 60 90, som erhålls genom blandning av glukos- och fruktossirap, får exportbidrag endast beviljas för glukossirapen.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 311/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (2), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 och artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordningarna och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar föreskriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dessutom att ta hänsyn till den planerade exportens ekonomiska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad.

| (3) | Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/95 (3), om import- och exportsystemet för bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas.

| (4) | Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten. |
| --- | --- |

(4)

Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten.

| (5) | Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(5)

Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag.

| (6) | Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. |
| --- | --- |

(6)

Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination.

| (7) | Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(7)

Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden.

| (8) | Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut. |
| --- | --- |

(8)

Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som innehåller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut.

| (9) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1784/2003 och i artikel 1.1 c i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1518/95.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 329, 30.12.1995, s. 18. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 411/2002 (EGT L 62, 5.3.2002, s. 27).

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 55. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2993/95 (EGT L 312, 23.12.1995, s. 25).

3

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 72,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 52,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 46,00 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 10,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 65,70 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 45,60 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  De andra destinationerna fastställs enligt följande:







  C10 | : | Alla destinationer. |
| C11 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien. |
| C12 | : | Alla destinationer med undantag av Rumänien. |
| C13 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

56,00

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

72,00

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

56,00

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

64,00

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

52,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

60,00

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

46,00

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

10,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

62,70

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

48,00

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

62,70

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

62,70

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

48,00

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

65,70

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

45,60

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

48,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

C10

:

Alla destinationer.

C11

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien.

C12

:

Alla destinationer med undantag av Rumänien.

C13

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien.

---

(1)  Inget exportbidrag skall beviljas för produkter som har undergått en värmebehandling som har lett till att stärkelsen förgelatinerats.

(2)  Exportbidrag beviljas i enlighet med den ändrade rådets förordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1.11.1975, s. 20).

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i förordning (EG) nr 2081/2003 (EGT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De andra destinationerna fastställs enligt följande:

| C10 | : | Alla destinationer. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien. |
| C12 | : | Alla destinationer med undantag av Rumänien. |
| C13 | : | Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien. |

C10

:

Alla destinationer.

C11

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien.

C12

:

Alla destinationer med undantag av Rumänien.

C13

:

Alla destinationer med undantag av Bulgarien och Rumänien.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 312/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för de produkterna inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1784/2003 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (2) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1517/95 av den 29 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter till förordning (EG) nr 1784/2003 vad gäller systemet för import och export som tillämpas för foderblandningar baserade på spannmål och om ändring av förordning (EG) nr 1162/95 om särskilda tillämpningsföreskrifter för systemet med import- och exportlicenser för spannmål och ris (2) definieras i artikel 2 de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas.

| (3) | Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare är bidragsberättigande spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Exportbidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar. |
| --- | --- |

(3)

Denna beräkning bör också beakta spannmålsinnehållet. För att förenkla proceduren bör exportbidraget betalas för två kategorier av spannmålsprodukter, majs som är det mest använda spannmålsslaget för tillverkning av foderblandningar för export och produkter av majs å ena sidan, och å andra sidan andra spannmålsslag där de senare är bidragsberättigande spannmålsslag med undantag av majs och majsbaserade produkter. Exportbidrag bör beviljas för den kvantitet spannmålsprodukter som ingår i foderblandningar.

| (4) | Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemenskapens marknad och exportens ekonomiska aspekt. |
| --- | --- |

(4)

Exportbidragsbeloppet bör också beakta de möjligheter och förhållanden som råder på världsmarknaden, nödvändigheten att undvika störningar på gemenskapens marknad och exportens ekonomiska aspekt.

| (5) | Den rådande situationen på spannmålsmarknaden, och i synnerhet utsikterna när det gäller försörjningen, medför att exportbidrag inte skall betalas ut. |
| --- | --- |

(5)

Den rådande situationen på spannmålsmarknaden, och i synnerhet utsikterna när det gäller försörjningen, medför att exportbidrag inte skall betalas ut.

| (6) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(6)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidrag för foderblandningar i enlighet med förordning (EG) nr 1784/2003 och förordning (EG) nr 1517/95 skall fastställas enligt bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 51.

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmålsbaserade foderblandningar

KN-nummer för produkter för vilka exportbidrag beviljas:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000, |
| --- | --- |

2309 90 53 9000,

| Spannmålsprodukter | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| Majs och majsbaserade produkter,
  KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Spannmålsprodukter, med undantag av majs och majsbaserade produkter | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C10 | : | Alla destinationer. |

Spannmålsprodukter

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

Majs och majsbaserade produkter,

KN-nummer 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Spannmålsprodukter, med undantag av majs och majsbaserade produkter

C10

EUR/t

0,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C10

:

Alla destinationer.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 313/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av produktionsbidragen för spannmål

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 8.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmåls- respektive rissektorn (2) fastställs villkoren för beviljande av produktionsbidrag. Beräkningsmetoden fastställs i artikel 3 i den förordningen. Bidrag som beräknas på detta sätt, vid behov differentierat för potatisstärkelse, bör fastställas en gång i månaden och kan ändras om priserna på majs och/eller vete ändras betydligt. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EEG) nr 1722/93 av den 30 juni 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EEG) nr 1766/92 och (EEG) nr 1418/76 om produktionsbidrag inom spannmåls- respektive rissektorn (2) fastställs villkoren för beviljande av produktionsbidrag. Beräkningsmetoden fastställs i artikel 3 i den förordningen. Bidrag som beräknas på detta sätt, vid behov differentierat för potatisstärkelse, bör fastställas en gång i månaden och kan ändras om priserna på majs och/eller vete ändras betydligt.

| (2) | Det finns anledning att använda koefficienterna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1722/93 på de produktionsbidrag som skall fastställas genom denna förordning för att fastställa det exakta belopp som skall betalas. |
| --- | --- |

(2)

Det finns anledning att använda koefficienterna i bilaga II till förordning (EEG) nr 1722/93 på de produktionsbidrag som skall fastställas genom denna förordning för att fastställa det exakta belopp som skall betalas.

| (3) | Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för spannmål har inte yttrat sig inom den tid som ordföranden har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det produktionsbidrag, uttryckt per ton stärkelse, som avses i artikel 3.2 i förordning (EEG) nr 1722/93 skall vara

| a) | 0,00 EUR/t för stärkelse av majs, vete, korn och havre, |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t för stärkelse av majs, vete, korn och havre,

| b) | 8,75 EUR/t för potatisstärkelse. |
| --- | --- |

b)

8,75 EUR/t för potatisstärkelse.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 159, 1.7.1993, s. 112. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1548/2004 (EUT L 280, 31.8.2004, s. 11).

2

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/26

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 314/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1785/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (1), särskilt artikel 14.3 och artikel 19, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 får skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som är förtecknade i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 får skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som är förtecknade i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 skall när bidragen fastställs hänsyn tas dels till den aktuella situationen och den framtida utvecklingen i fråga om priser på och tillgång till ris och brutet ris på gemenskapsmarknaden, dels till priserna på ris och brutet ris på världsmarknaden. Enligt samma artikel är det också viktigt att säkerställa jämvikt och en naturlig utveckling av priser och handel på rismarknaden och att dessutom beakta de ekonomiska aspekterna av den planerade exporten och behovet av att undvika störningar på gemenskapsmarknaden liksom de begränsninger som härrör från de avtal som slutits i överensstämmelse med artikel 300 i fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 skall när bidragen fastställs hänsyn tas dels till den aktuella situationen och den framtida utvecklingen i fråga om priser på och tillgång till ris och brutet ris på gemenskapsmarknaden, dels till priserna på ris och brutet ris på världsmarknaden. Enligt samma artikel är det också viktigt att säkerställa jämvikt och en naturlig utveckling av priser och handel på rismarknaden och att dessutom beakta de ekonomiska aspekterna av den planerade exporten och behovet av att undvika störningar på gemenskapsmarknaden liksom de begränsninger som härrör från de avtal som slutits i överensstämmelse med artikel 300 i fördraget.

| (3) | I kommissionens förordning (EEG) nr 1361/76 (2) fastställs den högsta procentandel av brutet ris som är tillåten i ris för vilket exportbidrag fastställts samt anges med vilken procentandel bidraget skall minskas om proportionen brutet ris i det exporterade riset överstiger denna högsta andel. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EEG) nr 1361/76 (2) fastställs den högsta procentandel av brutet ris som är tillåten i ris för vilket exportbidrag fastställts samt anges med vilken procentandel bidraget skall minskas om proportionen brutet ris i det exporterade riset överstiger denna högsta andel.

| (4) | De anbud som inkomnit i samband med anbudsförfarandet för exportbidrag för rundkornigt, mellankornigt och långkornigt ris A har avvisats. Därför behöver för närvarande inget allmänt exportbidrag för ris fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De anbud som inkomnit i samband med anbudsförfarandet för exportbidrag för rundkornigt, mellankornigt och långkornigt ris A har avvisats. Därför behöver för närvarande inget allmänt exportbidrag för ris fastställas.

| (5) | I artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 anges de särskilda kriterier som skall beaktas när exportbidrag för ris och brutet ris beräknas. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 14 i förordning (EG) nr 1785/2003 anges de särskilda kriterier som skall beaktas när exportbidrag för ris och brutet ris beräknas.

| (6) | Situationen på världsmarknaden eller de särskilda kraven för vissa marknader kan göra det nödvändigt att differentiera bidragen för vissa produkter efter destination. |
| --- | --- |

(6)

Situationen på världsmarknaden eller de särskilda kraven för vissa marknader kan göra det nödvändigt att differentiera bidragen för vissa produkter efter destination.

| (7) | Ett särskilt bidrag bör fastställas för förpackat långkornigt ris för att tillgodose den aktuella efterfrågan på vissa marknader. |
| --- | --- |

(7)

Ett särskilt bidrag bör fastställas för förpackat långkornigt ris för att tillgodose den aktuella efterfrågan på vissa marknader.

| (8) | Bidraget måste fastställas minst en gång i månaden och får ändras under månadens lopp. |
| --- | --- |

(8)

Bidraget måste fastställas minst en gång i månaden och får ändras under månadens lopp.

| (9) | Tillämpningen av dessa bestämmelser och villkor på den nuvarande situationen på rismarknaden och särskilt på noteringarna eller priserna på ris och brutet ris inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att bidragen bör fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(9)

Tillämpningen av dessa bestämmelser och villkor på den nuvarande situationen på rismarknaden och särskilt på noteringarna eller priserna på ris och brutet ris inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att bidragen bör fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning.

| (10) | Inom ramen för förvaltningen av de volymbegränsningar som följer av gemenskapens WTO-åtaganden är det lämpligt att avbryta utfärdandet av licenser för export med exportbidrag. |
| --- | --- |

(10)

Inom ramen för förvaltningen av de volymbegränsningar som följer av gemenskapens WTO-åtaganden är det lämpligt att avbryta utfärdandet av licenser för export med exportbidrag.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 i förordning (EG) nr 1785/2003, med undantag av produkter enligt punkt 1 c i den artikeln, och som exporteras i obearbetad form skall fastställas i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Utfärdandet av licenser för export med förutfastställelse av exportbidrag skall avbrytas.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EGT L 154, 15.6.1976, s. 11.

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för ris och brutet ris och om att avbryta utfärdandet av exportlicenser

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 och 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:






  R01 | Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia. |
| R02 | Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 och 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 och 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:

R01

Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia.

R02

Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan.

R03

Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar.

---

(1)  Det förfarande som fastställs i artikel 8.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1342/2003 (EUT L 189, 29.7.2003, s. 12) skall tillämpas på licenser för vilka en ansökan lämnas in i enlighet med den förordningen för följande kvantiteter enligt destination:

| Destination R01 | 0 t. |
| --- | --- |
| Totalt destinationerna R02 och R03 | 0 t. |
| Destinationerna 021 och 023 | 0 t. |
| Destination 066 | 0 t. |
| Destination A97 | 0 t. |

Destination R01

0 t.

Totalt destinationerna R02 och R03

0 t.

Destinationerna 021 och 023

0 t.

Destination 066

0 t.

Destination A97

0 t.

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:

| R01 | Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia. |
| --- | --- |
| R02 | Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar. |

R01

Schweiz, Liechtenstein och kommunerna Livigno och Campione d'Italia.

R02

Marocko, Algeriet, Tunisien, Egypten, Israel, Libanon, Libyen, Syrien, f.d. Spanska Sahara, Jordanien, Irak, Iran, Yemen, Kuwait, Förenade Arabemiraten, Oman, Bahrain, Qatar, Saudiarabien, Eritrea, Västbanken och Gazaremsan, Norge, Färöarna, Island, Ryssland, Vitryssland, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Albanien, Bulgarien, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Moldavien, Ukraina, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan.

R03

Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brasilien, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermudas, Sydafrika, Australien, Nya Zeeland, Hongkong SAR, Singapore, A40 utom Nederländska Antillerna, Aruba samt Turks- och Caicosöarna, A11 utom Surinam, Guyana, Madagaskar.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/29

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 315/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2). |
| --- | --- |

(2)

Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2).

| (3) | Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95.

| (4) | Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination.

| (5) | Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(5)

Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden.

| (6) | Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i förordning (EG) nr 1784/2003 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1431/2003 (EUT L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 24 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EE) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C01 | : | Alla tredjeländer utom Albanien, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EE) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C01

:

Alla tredjeländer utom Albanien, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz.

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/31

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 316/2005

av den 24 februari 2005

om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1757/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1757/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(3)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 18 till den 24 februari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för korn som avses i förordning (EG) nr 1757/2004 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 313, 12.10.2004, s. 10.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 317/2005

av den 24 februari 2005

om de anbud som meddelats för export av havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1) särskilt artikel 7 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 7 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1565/2004 av den 3 september 2004 om en särskild interventionsåtgärd för havre i Finland och Sverige för regletringsåret 2004/05 (3), och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer utom Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1565/2004. |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer utom Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1565/2004.

| (2) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(2)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det inte uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från den 18 februari till den 24 februari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran för exportbidrag för havre som avses i förordning (EG) nr 1565/2004 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1431/2003 (EUT L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUT L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 318/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 115/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 115/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 115/2005 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 18 till den 24 februari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 115/2005 är det högsta exportbidraget för vanligt vete fastställt till 8,00 euro/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2005, s. 3.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/34

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 319/2005

av den 24 februari 2005

om de anbud som meddelats för import av sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för sorghum till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2275/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för sorghum till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2275/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen på grundval av meddelade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att inte fullfölja anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen på grundval av meddelade anbud och enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att inte fullfölja anbudsinfordran.

| (3) | Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas. |
| --- | --- |

(3)

Med särskild hänsyn till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95 är det inte uppenbart att en största sänkning av importtullar skall företas.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De anbud som meddelats från och med den 18–24 februari 2005 enligt den anbudsinfordan om sänkning av importtullar för sorghum som avses i förordning (EG) nr 2275/2004 skall inte fullföljas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 32.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 320/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2277/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2277/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 18 till den 24 februari 2005, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004, är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 30,99 EUR/t för en maximal mängd av totalt 139 000 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 35.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/36

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 321/2005

av den 24 februari 2005

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Portugal från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2276/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Portugal från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2276/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 18 till och med den 24 februari 2005, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004, är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 31,69 EUR/ton för en maximal mängd av totalt 43 700 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 25 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 34.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/37

---

RÅDETS BESLUT

av den 17 februari 2005

om utnämning av två tyska ordinarie ledamöter och två tyska suppleanter i Regionkommittén

(2005/157/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263 i detta,

med beaktande av den tyska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 22 januari 2002 (1) ett beslut om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 22 januari 2002 (1) ett beslut om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén.

| (2) | Två platser som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten har löpt ut för Barbara RICHSTEIN och Manfred LENZ, vilket meddelades rådet den 12 januari 2005, en plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet har löpt ut för Wolfgang KLEIN, vilket meddelades rådet den 7 december 2004 och en plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av Hans-Georg KLUGES avgång, vilket meddelades rådet den 21 december 2004. |
| --- | --- |

(2)

Två platser som ordinarie ledamot i Regionkommittén har blivit lediga till följd av att mandaten har löpt ut för Barbara RICHSTEIN och Manfred LENZ, vilket meddelades rådet den 12 januari 2005, en plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet har löpt ut för Wolfgang KLEIN, vilket meddelades rådet den 7 december 2004 och en plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av Hans-Georg KLUGES avgång, vilket meddelades rådet den 21 december 2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Till ledamöter i Regionkommittén utnämns

| a) | som ordinarie ledamöter | Gerd HARMS
  Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten
  Staatssekretär in der Staatskanzlei
  som ersättare för Barbara RICHSTEIN |
| --- | --- | --- |

a)

som ordinarie ledamöter

Gerd HARMS

Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten

Staatssekretär in der Staatskanzlei

som ersättare för Barbara RICHSTEIN

| | Barbara RICHSTEIN
  Abgeordnete des Landtages Brandenburg
  (ledamot av Brandenburgs delstatsparlament)
  som ersättare för Manfred LENZ |
| --- | --- |

Barbara RICHSTEIN

Abgeordnete des Landtages Brandenburg

(ledamot av Brandenburgs delstatsparlament)

som ersättare för Manfred LENZ

| b) | som suppleanter | Markus KARP
  Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur
  som ersättare för Hans-Georg KLUGE |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

Markus KARP

Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur

som ersättare för Hans-Georg KLUGE

| | Steffen REICHE
  Mitglied des Landtages
  som ersättare för Wolfgang KLEIN |
| --- | --- |

Steffen REICHE

Mitglied des Landtages

som ersättare för Wolfgang KLEIN

under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2006.

Utfärdat i Bryssel den 17 februari 2005.

På rådets vägnar

J.-C. JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/39

---

RÅDETS BESLUT

av den 17 februari 2005

om utnämning av en spansk suppleant i Regionkommittén

(2005/158/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263 i detta,

med beaktande av den spanska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 22 januari beslut 2002/60/EG (1) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 22 januari beslut 2002/60/EG (1) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén.

| (2) | En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av Pere ESTEVE i ABADS avgång, vilket meddelades rådet den 19 januari 2005. |
| --- | --- |

(2)

En plats som suppleant i Regionkommittén har blivit ledig till följd av Pere ESTEVE i ABADS avgång, vilket meddelades rådet den 19 januari 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Anna TERRÓN i CUSI, Secretaria General del Patronat Catalá Pro Europa – Delegada del Gobierno de la Generalidad de Cataluña en Bruselas, utnämns till suppleant i Regionkommittén som ersättare för Pere ESTEVE i ABAD under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2006.

Utfärdat i Bryssel den 17 februari 2005.

På rådets vägnar

J.-C. JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/40

---

RÅDETS BESLUT

av den 17 februari 2005

om utnämning av sex belgiska ordinarie ledamöter och åtta belgiska suppleanter i Regionkommittén

(2005/159/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 263 i detta,

med beaktande av den belgiska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Rådet antog den 22 januari 2002 beslut 2002/60/EG (1) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén. |
| --- | --- |

(1)

Rådet antog den 22 januari 2002 beslut 2002/60/EG (1) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén.

| (2) | En plats som ordinarie ledamot och en plats som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Frans RAMONS avgång som ordinarie ledamot och Jos BEX avgång som suppleant, vilket meddelades rådet den 8 september 2004 respektive den 3 februari 2005, och fem platser som ordinarie ledamöter och sju platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Paul VAN GREMBERGENS (BE), Bart SOMERS (BE), Stefaan PLATTEAUS (BE) avgång som ordinarie ledamöter och Jacques TIMMERMANS (BE), André DENYS, Josée VERCAMMENS, Serge KUBLAS, Rudy DEMOTTES, Jean-Marc NOLLETS och Bernd GENTGES avgång som suppleanter, vilket meddelades rådet den 24 januari 2005. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ordinarie ledamot och en plats som suppleant i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Frans RAMONS avgång som ordinarie ledamot och Jos BEX avgång som suppleant, vilket meddelades rådet den 8 september 2004 respektive den 3 februari 2005, och fem platser som ordinarie ledamöter och sju platser som suppleanter i Regionkommittén har blivit lediga till följd av Paul VAN GREMBERGENS (BE), Bart SOMERS (BE), Stefaan PLATTEAUS (BE) avgång som ordinarie ledamöter och Jacques TIMMERMANS (BE), André DENYS, Josée VERCAMMENS, Serge KUBLAS, Rudy DEMOTTES, Jean-Marc NOLLETS och Bernd GENTGES avgång som suppleanter, vilket meddelades rådet den 24 januari 2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE

Enda artikel

Till ledamöter i Regionkommittén utnämns

| a) | som ordinarie ledamöter | M. Yves LETERME
  Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid
  som ersättare för M. Frans RAMON |
| --- | --- | --- |

a)

som ordinarie ledamöter

M. Yves LETERME

Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid

som ersättare för M. Frans RAMON

| | M. Bart SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  (mot bakgrund av hans nya mandat som flamländsk parlamentsledamot) |
| --- | --- |

M. Bart SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

(mot bakgrund av hans nya mandat som flamländsk parlamentsledamot)

| | Fientje MOERMAN
  Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel
  som ersättare för Stefaan PLATTEAU |
| --- | --- |

Fientje MOERMAN

Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel

som ersättare för Stefaan PLATTEAU

| | Geert BOURGEOIS
  Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme
  som ersättare för Paul VAN GREMBERGEN |
| --- | --- |

Geert BOURGEOIS

Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme

som ersättare för Paul VAN GREMBERGEN

| | Michel LEBRUN
  Député wallon
  som ersättare för Xavier DESGAIN |
| --- | --- |

Michel LEBRUN

Député wallon

som ersättare för Xavier DESGAIN

| | Jean-François ISTASSE
  Président du Parlement de la Communauté française
  som ersättare för Hervé HASQUIN; |
| --- | --- |

Jean-François ISTASSE

Président du Parlement de la Communauté française

som ersättare för Hervé HASQUIN;

| b) | som suppleanter | Johan SAUWENS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  som ersättare för André DENYS |
| --- | --- | --- |

b)

som suppleanter

Johan SAUWENS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

som ersättare för André DENYS

| | Bart CARON
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  som ersättare för Jacques TIMMERMANS |
| --- | --- |

Bart CARON

Vlaams Volksvertegenwoordiger

som ersättare för Jacques TIMMERMANS

| | Stefaan PLATTEAU
  Burgemeester
  som ersättare för Josée VERCAMMEN |
| --- | --- |

Stefaan PLATTEAU

Burgemeester

som ersättare för Josée VERCAMMEN

| | Marie-Dominique SIMONET
  Ministre de la Recherche, des Technologies nouvelles et des relations extérieures du Gouvernement wallon
  som ersättare för Serge KUBLA |
| --- | --- |

Marie-Dominique SIMONET

Ministre de la Recherche, des Technologies nouvelles et des relations extérieures du Gouvernement wallon

som ersättare för Serge KUBLA

| | Maurice BAYENET
  Député au Parlement de la Communauté française
  som ersättare för Jean-Marc NOLLET |
| --- | --- |

Maurice BAYENET

Député au Parlement de la Communauté française

som ersättare för Jean-Marc NOLLET

| | Béa DIALLO
  Député au Parlement de la Communauté française
  som ersättare för Rudy DEMOTTE |
| --- | --- |

Béa DIALLO

Député au Parlement de la Communauté française

som ersättare för Rudy DEMOTTE

| | Claude DESAMA
  Bourgmestre de Verviers
  som ersättare för Bernd GENTGES |
| --- | --- |

Claude DESAMA

Bourgmestre de Verviers

som ersättare för Bernd GENTGES

| | Jan ROEGIERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  som ersättare för Jos BEX |
| --- | --- |

Jan ROEGIERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

som ersättare för Jos BEX

under återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2006.

Utfärdat i Bryssel den 17 februari 2005.

På rådets vägnar

J.-C. JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EGT L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

Kommissionen

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/42

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 27 oktober 2004

om godkännande av skriftväxling mellan FN:s Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (UNOCHA) och Europeiska gemenskapernas kommission om samarbete vid katastrofinsatser (vid samtidiga insatser i ett katastrofdrabbat land)

(Text av betydelse för EES)

(2005/160/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 302 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Upprättande av ett samarbete med FN:s Office for Coordination of Humanitarian Affairs (UNOCHA) på området civilskydd och humanitära frågor återspeglar den politiska strävan efter närmare samarbete med Förenta nationerna. Denna strävan framhålls i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Uppbyggnad av ett effektivt partnerskap med Förenta nationerna när det gäller utveckling och humanitära frågor” av den 2 maj 2001 (1), samt kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Europeiska unionen och Förenta nationerna: Vårt engagemang för multilateralism” av den 10 september 2003 (2). |
| --- | --- |

(1)

Upprättande av ett samarbete med FN:s Office for Coordination of Humanitarian Affairs (UNOCHA) på området civilskydd och humanitära frågor återspeglar den politiska strävan efter närmare samarbete med Förenta nationerna. Denna strävan framhålls i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Uppbyggnad av ett effektivt partnerskap med Förenta nationerna när det gäller utveckling och humanitära frågor” av den 2 maj 2001 (1), samt kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om ”Europeiska unionen och Förenta nationerna: Vårt engagemang för multilateralism” av den 10 september 2003 (2).

| (2) | Tidigare erfarenheter visar att det finns ett behov av att upprätta grundläggande principer för ytterligare samarbete och samordning mellan UNOCHA (även systemet för katastrofinsatser och samordningsfunktionerna) och Europeiska kommissionen (inom ramen för verksamheten inom den gemenskapsmekanism inom räddningstjänsten som inrättades genom rådets beslut 2001/792/EG, Euratom (3) och ECHO:s verksamhet – Europeiska gemenskapens humanitära avdelning (4)) när båda ger bistånd samtidigt till ett land som drabbats av en naturkatastrof eller en katastrof som orsakas av människor, för att försöka samarbeta effektivt, maximera användningen av tillgängliga resurser och undvika dubbelarbete. |
| --- | --- |

(2)

Tidigare erfarenheter visar att det finns ett behov av att upprätta grundläggande principer för ytterligare samarbete och samordning mellan UNOCHA (även systemet för katastrofinsatser och samordningsfunktionerna) och Europeiska kommissionen (inom ramen för verksamheten inom den gemenskapsmekanism inom räddningstjänsten som inrättades genom rådets beslut 2001/792/EG, Euratom (3) och ECHO:s verksamhet – Europeiska gemenskapens humanitära avdelning (4)) när båda ger bistånd samtidigt till ett land som drabbats av en naturkatastrof eller en katastrof som orsakas av människor, för att försöka samarbeta effektivt, maximera användningen av tillgängliga resurser och undvika dubbelarbete.

| (3) | Kommissionen och UNOCHA har förhandlat fram en text till skriftväxling om samarbete vid katastrofinsatser (vid samtidiga insatser i ett katastrofdrabbat land) som ligger på förslag till godkännande. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen och UNOCHA har förhandlat fram en text till skriftväxling om samarbete vid katastrofinsatser (vid samtidiga insatser i ett katastrofdrabbat land) som ligger på förslag till godkännande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

1.   Härmed godkänns skriftväxlingen i bilagan mellan FN:s Office for the Coordination of Humanitarian Affairs (UNOCHA) och Europeiska gemenskapernas kommission om samarbete vid katastrofinsatser (vid samtidiga insatser i ett katastrofdrabbat land).

2.   Den ledamot av kommissionen som ansvarar för miljö och den ledamot av kommissionen som ansvarar för utveckling och humanitärt bistånd, eller personer utsedda av dem för detta syfte, har befogenhet att underteckna skriftväxlingen på Europeiska gemenskapernas kommissions vägnar.

Utfärdat i Bryssel den 27 oktober 2004.

På kommissionens vägnar

Margot WALLSTRÖM

Ledamot av kommissionen

---

(1)  KOM(2001) 231, 2.5.2001.

1

(2)  KOM(2003) 526, 10.9.2003.

2

(3)  EGT L 297, 15.11.2001, s. 7.

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 1257/96 (EGT L 163, 2.7.1996, s. 1). Förordningen senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

---

BILAGA

Skriftväxling mellan FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (UNOCHA) och Europeiska gemenskapernas kommission om samarbete vid katastrofinsatser (vid samtidiga insatser i ett katastrofdrabbat land)

Europeiska kommissionen (generaldirektoratet för miljö och kontoret för humanitärt bistånd, ECHO) välkomnar samarbetet mellan FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (UNOCHA) och Europeiska kommissionen på området humanitärt bistånd och katastrofhjälp.

Förenta nationerna har en central roll som ledare och samordnare när det internationella samfundet ger humanitärt bistånd på internationell nivå i enlighet med generalförsamlingens globala mandat (se generalförsamlingens resolution 46/182, bilagan och de tidigare resolutioner som 46/182 hänvisar till).

Gemenskapens mekanism för räddningstjänsten är ett resultat av en kollektiv önskan om att stärka samarbetet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater vid räddningstjänstens insatser i katastrofsituationer.

Kommissionens meddelande ”Europeiska unionen och Förenta nationerna: Vårt engagemang för multilateralism” (KOM(2003) 526 slutlig) där ”vikten av att förbättra samarbetet med FN och att stärka EU:s röst i FN” framhålls, kommissionens meddelande ”Uppbyggnad av ett effektivt partnerskap med Förenta nationerna när det gäller utveckling och humanitära frågor” (KOM(2001) 231 slutlig) och EU:s riktlinjer om barn i väpnade konflikter från december 2003 visar ytterligare vilken betydelse kommissionen fäster vid ett nära samarbete med FN i allmänhet och i synnerhet när det gäller insatser vid naturkatastrofer och katastrofer som orsakats av människor. FN:s generalsekreterare rekommenderar dessutom i ett policydokument (1) av den 8 januari 2002 ställt till Europeiska kommissionens ordförande att de båda parterna arbetar tillsammans för att bistå FN i arbetet med att ta fram enhetliga rambestämmelser för samordning av humanitärt bistånd.

UNOCHA har under flera år bedrivit ett nära samarbete med ECHO (2), bland annat genom den s.k. strategiska programplaneringsdialogen. Upprättandet av gemenskapens mekanism för räddningstjänsten i oktober 2001 (3) innebär ytterligare samarbete med UNOCHA när det gäller räddningstjänsten. Det är viktigt att de två systemen, i Fribourg-processens anda (4), drivs på ett sammanhängande och kompletterande sätt genom att ge bistånd till katastrofdrabbade stater och befolkningar.

Syftet med denna skriftväxling är att fastställa de grundläggande principerna för ytterligare samarbete och samordning mellan UNOCHA å ena sidan (däribland systemet för katastrofinsatser och samordningsfunktionerna) och Europeiska kommissionen å den andra sidan (inom ramen för den gemenskapsmekanism för räddningstjänsten som inrättades genom rådets beslut av den 23 oktober 2001 och ECHO) när båda ger bistånd samtidigt till ett land som drabbats av naturkatastrof eller en katastrof som orsakas av människor, för att försöka effektivisera samarbetet, maximera användningen av tillgängliga resurser och undvika dubbelarbete. UNOCHA och Europeiska kommissionen anser att ett samordnat tillvägagångssätt är det bästa för dem som drabbats av en katastrof. Parterna erkänner därför följande:

| 1. | Det är varje enskild stats grundläggande ansvar att skydda och bistå sina medborgare i katastrof- och nödsituationer. Överstiger behovet av bistånd den berörda statens beredskapskapacitet måste dock det internationella samfundet vara berett och i stånd att hjälpa till. |
| --- | --- |

1.

Det är varje enskild stats grundläggande ansvar att skydda och bistå sina medborgare i katastrof- och nödsituationer. Överstiger behovet av bistånd den berörda statens beredskapskapacitet måste dock det internationella samfundet vara berett och i stånd att hjälpa till.

| 2. | De nationella och internationella resurserna för katastrofberedskap är begränsade och det är därför viktigt att UNOCHA och Europeiska kommissionen samarbetar fullt ut för att optimera användningen av dem. |
| --- | --- |

2.

De nationella och internationella resurserna för katastrofberedskap är begränsade och det är därför viktigt att UNOCHA och Europeiska kommissionen samarbetar fullt ut för att optimera användningen av dem.

| 3. | Det bör tas ytterligare konkreta steg för att bygga vidare på detta positiva samarbete mellan UNOCHA och Europeiska kommissionen. Båda parter skall därför regelbundet utväxla information, föra en löpande dialog på ledande och operativ nivå och i möjligaste mån se till att deras respektive utbildnings- och övningsverksamhet kompletterar varandra liksom planeringen och tillhandahållandet av katastrofbistånd. |
| --- | --- |

3.

Det bör tas ytterligare konkreta steg för att bygga vidare på detta positiva samarbete mellan UNOCHA och Europeiska kommissionen. Båda parter skall därför regelbundet utväxla information, föra en löpande dialog på ledande och operativ nivå och i möjligaste mån se till att deras respektive utbildnings- och övningsverksamhet kompletterar varandra liksom planeringen och tillhandahållandet av katastrofbistånd.

Det är av dessa skäl som UNOCHA och Europeiska kommissionen har kommit överens om de operativa standardförfaranden (Standard Operational Procedures, SOPs) som fogas till denna skriftväxling och kommer att genomföra dem för att underlätta en effektiv samordning. De operativa standardförfarandena kan mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts vid behov vidareutvecklas eller anpassas i tekniskt hänseende.

Denna skriftväxling påverkar inte den roll som den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i Europeiska unionens råd har enligt artikel 6.2 i rådets beslut 2001/792/EG.

Den påverkar inte heller de avtal om samarbete och samordning som ingåtts mellan UNOCHA och ECHO och som sträcker sig längre än de åtgärder som beskrivs i de bifogade operativa standardförfarandena (bilaga 2).

Vi föreslår att denna skrivelse, med de bifogade operativa standardförfarandena, och skrivelsen med Ert svar betraktas som ett godkännande från båda parter av ovannämnda åtgärder.

Margot Wallström

Poul Nielson

---

(1)  A Vision of Partnership: The United Nations and the European Union in Humanitarian Affairs and Development, New York, december 2001.

1

(2)  ECHO:s juridiska mandat fastställs i rådets förordning (EG) nr 1257/96 om humanitärt bistånd av den 20 juni 1996.

2

(3)  Rådets beslut 2001/792/EG, Euratom av den 23 oktober 2001 om inrättande av en gemenskapsindustri för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (EGT L 297, 15.11.2001, s. 5).

3

(4)  Communiqué and Framework for Action of the Fribourg Forum (Kommuniké och ramar för Fribourgforumets verksamhet), Schweiz, 15–16 juni 2000.

4

Bilaga 1 Operativa standardförfaranden för räddningstjänsten

UNOCHA – gemenskapsmekanismen för räddningstjänsten

Gemensamma operativa standardförfaranden för samordning av katastrofbistånd

I.   Beredskapsfasen (dvs. perioden mellan katastrofer)

UNOCHA och Europeiska kommissionen skall

| — | arbeta enligt en gemensamt framtagen och överenskommen metod och terminologi som bygger på internationellt vedertagna principer, särskilt de som antagits inom FN (1). Detta är av särskilt stor betydelse när det gäller samordningen av insatser på fältet. |
| --- | --- |

—

arbeta enligt en gemensamt framtagen och överenskommen metod och terminologi som bygger på internationellt vedertagna principer, särskilt de som antagits inom FN (1). Detta är av särskilt stor betydelse när det gäller samordningen av insatser på fältet.

| — | sörja för regelbunden utväxling av information. Denna bör omfatta varningar, politiska och operativa frågor samt regelbundna möten och workshops. |
| --- | --- |

—

sörja för regelbunden utväxling av information. Denna bör omfatta varningar, politiska och operativa frågor samt regelbundna möten och workshops.

| — | se till att båda parter deltar och bidrar till utbildning, övningar och utvärderingsworkshops (”lessons learnt”) som varje part organiserar och vid behov genomför gemensamma övningar. |
| --- | --- |

—

se till att båda parter deltar och bidrar till utbildning, övningar och utvärderingsworkshops (”lessons learnt”) som varje part organiserar och vid behov genomför gemensamma övningar.

| — | anta generella instruktioner för utvärderings-/samordningsgrupperna och experter. |
| --- | --- |

—

anta generella instruktioner för utvärderings-/samordningsgrupperna och experter.

II.   Insatsfasen – På huvudkontoret:

UNOCHA och Europeiska kommissionen skall

| — | varna varandra vid katastrofer och informera om sina planerade insatser. När det planeras en aktivering av gemenskapsmekanismen för katastrofer utanför EU, och när både FN:s och EU:s beredskapssystem kan komma att sättas in, skall Europeiska kommissionen och UNOCHA snarast möjligt börja föra diskussioner och göra en preliminär bedömning av situationen, biståndsbehoven och planerade insatser i syfte att maximera användningen av tillgängliga resurser och se till att insatserna koordineras baserat på ovan nämnda principer och ramar. |
| --- | --- |

—

varna varandra vid katastrofer och informera om sina planerade insatser. När det planeras en aktivering av gemenskapsmekanismen för katastrofer utanför EU, och när både FN:s och EU:s beredskapssystem kan komma att sättas in, skall Europeiska kommissionen och UNOCHA snarast möjligt börja föra diskussioner och göra en preliminär bedömning av situationen, biståndsbehoven och planerade insatser i syfte att maximera användningen av tillgängliga resurser och se till att insatserna koordineras baserat på ovan nämnda principer och ramar.

| — | säkerställa löpande informationsutväxling under hela insatsfasen på följande områden:






  — | Lägesrapporter och uppdateringar av dessa. |
| --- | --- | --- |

—

säkerställa löpande informationsutväxling under hela insatsfasen på följande områden:

—

Lägesrapporter och uppdateringar av dessa.

| — | Kartläggning av prioriterade behov och resurser. |
| --- | --- |

—

Kartläggning av prioriterade behov och resurser.

| — | Planerad och tidsbestämd insats av resurser. |
| --- | --- |

—

Planerad och tidsbestämd insats av resurser.

| — | Resursmobilisering (inkl. stödmoduler) för att undvika överlappning och dubbelarbete. |
| --- | --- |

—

Resursmobilisering (inkl. stödmoduler) för att undvika överlappning och dubbelarbete.

| — | Uppgifter om de samordnare och resurser som skulle kunna ställas till förfogande. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om de samordnare och resurser som skulle kunna ställas till förfogande.

| — | Eventuella uppdateringar av instruktionerna för utvärderings-/samordningsgrupperna. |
| --- | --- |

—

Eventuella uppdateringar av instruktionerna för utvärderings-/samordningsgrupperna.

| — | Informationspolitik gentemot media. |
| --- | --- |

—

Informationspolitik gentemot media.

III.   Insatsfasen – På fältet:

UNOCHA och Europeiska kommissionen kommer överens om att

| — | alla internationella hjälpinstanser bör uppmuntras att samordna sin verksamhet i On Site Operations Coordination Centre (OSOCC) som stöd för de nationella och lokala myndigheter som leder hjälpinsatsen. |
| --- | --- |

—

alla internationella hjälpinstanser bör uppmuntras att samordna sin verksamhet i On Site Operations Coordination Centre (OSOCC) som stöd för de nationella och lokala myndigheter som leder hjälpinsatsen.

| — | UNOCHA:s och Europeiska kommissionens samordnare skall bistå de nationella eller lokala myndigheter som leder hjälpinsatsen med att samordna de internationella hjälpinstansernas enligt de metoder som fastställs i INSARAG-riktlinjerna. |
| --- | --- |

—

UNOCHA:s och Europeiska kommissionens samordnare skall bistå de nationella eller lokala myndigheter som leder hjälpinsatsen med att samordna de internationella hjälpinstansernas enligt de metoder som fastställs i INSARAG-riktlinjerna.

---

(1)  Till exempel riktlinjerna från International Search and Rescue Advisory Group, INSARAG (FN:s organ för samordning av hjälpinsatser) och de s.k. Oslo-riktlinjerna för civil-militär samordning i internationella katastrofinsatser (”OSLO Guidelines on The Use of Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief”) från maj 1994 etc.

Bilaga 2 SOP för humanitära frågor

UN/OCHA – Gemenskapens kontor för humanitära frågor ECHO

Gemensamma operativa standardförfaranden för samordning av katastrofbistånd

1.   Beredskaps-/rutinfasen (dvs. perioden mellan katastrofer)

UNOCHA och Europeiska kommissionen kommer att

| — | fortsätta den pågående strategiska dialogen om förberedelser för nödfall i syfte att utveckla ett nära samarbete och förbättra den allmänna insatskapaciteten vid nödfall. Detta gäller både på det operativa och finansiella planet. |
| --- | --- |

—

fortsätta den pågående strategiska dialogen om förberedelser för nödfall i syfte att utveckla ett nära samarbete och förbättra den allmänna insatskapaciteten vid nödfall. Detta gäller både på det operativa och finansiella planet.

| — | se till att båda parternas personal deltar i utbildning och seminarier som arrangeras av ECHO och OCHA. |
| --- | --- |

—

se till att båda parternas personal deltar i utbildning och seminarier som arrangeras av ECHO och OCHA.

| — | arrangera utvärderingsworkshops (”lessons learnt”) när så behövs vilket kan leda till bättre samarbetssystem (SOP:s). |
| --- | --- |

—

arrangera utvärderingsworkshops (”lessons learnt”) när så behövs vilket kan leda till bättre samarbetssystem (SOP:s).

| — | se till att det sker ett regelbundet informationsutbyte om de standardmetoder som används för att behovsbedöma och samordna bistånd och på så sätt förbättra åtgärdernas effektivitet och samstämmighet. |
| --- | --- |

—

se till att det sker ett regelbundet informationsutbyte om de standardmetoder som används för att behovsbedöma och samordna bistånd och på så sätt förbättra åtgärdernas effektivitet och samstämmighet.

| — | gemensamt regelbundet se över och uppdatera respektive parts system för krisinsatser (Emergency duty systems) (organisation, kontaktpunkter, koordinater) och se till att de alltid är uppkopplade och kompatibla. |
| --- | --- |

—

gemensamt regelbundet se över och uppdatera respektive parts system för krisinsatser (Emergency duty systems) (organisation, kontaktpunkter, koordinater) och se till att de alltid är uppkopplade och kompatibla.

| — | utbyta bakgrundsinformation och diskussionsunderlag, och utvärderingsanalyser avseende nödsituationer. |
| --- | --- |

—

utbyta bakgrundsinformation och diskussionsunderlag, och utvärderingsanalyser avseende nödsituationer.

2.   Insats-/nödfasen

2.1   Huvudkvarteret

UNOCHA och Europeiska kommissionen skall

| — | garantera informationsutbyte om utskickning av utvärderingsgrupper i det krisdrabbade området (ECHO skall tas med i UNDAC:s e-postsändlista för varningar) (meddelanden M1–M3), samt både på huvudkvarteret och på fältet sätta upp fasta kommunikations- eller kontaktpunkter – t.ex. ECHO:s e-postlåda för nödfall. |
| --- | --- |

—

garantera informationsutbyte om utskickning av utvärderingsgrupper i det krisdrabbade området (ECHO skall tas med i UNDAC:s e-postsändlista för varningar) (meddelanden M1–M3), samt både på huvudkvarteret och på fältet sätta upp fasta kommunikations- eller kontaktpunkter – t.ex. ECHO:s e-postlåda för nödfall.

| — | säkerställa sambandet mellan ECHO och UNDAC på fältet. |
| --- | --- |

—

säkerställa sambandet mellan ECHO och UNDAC på fältet.

| — | se till att rapporter och instruktioner om pågående kriser utväxlas (inbegripet ECHO:s tillträde till OSOCC). |
| --- | --- |

—

se till att rapporter och instruktioner om pågående kriser utväxlas (inbegripet ECHO:s tillträde till OSOCC).

2.2   På fältet

UNOCHA och Europeiska kommissionen skall

| — | underlätta ECHO-gruppernas deltagande i den samordningsmekanisk som inrättats av OCHA/UNDAC. |
| --- | --- |

—

underlätta ECHO-gruppernas deltagande i den samordningsmekanisk som inrättats av OCHA/UNDAC.

| — | se till att information utväxlas på fältet om resultat av och pågående eller planerade insatser. |
| --- | --- |

—

se till att information utväxlas på fältet om resultat av och pågående eller planerade insatser.

| — | se till att, när så är möjligt och lämpligt, grupperna informerar varandra om analyser och rapportförslag och lämnar gemensamma rekommendationer till respektive huvudkvarter. |
| --- | --- |

—

se till att, när så är möjligt och lämpligt, grupperna informerar varandra om analyser och rapportförslag och lämnar gemensamma rekommendationer till respektive huvudkvarter.

| — | se till att ECHO och UNDAC i möjligaste mån gör gemensamma bedömningar och främjar informationsutbyte mellan de olika aktörerna i nödsituationer (genom inrättande av informationscentra för humanitär hjälp, Humanitarian Information Centres, HIC). |
| --- | --- |

—

se till att ECHO och UNDAC i möjligaste mån gör gemensamma bedömningar och främjar informationsutbyte mellan de olika aktörerna i nödsituationer (genom inrättande av informationscentra för humanitär hjälp, Humanitarian Information Centres, HIC).

| — | i möjligaste mån dela och ge tillträde till logistikutrustning (t.ex. transport, kommunikation etc.). |
| --- | --- |

—

i möjligaste mån dela och ge tillträde till logistikutrustning (t.ex. transport, kommunikation etc.).

---

FÖRENTA NATIONERNA

28 oktober 2004

Fru Wallström, herr Nielson,

Jag har äran att meddela att jag har mottagit Er skrivelse av den 27 oktober 2004 med förslag om att upprätta en strukturerad dialog och ett närmare samarbete mellan Europeiska kommissionen och Förenta nationerna när det gäller katastrofinsatser, fältsamordning och humanitära insatser.

Jag kan med glädje bekräfta att Förenta nationerna samtycker och jag ser fram emot att få träffa Er och Era efterträdare så snart som möjligt så att vi kan diskutera ett snabbt och effektivt genomförande.

Jag skulle vilja ta tillfället i akt att uttrycka min tillfredsställelse över resultaten av de diskussioner som våra instanser fört under de gångna 18 månaderna. Diskussionerna har lett fram till den föreliggande avtalstexten som författats enligt de riktlinjer som återfinns i bilagan till generalförsamlingens resolution 46/182. Jag skulle också vilja prisa det utmärkta arbete som våra medarbetare utfört och tacka för den hjälp som vi fått av de tre nationer som varit ordförandeländer i EU under denna period.

Med utmärkt högaktning

Jan Egeland

FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor

Nödhjälpssamordnare

Kommissionsledamot Margot Wallström

Generaldirektoratet för miljö

Bryssel

Kommissionsledamot Poul Nielson

Kontoret för humanitärt bistånd (ECHO)

Bryssel

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/49

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 24 februari 2005

om ekonomiskt stöd från gemenskapen år 2005 till vissa av gemenskapens referenslaboratorier inom veterinärområdet (resthalter)

(delgivet med nr K(2005) 392)

(Endast de tyska, franska, italienska och nederländska texterna är giltiga)

(2005/161/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 90/424/EEG av den 26 juni 1990 om utgifter inom veterinärområdet (1), särskilt artikel 28.2 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt beslut 90/424/EEG skall gemenskapen hjälpa till att förbättra veterinärbesiktningarnas effektivitet genom att bevilja ekonomiskt stöd till referenslaboratorier. Varje referenslaboratorium som utsetts till ett sådant enligt gemenskapens veterinärlagstiftning kan på vissa villkor få gemenskapsstöd. |
| --- | --- |

(1)

Enligt beslut 90/424/EEG skall gemenskapen hjälpa till att förbättra veterinärbesiktningarnas effektivitet genom att bevilja ekonomiskt stöd till referenslaboratorier. Varje referenslaboratorium som utsetts till ett sådant enligt gemenskapens veterinärlagstiftning kan på vissa villkor få gemenskapsstöd.

| (2) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 156/2004 av den 29 januari 2004 om gemenskapens ekonomiska stöd till gemenskapens referenslaboratorier enligt artikel 28 i beslut 90/424/EEG (2) skall ekonomiskt stöd beviljas under förutsättning att det godkända arbetsprogrammet genomförts effektivt och att stödmottagarna lämnar alla nödvändiga uppgifter till kommissionen inom vissa tidsfrister. |
| --- | --- |

(2)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 156/2004 av den 29 januari 2004 om gemenskapens ekonomiska stöd till gemenskapens referenslaboratorier enligt artikel 28 i beslut 90/424/EEG (2) skall ekonomiskt stöd beviljas under förutsättning att det godkända arbetsprogrammet genomförts effektivt och att stödmottagarna lämnar alla nödvändiga uppgifter till kommissionen inom vissa tidsfrister.

| (3) | Kommissionen har utvärderat de arbetsprogram och de preliminära budgetar som gemenskapens referenslaboratorier lagt fram för år 2005. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har utvärderat de arbetsprogram och de preliminära budgetar som gemenskapens referenslaboratorier lagt fram för år 2005.

| (4) | Ekonomiskt gemenskapsstöd bör således beviljas gemenskapens referenslaboratorier som har utsetts till att fullgöra de uppgifter och åligganden som fastställs i rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (3). |
| --- | --- |

(4)

Ekonomiskt gemenskapsstöd bör således beviljas gemenskapens referenslaboratorier som har utsetts till att fullgöra de uppgifter och åligganden som fastställs i rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (3).

| (5) | Stöd bör dessutom beviljas för anordnande av seminarier inom de områden som gemenskapens referenslaboratorier ansvarar för. |
| --- | --- |

(5)

Stöd bör dessutom beviljas för anordnande av seminarier inom de områden som gemenskapens referenslaboratorier ansvarar för.

| (6) | En sund ekonomisk förvaltning kräver att sådana upprepade svårigheter som har förekommit i verksamheten vid gemenskapens referenslaboratorium i Rom beaktas vid beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till laboratoriet. I december 2004 genomfördes en revision vid detta laboratorium i syfte att kontrollera att laboratoriet uppfyller de krav avseende uppgifter och åligganden och de villkor för stödberättigande som är fastställda i gemenskapsbestämmelserna. |
| --- | --- |

(6)

En sund ekonomisk förvaltning kräver att sådana upprepade svårigheter som har förekommit i verksamheten vid gemenskapens referenslaboratorium i Rom beaktas vid beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till laboratoriet. I december 2004 genomfördes en revision vid detta laboratorium i syfte att kontrollera att laboratoriet uppfyller de krav avseende uppgifter och åligganden och de villkor för stödberättigande som är fastställda i gemenskapsbestämmelserna.

| (7) | Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (4), skall veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder som vidtas enligt gemenskapsbestämmelserna finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. För den finansiella kontrollen bör artiklarna 8 och 9 i förordning (EG) nr 1258/99 tillämpas på detta beslut. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 3.2 i rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken (4), skall veterinära åtgärder och växtskyddsåtgärder som vidtas enligt gemenskapsbestämmelserna finansieras genom garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket. För den finansiella kontrollen bör artiklarna 8 och 9 i förordning (EG) nr 1258/99 tillämpas på detta beslut.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Gemenskapen skall bevilja Tyskland ekonomiskt stöd för uppgifter och åligganden enligt kapitel 2 i bilaga V till direktiv 96/23/EG som skall fullgöras av Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (tidigare Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BGVV)), Berlin, Tyskland i syfte att upptäcka resthalter av vissa ämnen.

Det ekonomiska stödet skall fastställas till högst 420 000 euro för perioden 1 januari–31 december 2005.

2.   Utöver det högsta belopp som fastställs i punkt 1 skall gemenskapen bevilja Tyskland ekonomiskt stöd för att det laboratorium som avses i punkt 1 skall kunna anordna ett seminarium. Detta stöd får uppgå till högst 30 000 euro.

Artikel 2

1.   Gemenskapen skall bevilja Frankrike ekonomiskt stöd för uppgifter och åligganden enligt kapitel 2 i bilaga V till direktiv 96/23/EG som skall fullgöras av Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence Française de Sécurité Sanitaire des aliments (tidigare Laboratoire des médicaments veterinaries (CNEVA-LMV)), Fougères, Frankrike i syfte att upptäcka resthalter av vissa ämnen.

Det ekonomiska stödet skall fastställas till högst 420 000 euro för perioden 1 januari–31 december 2005.

2.   Utöver det högsta belopp som fastställs i punkt 1 skall gemenskapen bevilja Frankrike ekonomiskt stöd för att det laboratorium som avses i punkt 1 skall kunna anordna ett seminarium. Detta stöd får uppgå till högst 30 000 euro.

Artikel 3

1.   Gemenskapen skall bevilja Italien ekonomiskt stöd för uppgifter och åligganden enligt kapitel 2 i bilaga V till direktiv 96/23/EG som skall fullgöras av Istituto Superiore di Sanità, Rom, Italien i syfte att upptäcka resthalter av vissa ämnen.

Det ekonomiska stödet skall fastställas till högst 420 000 euro för perioden 1 januari–31 december 2005.

2.   Utöver det högsta belopp som fastställs i punkt 1 skall gemenskapen bevilja Italien ekonomiskt stöd för att det laboratorium som avses i punkt 1 skall kunna anordna ett seminarium. Detta stöd får uppgå till högst 30 000 euro.

Artikel 4

1.   Gemenskapen skall bevilja Nederländerna ekonomiskt stöd för uppgifter och åligganden enligt kapitel 2 i bilaga V till direktiv 96/23/EG som skall fullgöras av Rijksinstituut voor de Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM), Bilthoven, Nederländerna i syfte att upptäcka resthalter av vissa ämnen.

Det ekonomiska stödet skall fastställas till högst 420 000 euro för perioden 1 januari–31 december 2005.

2.   Utöver det högsta belopp som fastställs i punkt 1 skall gemenskapen bevilja Nederländerna ekonomiskt stöd för att det laboratorium som avses i punkt 1 skall kunna anordna ett seminarium. Detta stöd får uppgå till högst 30 000 euro.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Frankrike, Republiken Italien och Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 24 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 19. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/99/EG (EUT L 325, 12.12.2003, s. 31).

1

(2)  EUT L 27, 30.1.2004, s. 5.

2

(3)  EGT L 125, 23.5.1996, s. 10. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 103.

4

---

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/51

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 15 februari 2005

om uppgifter för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion i börsnoterade bolag och om styrelsekommittéer

(Text av betydelse för EES)

(2005/162/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 211 andra strecksatsen i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I ett meddelande som antogs den 21 maj 2003 lade kommissionen fram sin handlingsplan ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (1). Handlingsplanens främsta målsättningar är att stärka aktieägarnas rättigheter samt anställningsskyddet, borgenärsskyddet och skyddet av andra parter med vilka företaget har relationer och samtidigt anpassa bolagslagstiftning och regler för företagsstyrning till olika typer av företag samt att främja effektivitet och konkurrenskraft i företagssektorn, med särskild tonvikt på vissa specifika gränsöverskridande frågor. |
| --- | --- |

(1)

I ett meddelande som antogs den 21 maj 2003 lade kommissionen fram sin handlingsplan ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan” (1). Handlingsplanens främsta målsättningar är att stärka aktieägarnas rättigheter samt anställningsskyddet, borgenärsskyddet och skyddet av andra parter med vilka företaget har relationer och samtidigt anpassa bolagslagstiftning och regler för företagsstyrning till olika typer av företag samt att främja effektivitet och konkurrenskraft i företagssektorn, med särskild tonvikt på vissa specifika gränsöverskridande frågor.

| (2) | I sin resolution av den 21 april 2004 välkomnade Europaparlamentet handlingsplanen och uttalade ett starkt stöd för flertalet aviserade initiativ. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att föreslå regler för att undanröja och förhindra intressekonflikter och betonade särskilt att det är nödvändigt att ett börsnoterat bolag har en revisionskommitté som bland annat bör ha till uppgift att övervaka de externa revisorernas oberoende, objektivitet och effektivitet. |
| --- | --- |

(2)

I sin resolution av den 21 april 2004 välkomnade Europaparlamentet handlingsplanen och uttalade ett starkt stöd för flertalet aviserade initiativ. Europaparlamentet uppmanade kommissionen att föreslå regler för att undanröja och förhindra intressekonflikter och betonade särskilt att det är nödvändigt att ett börsnoterat bolag har en revisionskommitté som bland annat bör ha till uppgift att övervaka de externa revisorernas oberoende, objektivitet och effektivitet.

| (3) | Företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion rekryteras av företagen för en rad olika syften. Deras roll vad gäller att övervaka företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen och hantera situationer som inbegriper intressekonflikter är särskilt betydelsefull. Det är särskilt viktigt att främja den rollen för att återställa förtroendet för finansmarknaderna. Medlemsstaterna bör därför uppmanas att vidta åtgärder som är tillämpliga på börsnoterade bolag, som definieras som bolag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i gemenskapen. Medlemsstaterna bör, när de genomför denna rekommendation, beakta särdragen hos företag för kollektiva investeringar som drivs i bolagsform och förhindra att företag för kollektiva investeringar med annan juridisk form särbehandlas i onödan. När det gäller företag för kollektiva investeringar enligt definitionen i direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (2), fastställs i det direktivet en uppsättning specifika företagsstyrningsmekanismer. För att förhindra att andra företag för kollektiva investeringar som drivs i bolagsform och som inte är föremål för harmonisering i EU särbehandlas i onödan, bör medlemsstaterna ta hänsyn till om och i vilken utsträckning dessa icke harmoniserade företag för kollektiva investeringar omfattas av motsvarande företagsstyrningsmekanismer. |
| --- | --- |

(3)

Företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion rekryteras av företagen för en rad olika syften. Deras roll vad gäller att övervaka företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen och hantera situationer som inbegriper intressekonflikter är särskilt betydelsefull. Det är särskilt viktigt att främja den rollen för att återställa förtroendet för finansmarknaderna. Medlemsstaterna bör därför uppmanas att vidta åtgärder som är tillämpliga på börsnoterade bolag, som definieras som bolag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i gemenskapen. Medlemsstaterna bör, när de genomför denna rekommendation, beakta särdragen hos företag för kollektiva investeringar som drivs i bolagsform och förhindra att företag för kollektiva investeringar med annan juridisk form särbehandlas i onödan. När det gäller företag för kollektiva investeringar enligt definitionen i direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (2), fastställs i det direktivet en uppsättning specifika företagsstyrningsmekanismer. För att förhindra att andra företag för kollektiva investeringar som drivs i bolagsform och som inte är föremål för harmonisering i EU särbehandlas i onödan, bör medlemsstaterna ta hänsyn till om och i vilken utsträckning dessa icke harmoniserade företag för kollektiva investeringar omfattas av motsvarande företagsstyrningsmekanismer.

| (4) | Med hänsyn till att många av de berörda frågeställningarna är mycket komplexa är antagandet av detaljerade bindande regler inte nödvändigtvis det mest önskvärda och effektiva sättet att uppnå de uppsatta målen. Många företagsstyrningskoder som antagits i medlemsstaterna tenderar att förlita sig på upplysningskrav för att främja efterlevnaden, baserat på synsättet ”följ eller förklara”: företag uppmanas att redovisa huruvida de följer koden och förklara eventuella väsentliga avsteg från den. Detta synsätt gör det möjligt för företagen att uppfylla sektors- eller företagsspecifika krav och för marknaderna att bedöma de förklaringar eller motiveringar som lämnas. I avsikt att främja den roll de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion bör ha är det därför lämpligt att alla medlemsstater uppmanas att vidta de åtgärder som krävs för att på nationell nivå införa bestämmelser, som bygger på de principer som läggs fram i denna rekommendation och är avsedda att användas av börsnoterade bolag antingen genom metoden ”följ eller förklara” eller genom lagstiftning. |
| --- | --- |

(4)

Med hänsyn till att många av de berörda frågeställningarna är mycket komplexa är antagandet av detaljerade bindande regler inte nödvändigtvis det mest önskvärda och effektiva sättet att uppnå de uppsatta målen. Många företagsstyrningskoder som antagits i medlemsstaterna tenderar att förlita sig på upplysningskrav för att främja efterlevnaden, baserat på synsättet ”följ eller förklara”: företag uppmanas att redovisa huruvida de följer koden och förklara eventuella väsentliga avsteg från den. Detta synsätt gör det möjligt för företagen att uppfylla sektors- eller företagsspecifika krav och för marknaderna att bedöma de förklaringar eller motiveringar som lämnas. I avsikt att främja den roll de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion bör ha är det därför lämpligt att alla medlemsstater uppmanas att vidta de åtgärder som krävs för att på nationell nivå införa bestämmelser, som bygger på de principer som läggs fram i denna rekommendation och är avsedda att användas av börsnoterade bolag antingen genom metoden ”följ eller förklara” eller genom lagstiftning.

| (5) | Om medlemsstaterna beslutar att använda metoden ”följ eller förklara” (som innebär att företagen är skyldiga att förklara sin praxis med hänvisning till en uppsättning bestämda rekommendationer om bästa praxis) bör de kunna göra det på grundval av relevanta rekommendationer som utvecklats av marknadsaktörer. |
| --- | --- |

(5)

Om medlemsstaterna beslutar att använda metoden ”följ eller förklara” (som innebär att företagen är skyldiga att förklara sin praxis med hänvisning till en uppsättning bestämda rekommendationer om bästa praxis) bör de kunna göra det på grundval av relevanta rekommendationer som utvecklats av marknadsaktörer.

| (6) | Åtgärder som medlemsstaterna antar enligt denna rekommendation bör i grunden syfta till att förbättra de börsnoterade bolagens företagsstyrning. Eftersom det målet är relevant för att skydda faktiska eller potentiella investerare i alla börsnoterade bolag i gemenskapen, oberoende av om de är registrerade i någon av medlemsstaterna, bedöms det vara lämpligt att även bolag från tredje land som är börsnoterade i gemenskapen omfattas av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

(6)

Åtgärder som medlemsstaterna antar enligt denna rekommendation bör i grunden syfta till att förbättra de börsnoterade bolagens företagsstyrning. Eftersom det målet är relevant för att skydda faktiska eller potentiella investerare i alla börsnoterade bolag i gemenskapen, oberoende av om de är registrerade i någon av medlemsstaterna, bedöms det vara lämpligt att även bolag från tredje land som är börsnoterade i gemenskapen omfattas av dessa åtgärder.

| (7) | Oberoende ledamöter i styrelsen med förmåga att ifrågasätta företagsledningens beslut anses allmänt vara ett sätt att skydda aktieägarnas och andra intressenters intressen. I företag med spritt ägande gäller det främsta problemet hur företagsledningen skall göras ansvarig gentemot svaga aktieägare. I företag med kontrollerande aktieägare gäller problematiken i högre grad att säkerställa att företaget drivs på ett sådant sätt att minoritetsaktieägarnas intressen beaktas i tillräcklig utsträckning. Att garantera ett tillräckligt skydd för tredje parter är väsentligt i båda fallen. Oberoende av den formella styrelsestrukturen i ett företag bör därför ledningsfunktionen vara underställd en effektiv och tillräckligt oberoende tillsynsfunktion. Oberoende bör förstås som en avsaknad av väsentliga intressekonflikter. I detta sammanhang bör tillräcklig uppmärksamhet fästas vid alla eventuella hot som kan uppstå till följd av att en styrelseledamot har nära kopplingar till någon av företagets konkurrenter. |
| --- | --- |

(7)

Oberoende ledamöter i styrelsen med förmåga att ifrågasätta företagsledningens beslut anses allmänt vara ett sätt att skydda aktieägarnas och andra intressenters intressen. I företag med spritt ägande gäller det främsta problemet hur företagsledningen skall göras ansvarig gentemot svaga aktieägare. I företag med kontrollerande aktieägare gäller problematiken i högre grad att säkerställa att företaget drivs på ett sådant sätt att minoritetsaktieägarnas intressen beaktas i tillräcklig utsträckning. Att garantera ett tillräckligt skydd för tredje parter är väsentligt i båda fallen. Oberoende av den formella styrelsestrukturen i ett företag bör därför ledningsfunktionen vara underställd en effektiv och tillräckligt oberoende tillsynsfunktion. Oberoende bör förstås som en avsaknad av väsentliga intressekonflikter. I detta sammanhang bör tillräcklig uppmärksamhet fästas vid alla eventuella hot som kan uppstå till följd av att en styrelseledamot har nära kopplingar till någon av företagets konkurrenter.

| (8) | För att se till att företagsledningsfunktionen blir underställd en effektiv och tillräckligt oberoende tillsynsfunktion, bör styrelsen inbegripa ett tillräckligt stort antal engagerade företagsexterna styrelseledamöter eller ledamöter med tillsynsfunktion, vilka inte har ledningsuppdrag i företaget eller koncernen och som är oberoende genom att de är fria från alla väsentliga intressekonflikter. Med tanke på de olika bolagsrättsliga system som förekommer i medlemsstaterna, bör inte andelen oberoende styrelseledamöter som totalt sett skall ingå i styrelsen exakt definieras på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(8)

För att se till att företagsledningsfunktionen blir underställd en effektiv och tillräckligt oberoende tillsynsfunktion, bör styrelsen inbegripa ett tillräckligt stort antal engagerade företagsexterna styrelseledamöter eller ledamöter med tillsynsfunktion, vilka inte har ledningsuppdrag i företaget eller koncernen och som är oberoende genom att de är fria från alla väsentliga intressekonflikter. Med tanke på de olika bolagsrättsliga system som förekommer i medlemsstaterna, bör inte andelen oberoende styrelseledamöter som totalt sett skall ingå i styrelsen exakt definieras på gemenskapsnivå.

| (9) | Tillsynsrollen för de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion har allmänt uppfattats ha avgörande betydelse på följande tre områden där risken för intressekonflikter i företagsledningen är särskilt stor, i synnerhet när sådana frågor inte är ett direkt ansvarsområde för aktieägarna: nominering av styrelseledamöter, ersättning till ledande befattningshavare samt revision. Det är därför lämpligt att utveckla den roll de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion bör ha på dessa tre områden och främja inrättandet av styrelsekommittéer med ansvar för nominering, ersättningar och revision. |
| --- | --- |

(9)

Tillsynsrollen för de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion har allmänt uppfattats ha avgörande betydelse på följande tre områden där risken för intressekonflikter i företagsledningen är särskilt stor, i synnerhet när sådana frågor inte är ett direkt ansvarsområde för aktieägarna: nominering av styrelseledamöter, ersättning till ledande befattningshavare samt revision. Det är därför lämpligt att utveckla den roll de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion bör ha på dessa tre områden och främja inrättandet av styrelsekommittéer med ansvar för nominering, ersättningar och revision.

| (10) | I princip, och utan att det påverkar bolagsstämmans befogenheter, har endast styrelsen som helhet ensam lagstadgad beslutsbefogenhet och är, i egenskap av ett kollegium, kollektivt ansvarig för utförandet av sina uppgifter. Styrelsen har befogenhet att besluta om det antal kommittéer som den bedömer vara lämpligt för att underlätta sitt eget arbete och om dessas struktur, men dessa kommittéer är i princip inte avsedda att vara ett substitut för styrelsen själv. Nominerings-, ersättnings-, och revisionskommittéerna bör därför normalt sett ta fram rekommendationer som syftar till att förbereda de beslut som skall fattas av styrelsen. Styrelsen bör emellertid inte vara förhindrad att delegera delar av sina beslutsbefogenheter till kommittéer när den anser det vara lämpligt och när detta är tillåtet enligt nationell lagstiftning, även om styrelsen förblir fullt ut ansvarig för de beslut som fattas inom dess behörighetsområde. |
| --- | --- |

(10)

I princip, och utan att det påverkar bolagsstämmans befogenheter, har endast styrelsen som helhet ensam lagstadgad beslutsbefogenhet och är, i egenskap av ett kollegium, kollektivt ansvarig för utförandet av sina uppgifter. Styrelsen har befogenhet att besluta om det antal kommittéer som den bedömer vara lämpligt för att underlätta sitt eget arbete och om dessas struktur, men dessa kommittéer är i princip inte avsedda att vara ett substitut för styrelsen själv. Nominerings-, ersättnings-, och revisionskommittéerna bör därför normalt sett ta fram rekommendationer som syftar till att förbereda de beslut som skall fattas av styrelsen. Styrelsen bör emellertid inte vara förhindrad att delegera delar av sina beslutsbefogenheter till kommittéer när den anser det vara lämpligt och när detta är tillåtet enligt nationell lagstiftning, även om styrelsen förblir fullt ut ansvarig för de beslut som fattas inom dess behörighetsområde.

| (11) | Med hänsyn till att framtagandet av kandidater för att fylla vakanser i styrelser i företag med en enda styrelse eller i företag med dubbla styrelser väcker frågor som är relevanta för hur företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion som skall utöva tillsyn över företagsledningen väljs ut eller frågor om företagsledningens fortsatta förtroende, bör nomineringskommittén huvudsakligen vara en grupp som består av oberoende företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion. Det skulle innebära att det finns plats i nomineringskommittén för företagsexterna ledamöter eller ledamöter med tillsynsfunktion som inte uppfyller kriterierna på oberoende. Det skulle också finnas plats för företagsinterna styrelseledamöter/medlemmar av ledningsgruppen (i de fall nomineringskommittén har inrättats i styrelsen i ett företag med en enda styrelse och så länge de företagsinterna styrelseledamöterna/medlemmarna av ledningsgruppen inte utgör en majoritet av nomineringskommittén). |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till att framtagandet av kandidater för att fylla vakanser i styrelser i företag med en enda styrelse eller i företag med dubbla styrelser väcker frågor som är relevanta för hur företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion som skall utöva tillsyn över företagsledningen väljs ut eller frågor om företagsledningens fortsatta förtroende, bör nomineringskommittén huvudsakligen vara en grupp som består av oberoende företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion. Det skulle innebära att det finns plats i nomineringskommittén för företagsexterna ledamöter eller ledamöter med tillsynsfunktion som inte uppfyller kriterierna på oberoende. Det skulle också finnas plats för företagsinterna styrelseledamöter/medlemmar av ledningsgruppen (i de fall nomineringskommittén har inrättats i styrelsen i ett företag med en enda styrelse och så länge de företagsinterna styrelseledamöterna/medlemmarna av ledningsgruppen inte utgör en majoritet av nomineringskommittén).

| (12) | Med hänsyn till de olika synsätten i medlemsstaterna på de organ som är ansvariga för att utse och avsätta styrelseledamöter bör uppgiften för en nomineringskommitté som inrättats inom styrelsen, i de fall styrelsen medverkar i förfaranden som gäller utseende respektive avsättning av ledamöter (antingen genom befogenhet att lägga fram eller att fatta beslut, såsom detta definieras i den nationella lagstiftningen), huvudsakligen bestå i att säkerställa att denna uppgift utförs på ett så objektivt och professionellt sätt som möjligt. Nomineringskommittén bör därför huvudsakligen lämna rekommendationer till styrelsen som avser det enligt nationell bolagslagstiftning behöriga organets utseende eller avsättning av ledamöter. |
| --- | --- |

(12)

Med hänsyn till de olika synsätten i medlemsstaterna på de organ som är ansvariga för att utse och avsätta styrelseledamöter bör uppgiften för en nomineringskommitté som inrättats inom styrelsen, i de fall styrelsen medverkar i förfaranden som gäller utseende respektive avsättning av ledamöter (antingen genom befogenhet att lägga fram eller att fatta beslut, såsom detta definieras i den nationella lagstiftningen), huvudsakligen bestå i att säkerställa att denna uppgift utförs på ett så objektivt och professionellt sätt som möjligt. Nomineringskommittén bör därför huvudsakligen lämna rekommendationer till styrelsen som avser det enligt nationell bolagslagstiftning behöriga organets utseende eller avsättning av ledamöter.

| (13) | På området ersättningar tenderar företagsstyrningskoder som antagits i medlemsstaterna att huvudsakligen ta sikte på ersättningarna till företagsinterna styrelseledamöter/medlemmar av ledningsgruppen, eftersom risken för missbruk och intressekonflikter främst förekommer där. I många företagsstyrningskoder erkänns att även policyn för ersättningar till ledande befattningshavare i företaget i viss mån bör beaktas på styrelsenivån. Slutligen ges frågan om utställandet av aktieoptioner särskild uppmärksamhet. Med hänsyn tagen till de olika synsätten i medlemsstaterna på de organ som är ansvariga för att fastställa ersättningarna till ledande befattningshavare bör uppgiften för den ersättningskommitté som inrättats inom styrelsen, i de fall styrelsen deltar i förfarandet för att fastställa ersättningar (antingen genom befogenhet att lägga fram eller att fatta beslut, såsom detta definieras i den nationella lagstiftningen), väsentligen vara att säkerställa att denna uppgift utförs på ett så objektivt och professionellt sätt som möjligt. Nomineringskommittén bör därför huvudsakligen lämna rekommendationer till styrelsen som avser det enligt nationell bolagslagstiftning behöriga organets utseende eller avsättning av ledamöter. |
| --- | --- |

(13)

På området ersättningar tenderar företagsstyrningskoder som antagits i medlemsstaterna att huvudsakligen ta sikte på ersättningarna till företagsinterna styrelseledamöter/medlemmar av ledningsgruppen, eftersom risken för missbruk och intressekonflikter främst förekommer där. I många företagsstyrningskoder erkänns att även policyn för ersättningar till ledande befattningshavare i företaget i viss mån bör beaktas på styrelsenivån. Slutligen ges frågan om utställandet av aktieoptioner särskild uppmärksamhet. Med hänsyn tagen till de olika synsätten i medlemsstaterna på de organ som är ansvariga för att fastställa ersättningarna till ledande befattningshavare bör uppgiften för den ersättningskommitté som inrättats inom styrelsen, i de fall styrelsen deltar i förfarandet för att fastställa ersättningar (antingen genom befogenhet att lägga fram eller att fatta beslut, såsom detta definieras i den nationella lagstiftningen), väsentligen vara att säkerställa att denna uppgift utförs på ett så objektivt och professionellt sätt som möjligt. Nomineringskommittén bör därför huvudsakligen lämna rekommendationer till styrelsen som avser det enligt nationell bolagslagstiftning behöriga organets utseende eller avsättning av ledamöter.

| (14) | Styrelsens båda huvudsakliga ansvarsområden verkar vara att säkerställa att boksluten och annan information som hänför sig till dessa som tillhandahålls av företaget ger en rättvisande och fullständig bild av företagets ställning, samt att övervaka de förfaranden som fastställts för bedömningen och hanteringen av risker. I detta sammanhang tilldelas revisionskommittén i de flesta företagsstyrningskoder en väsentlig roll när det gäller att bistå styrelsen med att fullgöra dessa uppgifter. I vissa medlemsstater läggs ett sådant ansvar helt eller delvis på företagsorgan utanför styrelsen. En revisionskommitté som inrättats inom styrelsen bör därför i normalfallet lämna rekommendationer till styrelsen i sådana revisionsfrågor, och sådana funktioner bör även kunna utföras av andra strukturer – utanför styrelsen – som skulle vara lika effektiva. |
| --- | --- |

(14)

Styrelsens båda huvudsakliga ansvarsområden verkar vara att säkerställa att boksluten och annan information som hänför sig till dessa som tillhandahålls av företaget ger en rättvisande och fullständig bild av företagets ställning, samt att övervaka de förfaranden som fastställts för bedömningen och hanteringen av risker. I detta sammanhang tilldelas revisionskommittén i de flesta företagsstyrningskoder en väsentlig roll när det gäller att bistå styrelsen med att fullgöra dessa uppgifter. I vissa medlemsstater läggs ett sådant ansvar helt eller delvis på företagsorgan utanför styrelsen. En revisionskommitté som inrättats inom styrelsen bör därför i normalfallet lämna rekommendationer till styrelsen i sådana revisionsfrågor, och sådana funktioner bör även kunna utföras av andra strukturer – utanför styrelsen – som skulle vara lika effektiva.

| (15) | För att företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion skall kunna spela en effektiv roll bör de ha rätt bakgrund och tillräcklig tid för arbetet. Därutöver bör ett tillräckligt antal av dem uppfylla lämpliga kriterier på oberoende. Innan företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion utses bör adekvat information lämnas om dessa båda frågor och den informationen bör aktualiseras tillräckligt regelbundet. |
| --- | --- |

(15)

För att företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion skall kunna spela en effektiv roll bör de ha rätt bakgrund och tillräcklig tid för arbetet. Därutöver bör ett tillräckligt antal av dem uppfylla lämpliga kriterier på oberoende. Innan företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion utses bör adekvat information lämnas om dessa båda frågor och den informationen bör aktualiseras tillräckligt regelbundet.

| (16) | När det gäller styrelseledamöternas kvalifikationer understryks i flera företagsstyrningskoder behovet av att ha kvalificerade personer i styrelsen, men det erkänns samtidigt att definitionen av vad som utgör fullgoda kvalifikationer bör lämnas åt företaget självt, eftersom sådana kvalifikationer bland annat kommer att vara avhängiga av företagets verksamhet, storlek och miljö och eftersom de bör uppfyllas av styrelsen i sin helhet. Det finns dock en fråga som vanligtvis ägnas särskild uppmärksamhet, nämligen behovet av särskild kompetens i revisionskommittén där vissa specialistkunskaper anses absolut nödvändiga. Styrelsen bör därför fastställa den önskvärda sammansättningen av revisionskommittén och utvärdera den regelbundet med särskild vikt vid den erfarenhet som krävs i revisionskommittén. |
| --- | --- |

(16)

När det gäller styrelseledamöternas kvalifikationer understryks i flera företagsstyrningskoder behovet av att ha kvalificerade personer i styrelsen, men det erkänns samtidigt att definitionen av vad som utgör fullgoda kvalifikationer bör lämnas åt företaget självt, eftersom sådana kvalifikationer bland annat kommer att vara avhängiga av företagets verksamhet, storlek och miljö och eftersom de bör uppfyllas av styrelsen i sin helhet. Det finns dock en fråga som vanligtvis ägnas särskild uppmärksamhet, nämligen behovet av särskild kompetens i revisionskommittén där vissa specialistkunskaper anses absolut nödvändiga. Styrelsen bör därför fastställa den önskvärda sammansättningen av revisionskommittén och utvärdera den regelbundet med särskild vikt vid den erfarenhet som krävs i revisionskommittén.

| (17) | När det gäller styrelseledamöternas åtaganden försöker man i de flesta företagsstyrningskoder säkerställa att ledamöterna ägnar tillräcklig tid åt sina styrelseuppdrag. Vissa av dessa koder anger begränsningar av antalet styrelseuppdrag som kan innehas i andra företag: ställning som styrelseordförande, företagsintern styrelseledamot eller medlem av ledningsgruppen betraktas allmänt vara mer krävande än ställning som företagsextern styrelseledamot eller styrelseledamot med tillsynsfunktion, men det exakta antalet övriga styrelseuppdrag som kan godtas är mycket varierande. Det engagemang som krävs av en styrelseledamot kan emellertid variera kraftigt beroende på företaget och den miljö det verkar i. I det läget bör varje styrelseledamot själv se till att det råder en rimlig balans mellan de uppdrag han eller hon har åtagit sig. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller styrelseledamöternas åtaganden försöker man i de flesta företagsstyrningskoder säkerställa att ledamöterna ägnar tillräcklig tid åt sina styrelseuppdrag. Vissa av dessa koder anger begränsningar av antalet styrelseuppdrag som kan innehas i andra företag: ställning som styrelseordförande, företagsintern styrelseledamot eller medlem av ledningsgruppen betraktas allmänt vara mer krävande än ställning som företagsextern styrelseledamot eller styrelseledamot med tillsynsfunktion, men det exakta antalet övriga styrelseuppdrag som kan godtas är mycket varierande. Det engagemang som krävs av en styrelseledamot kan emellertid variera kraftigt beroende på företaget och den miljö det verkar i. I det läget bör varje styrelseledamot själv se till att det råder en rimlig balans mellan de uppdrag han eller hon har åtagit sig.

| (18) | I de företagsstyrningskoder som antagits i medlemsstaterna erkänns behovet av att en väsentlig andel av de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion skall vara oberoende, dvs. fria från varje väsentlig intressekonflikt. Oberoende förstås oftast som avsaknad av nära kopplingar till företagsledning, dominerande aktieägare och företaget självt. I brist på en gemensam tolkning av vad oberoende exakt innefattar, är det lämpligt att fastställa ett allmänt uttalande som avser att beskriva vad det allmänna syftet är. Det är också lämpligt att ange ett (icke uttömmande) antal situationer som beskriver förhållanden och omständigheter som vanligtvis kan anses ge upphov till väsentliga intressekonflikter, och som medlemsstaterna är skyldiga att noga beakta när de på nationell nivå inför kriterier som en styrelse bör tillämpa. Fastställandet av vad som utgör oberoende bör i princip avgöras av styrelsen själv. När styrelsen tillämpar kriteriet om oberoende, bör den i första hand se till innehåll snarare än form. |
| --- | --- |

(18)

I de företagsstyrningskoder som antagits i medlemsstaterna erkänns behovet av att en väsentlig andel av de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion skall vara oberoende, dvs. fria från varje väsentlig intressekonflikt. Oberoende förstås oftast som avsaknad av nära kopplingar till företagsledning, dominerande aktieägare och företaget självt. I brist på en gemensam tolkning av vad oberoende exakt innefattar, är det lämpligt att fastställa ett allmänt uttalande som avser att beskriva vad det allmänna syftet är. Det är också lämpligt att ange ett (icke uttömmande) antal situationer som beskriver förhållanden och omständigheter som vanligtvis kan anses ge upphov till väsentliga intressekonflikter, och som medlemsstaterna är skyldiga att noga beakta när de på nationell nivå inför kriterier som en styrelse bör tillämpa. Fastställandet av vad som utgör oberoende bör i princip avgöras av styrelsen själv. När styrelsen tillämpar kriteriet om oberoende, bör den i första hand se till innehåll snarare än form.

| (19) | Med hänsyn till den vikt som läggs vid rollen för de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion när det gäller att återupprätta förtroende, och mer generellt för utvecklandet av en sund praxis för företagsstyrning, bör genomförandet av denna rekommendation noga följas upp. |
| --- | --- |

(19)

Med hänsyn till den vikt som läggs vid rollen för de företagsexterna styrelseledamöterna eller styrelseledamöterna med tillsynsfunktion när det gäller att återupprätta förtroende, och mer generellt för utvecklandet av en sund praxis för företagsstyrning, bör genomförandet av denna rekommendation noga följas upp.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

AVSNITT I

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

1.   Tillämpningsområde

1.1   Medlemsstaterna uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att på nationell nivå införa bestämmelser om uppgifterna för företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion samt om styrelsekommittéer inom börsnoterade företag, antingen genom tillämpning av metoden ”följ eller förklara” eller genom lagstiftning, och med de instrument som är bäst avpassade till deras rättsliga miljö.

Medlemsstaterna bör ta vederbörlig hänsyn till särdragen hos företag för kollektiva investeringar som drivs i bolagsform i enlighet med direktiv 85/611/EEG. Medlemsstaterna bör också beakta särdragen hos företag för kollektiva investeringar som drivs i bolagsform som inte omfattas av det direktivet och vars enda syfte är att investera de medel som anskaffats från investerare i en diversifierad tillgångsportfölj och som inte försöker uppnå juridisk kontroll eller ledningskontroll över några av emittenterna av de underliggande investeringsinstrumenten.

1.2   Om medlemsstaterna beslutar sig för att tillämpa metoden ”följ eller förklara”, som innebär att företagen är skyldiga att förklara sin praxis med hänvisning till en uppsättning fastställda rekommendationer om bästa praxis, bör företagen vara skyldiga att årligen specificera vilka rekommendationer de inte följt och, i fråga om rekommendationer som innehåller krav av återkommande natur, för vilken del av räkenskapsperioden dessa krav inte har fullgjorts, samt lämna en utförlig och detaljerad förklaring av i vilken omfattning – och av vilka skäl – rekommendationerna inte följts.

1.3   Medlemsstaterna bör, när de tar ställning till de principer som anges i denna rekommendation, särskilt beakta följande:

1.3.1   I de uppgifter och särskilda funktioner som medlemsstaterna tilldelat de eventuella kommittéer som inrättas inom styrelsen och som förordas i denna rekommendation bör vederbörlig hänsyn tas till de tillämpliga företagsorganens rättigheter och skyldigheter såsom de definieras i den nationella lagstiftningen.

1.3.2   Medlemsstaterna bör, helt eller delvis, kunna välja mellan att inrätta inom styrelsen någon av de kommittéer med de särskilda funktioner som förordas i denna rekommendation och användningen av andra strukturer – som ligger utanför styrelsen – eller andra förfaranden. Dessa strukturer och förfaranden, vilka skulle vara antingen obligatoriska för företag enligt nationell lagstiftning eller fungera som bästa praxis som rekommenderas på nationell nivå enligt metoden ”följ eller förklara”, bör vara funktionellt likvärdiga och lika effektiva.

1.4   När det gäller börsnoterade bolag som är registrerade i en medlemsstat bör de bestämmelser som införs av medlemsstaterna minst omfatta de börsnoterade bolag som är registrerade inom det egna territoriet.

När det gäller börsnoterade bolag som inte är registrerade i någon av medlemsstaterna bör de bestämmelser som införs av medlemsstaterna minst omfatta de börsnoterade bolag som har sin första notering på en reglerad marknad som är etablerad inom det egna territoriet.

2.   I denna rekommendation används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

2.1   börsnoterade bolag: bolag vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad i en eller flera medlemsstater i den mening som avses i direktiv 2004/39/EG.

2.2   ledande befattningshavare: varje medlem av ett företags förvaltnings-, lednings- eller tillsynsorgan.

2.3   företagsintern styrelseledamot: varje medlem av förvaltningsorganet (ett enda styrelseorgan) som deltar i den dagliga driften av företaget.

2.4   företagsextern styrelseledamot: varje medlem av förvaltningsorganet (ett enda styrelseorgan) i ett företag, som inte är en företagsintern styrelseledamot.

2.5   medlem av ledningsgruppen: medlem av ett företags verkställande ledningsorgan (dubbla styrelseorgan).

2.6   styrelseledamot med tillsynsfunktion: varje medlem av ett företags tillsynsorgan (dubbla styrelseorgan).

AVSNITT II

FÖREKOMSTEN AV OCH ROLLEN FÖR FÖRETAGSEXTERNA STYRELSELEDAMÖTER ELLER STYRELSELEDAMÖTER MED TILLSYNSFUNKTION I STYRELSER

3.   Förekomst av företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion

3.1   Förvaltnings-, lednings- och tillsynsorganen bör totalt sett innehålla en lämplig balans mellan företagsinterna styrelseledamöter/medlemmar av ledningsgruppen respektive företagsexterna styrelseledamöter/styrelseledamöter med tillsynsfunktion på så sätt att ingen enskild individ eller grupp av enskilda individer har möjlighet att dominera beslutsfattandet i dessa organ.

3.2   Styrelsens ordförandes nuvarande eller tidigare verkställande befogenheter bör inte utgöra hinder för dennes kapacitet att utöva objektiv tillsyn. I ett företag med en styrelse kan detta säkerställas bland annat genom att styrelseordförandens och verkställande direktörens roller skiljs åt. I såväl företag med ett styrelseorgan som i företag med dubbla styrelseorgan kan en av lösningarna vara att verkställande direktören inte omedelbart blir ordförande i styrelsen. I de fall företag väljer att förena uppdragen som ordförande och verkställande direktör eller att omedelbart utse den tidigare verkställande direktören till styrelseordförande bör detta förklaras och åtföljas av information om eventuella skyddsklausuler.

4.   Antal oberoende styrelseledamöter och andra ledande befattningshavare

Ett antal oberoende företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion bör väljas in i styrelserna i tillräcklig omfattning för att säkerställa att alla eventuella väsentliga intressekonflikter som inbegriper ledande befattningshavare kommer att hanteras på ett korrekt sätt.

5.   Styrelsekommittéernas sammansättning

Styrelsen bör ha en sådan sammansättning att ett tillräckligt antal oberoende företagsexterna ledamöter eller ledamöter med tillsynsfunktion har ett effektivt inflytande på områden där risken för intressekonflikter är särskilt stor. För detta ändamål, men med förbehåll för punkt 7, bör nominerings-, ersättnings- och revisionskommittéer inrättas inom styrelsen, i de fall styrelsen enligt den nationella lagstiftningen har en roll att spela på de områden som gäller nominering, ersättning och revision, med beaktande av bilaga I.

6.   Kommittéernas roll i förhållande till styrelsen

6.1   Nominerings-, ersättnings- och revisionskommittéerna bör lämna rekommendationer med syftet att förbereda de beslut som styrelsen själv skall fatta. Kommittéernas huvuduppgift bör bestå i att göra styrelsearbetet effektivare genom att se till att beslut grundas på noggranna överväganden samt att hjälpa till att organisera dess arbete i syfte att se till att styrelsens beslut inte påverkas av väsentliga intressekonflikter. Avsikten med inrättandet av kommittéerna är principiellt inte att lägga de berörda frågorna utom räckvidd för själva styrelsens arbete, och styrelsen förblir fullt ansvarig för de beslut som fattas inom dess behörighetsområde.

6.2   Styrelsen bör utforma direktiven till varje kommitté som inrättas. All delegering av beslutsbefogenheter, om den nationella lagstiftningen medger detta, bör uttryckligen förklaras, noggrant beskrivas och offentliggöras på ett fullständigt öppet sätt.

7.   Flexibilitet vid inrättande av kommittéer

7.1   Företagen bör försäkra sig om att de funktioner som tilldelas nominerings-, ersättnings- och revisionskommittéerna utförs. Företagen får emellertid sammanföra funktionerna på det sätt de finner lämpligt och inrätta färre än tre kommittéer. I en sådan situation bör företagen tydligt förklara både skälen till att de valt en alternativ metod och hur den valda metoden uppfyller de mål som ställts upp för de tre separata kommittéerna.

7.2   I företag där styrelsen är liten, kan de funktioner som tilldelats de tre kommittéerna utföras av styrelsen som helhet, under förutsättning att den uppfyller de krav i fråga om sammansättning som förordas för kommittéerna och att tillräcklig information tillhandahålls i detta avseende. I en sådan situation bör de nationella bestämmelserna om styrelsekommittéer (särskilt vad avser roll, verksamhet och öppenhet), där detta är relevant, tillämpas på styrelsen som helhet.

8.   Utvärdering av styrelsens arbete

Styrelsen bör varje år utvärdera sin arbetsprestation. Utvärderingen bör innehålla en bedömning av dess sammansättning, organisation och funktionssätt som grupp, en bedömning av varje styrelseledamots kompetens och effektivitet, och även en bedömning av hur väl styrelsen har utfört sitt uppdrag i förhållande till de prestationsmål som har fastställts.

9.   Öppenhet och kommunikation

9.1   Styrelsen bör minst en gång om året (som en del av den information som företaget årligen redovisar om sina strukturer och sin praxis för företagsstyrning) offentliggöra tillräcklig information om sin interna organisation och om de förfaranden som är tillämpliga på dess verksamhet, inklusive en uppgift om i vilken grad den självutvärdering som styrelsen utfört föranlett någon väsentlig förändring.

9.2   Styrelsen bör se till att aktieägarna är vederbörligen informerade om företagets angelägenheter, dess strategiska synsätt och om hur risker och intressekonflikter hanteras. De ledande befattningshavarnas roller vad gäller kommunikation och kontakter med aktieägare bör vara tydligt fördelade.

AVSNITT III

PROFIL FÖR FÖRETAGSEXTERNA STYRELSELEDAMÖTER ELLER LEDAMÖTER MED TILLSYNSFUNKTION

10.   Utseende och avsättning

Företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion bör utses för bestämda mandattider med möjlighet till individuellt omval, med längsta tillåtna intervall som fastställs på nationell nivå i syfte att dels ge möjlighet att samla tillräcklig erfarenhet och dels göra det möjligt att tillräckligt ofta ompröva deras ställning. Det bör också vara möjligt att avsätta dem, samtidigt som det inte bör vara lättare att avsätta dem än att avsätta en företagsintern styrelseledamot eller en medlem av ledningsgruppen.

11.   Kvalifikationer

11.1   För att upprätthålla en lämplig avvägning när det gäller ledamöternas kvalifikationer, bör styrelsen fastställa sin önskvärda sammansättning med hänsyn tagen till företagets struktur och verksamhet samt regelbundet utvärdera den. Styrelsen bör se till att den består av ledamöter som sammantaget har de kunskaper, det omdöme och de erfarenheter som krävs för att de skall kunna utföra sina arbetsuppgifter på ett korrekt sätt.

11.2   Ledamöterna i revisionskommittén bör sammantaget ha en aktuell och relevant bakgrund och erfarenhet av finansiering och redovisning i börsnoterade bolag som är giltig för företagets verksamhet.

11.3   Alla nya styrelseledamöter bör erbjudas ett skräddarsytt introduktionsprogram som i nödvändig utsträckning täcker företagets organisation och verksamhet och hans eller hennes ansvarsområden. Styrelsen bör göra en årlig översyn för att identifiera områden inom vilka styrelseledamöter behöver uppdatera sina färdigheter och kunskaper.

11.4   När en person föreslås till styrelseledamot, bör hans eller hennes särskilda kvalifikationer som är relevanta för styrelsemandatet öppet redovisas. För att marknaderna och allmänheten skall kunna bedöma huruvida dessa kvalifikationer förblir lämpliga över tiden bör styrelsen varje år redovisa en profil över styrelsens sammansättning och information om enskilda styrelseledamöters särskilda kvalifikationer som är relevanta för deras styrelseuppdrag.

12.   Åtagande

12.1   Varje styrelseledamot bör ägna sina arbetsuppgifter den tid och omsorg som krävs, och bör åtaga sig att begränsa antalet yrkesmässiga uppdrag (i synnerhet eventuella styrelseuppdrag i andra företag) i en sådan omfattning att det kan garanteras att han eller hon utför sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt.

12.2   När en person föreslås till styrelseledamot, bör hans eller hennes övriga väsentliga yrkesmässiga åtaganden redovisas. Styrelsen bör informeras om efterföljande förändringar. Styrelsen bör varje år samla in uppgifter om sådana åtaganden och tillhandahålla denna information i sin verksamhetsberättelse.

13.   Oberoende

13.1   En styrelseledamot bör anses vara oberoende endast om han eller hon inte har något affärsmässigt, familjemässigt eller annat förhållande – till företaget, dess kontrollerande aktieägare eller ledningen av endera av dem – som skapar en intressekonflikt av sådant slag att den kan äventyra hans eller hennes omdömesgilla agerande.

13.2   Ett antal kriterier för bedömning av styrelseledamöters oberoende bör antas på nationell nivå, med beaktande av den vägledning som ges i bilaga II, där en rad situationer beskrivs som avspeglar förbindelser eller förhållanden som normalt sett anses leda till att väsentliga intressekonflikter uppstår. Fastställandet av vad som utgör oberoende är i grunden en fråga som styrelsen själv måste avgöra. Det kan förekomma att en styrelse bedömer att en särskild ledamot, även om han eller hon uppfyller alla de kriterier som antagits på nationell nivå för att bedöma en ledamots oberoende, inte kan betraktas som oberoende med hänsyn till specifika omständigheter som rör personen eller företaget, och även det omvända kan vara fallet.

13.3   Lämplig information bör redovisas om styrelsens slutsatser när den fastställt huruvida en viss styrelseledamot bör betraktas som oberoende.

13.3.1   När en person föreslås till företagsextern styrelseledamot eller styrelseledamot med tillsynsfunktion bör företaget redovisa huruvida det betraktar honom eller henne som oberoende. När ett eller flera av de kriterier som antagits på nationell nivå för att bedöma en styrelseledamots oberoende inte är uppfyllda, bör företaget redovisa sina skäl för att trots detta betrakta denna ledamot som oberoende. Företagen bör också årligen redovisa vilka styrelseledamöter de anser vara oberoende.

13.3.2   När ett eller flera av de på nationell nivå antagna kriterierna för bedömning av styrelseledamöters oberoende inte har uppfyllts under året bör företaget redovisa sina skäl för att anse denna styrelseledamot vara oberoende. För att se till att den information som tillhandahålls om styrelseledamöters oberoende är korrekt bör företaget kräva att de oberoende styrelseledamöterna med jämna mellanrum bekräftar sitt oberoende.

AVSNITT IV

SLUTBESTÄMMELSER

14.   Uppföljning

Medlemsstaterna uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att främja tillämpningen av de principer som anges i denna rekommendation senast den 30 juni 2006 och meddela kommissionen vilka åtgärder som vidtagits för att följa denna rekommendation, så att kommissionen noga skall kunna följa situationen och, på denna grundval, bedöma behovet av ytterligare åtgärder.

15.   Adressater

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 15 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  KOM(2003) 284 slutlig.

1

(2)  EGT L 375, 31.12.1985, s. 3. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

2

---

I de följande bilagorna ges vidare vägledning för tolkningen av principerna i rekommendationen.

---

BILAGA I

Styrelsekommittéerna

1.   GEMENSAMMA DRAG

1.1   Storlek

När det bildas kommittéer inom styrelsen bör de normalt bestå av åtminstone tre personer. I företag med liten styrelse kan de undantagsvis bestå av bara två personer.

1.2   Sammansättning

När man väljer ordförande och medlemmar i kommittén bör man ta hänsyn till behovet av att kommitténs sammansättning förnyas och att kommittén inte bör bli alltför beroende av enskilda personer.

1.3   Riktlinjer för kommittén

Styrelsen bör utforma riktlinjer för varje kommitté, där dess exakta uppdrag anges.

1.4   Resurser till förfogande

Företagen bör se till att kommittéerna förfogar över tillräckliga resurser för att kunna fullgöra sina uppgifter. Där ingår även rätten att få alla nödvändiga upplysningar, särskilt från tjänstemän inom företaget, och att söka oberoende professionell rådgivning i frågor som ingår i deras kompetensområde.

1.5   Deltagande i kommitténs möten

För att kommittén skall kunna bevara sin självständighet och objektivitet bör ledande befattningshavare som inte ingår i kommittén endast få delta i dess möten efter inbjudan. Kommittén får inbjuda vissa tjänstemän eller experter att delta i möten eller begära att de gör det.

1.6   Öppenhet

| 1. | En kommitté skall fullgöra sina uppgifter på det sätt som anges i riktlinjerna och regelbundet rapportera till styrelsen om verksamheten och de resultat som uppnåtts. |
| --- | --- |

1.

En kommitté skall fullgöra sina uppgifter på det sätt som anges i riktlinjerna och regelbundet rapportera till styrelsen om verksamheten och de resultat som uppnåtts.

| 2. | De riktlinjer som utformas för kommittén, vilka innehåller en förklaring av dess roll och uppgifter om eventuella befogenheter som styrelsen har delegerat till den, i den mån detta är möjligt enligt nationell lagstiftning, skall offentliggöras minst en gång om året, i samband med att företaget offentliggör upplysningar om ledningsstruktur och -rutiner. Företaget skall också årligen redogöra för de kommittéer som funnits under året, dess medlemmar, antal möten och närvaron vid dessa samt huvudsakliga uppgifter. I synnerhet skall revisionskommittén bekräfta om den har funnit att revisionsprocessen varit tillräckligt oberoende och kort beskriva hur den har nått fram till denna slutsats. |
| --- | --- |

2.

De riktlinjer som utformas för kommittén, vilka innehåller en förklaring av dess roll och uppgifter om eventuella befogenheter som styrelsen har delegerat till den, i den mån detta är möjligt enligt nationell lagstiftning, skall offentliggöras minst en gång om året, i samband med att företaget offentliggör upplysningar om ledningsstruktur och -rutiner. Företaget skall också årligen redogöra för de kommittéer som funnits under året, dess medlemmar, antal möten och närvaron vid dessa samt huvudsakliga uppgifter. I synnerhet skall revisionskommittén bekräfta om den har funnit att revisionsprocessen varit tillräckligt oberoende och kort beskriva hur den har nått fram till denna slutsats.

| 3. | Ordföranden för en kommitté bör ha möjlighet att ha kontakt direkt med aktieägarna. Det bör anges i kommitténs riktlinjer när sådan direktkontakt bör äga rum. |
| --- | --- |

3.

Ordföranden för en kommitté bör ha möjlighet att ha kontakt direkt med aktieägarna. Det bör anges i kommitténs riktlinjer när sådan direktkontakt bör äga rum.

2.   NOMINERINGSKOMMITTÉN

2.1   Bildande och sammansättning

| 1. | I de fall styrelsen enligt nationell lagstiftning spelar en roll vid tillsättandet eller avsättandet av ledande befattningshavare, vare sig den själv fattar beslut eller lämnar förslag till ett annat organ inom företaget, bör en nomineringskommitté bildas inom styrelsen. |
| --- | --- |

1.

I de fall styrelsen enligt nationell lagstiftning spelar en roll vid tillsättandet eller avsättandet av ledande befattningshavare, vare sig den själv fattar beslut eller lämnar förslag till ett annat organ inom företaget, bör en nomineringskommitté bildas inom styrelsen.

| 2. | Av nomineringskommitténs medlemmar bör majoriteten vara oberoende styrelseledamöter (företagsexterna eller med tillsynsfunktion). Om företaget anser det vara lämpligt att det också ingår en minoritet av icke oberoende ledamöter, kan verkställande direktören också vara medlem av kommittén. |
| --- | --- |

2.

Av nomineringskommitténs medlemmar bör majoriteten vara oberoende styrelseledamöter (företagsexterna eller med tillsynsfunktion). Om företaget anser det vara lämpligt att det också ingår en minoritet av icke oberoende ledamöter, kan verkställande direktören också vara medlem av kommittén.

2.2   Roll

| 1. | Följande bör alltid ingå i nomineringskommitténs uppgifter:






  — | Att ta fram kandidater till obesatta styrelseposter när sådana uppkommer och rekommendera dem för godkännande av styrelsen. Kommittén bör samtidigt bedöma den samlade kompetens, kunskap och erfarenhet som finns i styrelsen, ta fram en beskrivning av de uppgifter som den vakanta styrelseposten innefattar och den kompetens som krävs, samt bedöma den förväntade tidsinsatsen. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande bör alltid ingå i nomineringskommitténs uppgifter:

—

Att ta fram kandidater till obesatta styrelseposter när sådana uppkommer och rekommendera dem för godkännande av styrelsen. Kommittén bör samtidigt bedöma den samlade kompetens, kunskap och erfarenhet som finns i styrelsen, ta fram en beskrivning av de uppgifter som den vakanta styrelseposten innefattar och den kompetens som krävs, samt bedöma den förväntade tidsinsatsen.

| — | Regelbundet utvärdera den enda styrelsens eller de dubbla styrelsernas struktur, storlek, sammansättning och resultat och göra rekommendationer om eventuella förändringar till styrelsen. |
| --- | --- |

—

Regelbundet utvärdera den enda styrelsens eller de dubbla styrelsernas struktur, storlek, sammansättning och resultat och göra rekommendationer om eventuella förändringar till styrelsen.

| — | Regelbundet bedöma de enskilda styrelsemedlemmarnas kompetens, kunskap och erfarenhet och lämna rapport om detta till styrelsen. |
| --- | --- |

—

Regelbundet bedöma de enskilda styrelsemedlemmarnas kompetens, kunskap och erfarenhet och lämna rapport om detta till styrelsen.

| — | På ett lämpligt sätt överväga efterträdandefrågor. |
| --- | --- |

—

På ett lämpligt sätt överväga efterträdandefrågor.

| 2. | Nomineringskommittén bör också granska styrelsens politik när det gäller urval och utnämning av företagsledningen i företaget. |
| --- | --- |

2.

Nomineringskommittén bör också granska styrelsens politik när det gäller urval och utnämning av företagsledningen i företaget.

2.3   Arbetssätt

| 1. | Nomineringskommittén bör överväga förslag som lämnas av berörda parter, som styrelsen och aktieägarna (1). I synnerhet bör den ta vederbörlig hänsyn till synpunkter från verkställande direktören, särskilt i frågor som rör de företagsinterna styrelseledamöterna/medlemmar av ledningsgruppen eller företagsledningen, och denne bör i dessa frågor ha rätt att lämna förslag till kommittén. |
| --- | --- |

1.

Nomineringskommittén bör överväga förslag som lämnas av berörda parter, som styrelsen och aktieägarna (1). I synnerhet bör den ta vederbörlig hänsyn till synpunkter från verkställande direktören, särskilt i frågor som rör de företagsinterna styrelseledamöterna/medlemmar av ledningsgruppen eller företagsledningen, och denne bör i dessa frågor ha rätt att lämna förslag till kommittén.

| 2. | I sitt arbete bör nomineringskommittén ha rätt att utnyttja alla slag av resurser den finner lämpligt, även extern rådgivning och annonsering, och den bör få tillräckliga ekonomiska medel till sitt förfogande för detta. |
| --- | --- |

2.

I sitt arbete bör nomineringskommittén ha rätt att utnyttja alla slag av resurser den finner lämpligt, även extern rådgivning och annonsering, och den bör få tillräckliga ekonomiska medel till sitt förfogande för detta.

3.   ERSÄTTNINGSKOMMITTÉN

3.1   Bildande och sammansättning

| 1. | I de fall styrelsen enligt nationell lagstiftning spelar en roll vid fastställandet av ersättning till styrelseledamöter, vare sig den själv fattar beslut eller lämnar förslag till ett annat organ inom företaget, bör en ersättningskommitté bildas inom styrelsen. |
| --- | --- |

1.

I de fall styrelsen enligt nationell lagstiftning spelar en roll vid fastställandet av ersättning till styrelseledamöter, vare sig den själv fattar beslut eller lämnar förslag till ett annat organ inom företaget, bör en ersättningskommitté bildas inom styrelsen.

| 2. | Ersättningskommittén bör uteslutande bestå av företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion. En majoritet av medlemmarna bör vara oberoende. |
| --- | --- |

2.

Ersättningskommittén bör uteslutande bestå av företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion. En majoritet av medlemmarna bör vara oberoende.

3.2   Roll

| 1. | I förhållande till företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen bör följande alltid ingå i kommitténs uppgifter:






  — | Att lägga fram förslag för godkännande av styrelsen i fråga om policyn för ersättningar till företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen. Policyn bör behandla alla slags ersättningar, i synnerhet den fasta ersättningen, prestationsbaserade ersättningsordningar, pensionsavtal och uppsägningsvillkor. Förslag som rör prestationsbaserade ersättningsordningar bör åtföljas av rekommendationer till prestationsmål och bedömningskriterier, så att ersättningarna till företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen kan sättas i rimligt förhållande till aktieägarnas långsiktiga intressen och de mål styrelsen ställt upp. |
| --- | --- | --- |

1.

I förhållande till företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen bör följande alltid ingå i kommitténs uppgifter:

—

Att lägga fram förslag för godkännande av styrelsen i fråga om policyn för ersättningar till företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen. Policyn bör behandla alla slags ersättningar, i synnerhet den fasta ersättningen, prestationsbaserade ersättningsordningar, pensionsavtal och uppsägningsvillkor. Förslag som rör prestationsbaserade ersättningsordningar bör åtföljas av rekommendationer till prestationsmål och bedömningskriterier, så att ersättningarna till företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen kan sättas i rimligt förhållande till aktieägarnas långsiktiga intressen och de mål styrelsen ställt upp.

| — | Att lägga fram förslag till styrelsen i fråga om den individuella ersättningen till företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen som skall garantera att den står i överensstämmelse med den ersättningspolicy som företaget har antagit och den utvärdering som gjorts av utförda prestationer. Kommittén bör för detta ändamål få tillräcklig information om de ersättningar som har utgått till styrelseledamöter och ledande befattningshavare i andra företag inom koncernen. |
| --- | --- |

—

Att lägga fram förslag till styrelsen i fråga om den individuella ersättningen till företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen som skall garantera att den står i överensstämmelse med den ersättningspolicy som företaget har antagit och den utvärdering som gjorts av utförda prestationer. Kommittén bör för detta ändamål få tillräcklig information om de ersättningar som har utgått till styrelseledamöter och ledande befattningshavare i andra företag inom koncernen.

| — | Att lägga fram förslag till styrelsen i fråga om lämpliga avtalsformer för företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen. |
| --- | --- |

—

Att lägga fram förslag till styrelsen i fråga om lämpliga avtalsformer för företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen.

| — | Att biträda styrelsen i övervakningen av hur företaget följer gällande bestämmelser om offentliggörande av ersättningsrelaterade förhållanden (särskilt den ersättningspolicy som tillämpas och den individuella ersättningen till ledande befattningshavare). |
| --- | --- |

—

Att biträda styrelsen i övervakningen av hur företaget följer gällande bestämmelser om offentliggörande av ersättningsrelaterade förhållanden (särskilt den ersättningspolicy som tillämpas och den individuella ersättningen till ledande befattningshavare).

| 2. | I förhållande till företagsledningen (enligt styrelsens definition) bör följande alltid ingå i kommitténs uppgifter:






  — | Att lägga fram rekommendationer till de företagsinterna styrelseledamöterna och medlemmarna av ledningsgruppen om ersättningsnivå och ersättningsstruktur för företagsledningen. |
| --- | --- | --- |

2.

I förhållande till företagsledningen (enligt styrelsens definition) bör följande alltid ingå i kommitténs uppgifter:

—

Att lägga fram rekommendationer till de företagsinterna styrelseledamöterna och medlemmarna av ledningsgruppen om ersättningsnivå och ersättningsstruktur för företagsledningen.

| — | Övervaka ersättningsnivå och ersättningsstruktur för företagsledningen på grundval av tillräcklig information från de företagsinterna styrelseledamöterna och medlemmarna av ledningsgruppen. |
| --- | --- |

—

Övervaka ersättningsnivå och ersättningsstruktur för företagsledningen på grundval av tillräcklig information från de företagsinterna styrelseledamöterna och medlemmarna av ledningsgruppen.

| 3. | Vad gäller aktieoptioner och andra andelsbaserade incentiv som kan beviljas ledande befattningshavare, direktörer, chefer och andra anställda bör följande alltid ingå i kommitténs uppgifter:






  — | Att diskutera den allmänna politiken för beviljandet av sådana ordningar, särskilt aktieoptioner, och lämna förslag i sådana frågor till styrelsen. |
| --- | --- | --- |

3.

Vad gäller aktieoptioner och andra andelsbaserade incentiv som kan beviljas ledande befattningshavare, direktörer, chefer och andra anställda bör följande alltid ingå i kommitténs uppgifter:

—

Att diskutera den allmänna politiken för beviljandet av sådana ordningar, särskilt aktieoptioner, och lämna förslag i sådana frågor till styrelsen.

| — | Att granska den information som lämnas om detta i årsrapporten och eventuellt på bolagsstämman. |
| --- | --- |

—

Att granska den information som lämnas om detta i årsrapporten och eventuellt på bolagsstämman.

| — | Att lämna förslag till styrelsen om valet mellan option att teckna sig för aktier och option att köpa aktier, och samtidigt förklara skälen till sitt val och de följder detta val har. |
| --- | --- |

—

Att lämna förslag till styrelsen om valet mellan option att teckna sig för aktier och option att köpa aktier, och samtidigt förklara skälen till sitt val och de följder detta val har.

3.3   Arbetssätt

| 1. | Ersättningskommittén bör rådfråga åtminstone styrelseordföranden eller verkställande direktören om deras syn på ersättningen till övriga företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen. |
| --- | --- |

1.

Ersättningskommittén bör rådfråga åtminstone styrelseordföranden eller verkställande direktören om deras syn på ersättningen till övriga företagsinterna styrelseledamöter och medlemmar av ledningsgruppen.

| 2. | Ersättningskommittén bör ha möjlighet att anlita konsulter för att få nödvändiga upplysningar om marknadens standarder för ersättningssystem. Kommittén bör vara ansvarig för att ställa upp urvalskriterier, välja ut, utnämna och fastställa riktlinjer för sådana konsulter som ger kommittén råd i ersättningsfrågor, och den bör få tillräckliga ekonomiska medel till sitt förfogande för detta. |
| --- | --- |

2.

Ersättningskommittén bör ha möjlighet att anlita konsulter för att få nödvändiga upplysningar om marknadens standarder för ersättningssystem. Kommittén bör vara ansvarig för att ställa upp urvalskriterier, välja ut, utnämna och fastställa riktlinjer för sådana konsulter som ger kommittén råd i ersättningsfrågor, och den bör få tillräckliga ekonomiska medel till sitt förfogande för detta.

4.   REVISIONSKOMMITTÉN

4.1   Sammansättning

Ersättningskommittén bör uteslutande bestå av företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion. Åtminstone ett flertal av medlemmarna bör vara oberoende.

4.2   Roll

| 1. | Vad gäller företagets interna regler och förfaranden bör revisionskommittén åtminstone biträda styrelsen med följande uppgifter:






  — | Att övervaka att den finansiella information företaget lämnar är fullständig, särskilt genom att granska relevansen och stringensen hos de redovisningsmetoder företaget och dess koncern använder (bland annat kriterierna för upprättandet av koncernredovisningen). |
| --- | --- | --- |

1.

Vad gäller företagets interna regler och förfaranden bör revisionskommittén åtminstone biträda styrelsen med följande uppgifter:

—

Att övervaka att den finansiella information företaget lämnar är fullständig, särskilt genom att granska relevansen och stringensen hos de redovisningsmetoder företaget och dess koncern använder (bland annat kriterierna för upprättandet av koncernredovisningen).

| — | Att minst en gång om året se över kontroll- och riskhanteringssystemen, så att de främsta riskerna (bland annat de som rör efterlevnaden av lagar och bestämmelser) pekas ut, åtgärdas och beskrivs på rätt sätt. |
| --- | --- |

—

Att minst en gång om året se över kontroll- och riskhanteringssystemen, så att de främsta riskerna (bland annat de som rör efterlevnaden av lagar och bestämmelser) pekas ut, åtgärdas och beskrivs på rätt sätt.

| — | Att se till att internrevisionen fungerar effektivt, särskilt genom att lämna rekommendationer om val, tillsättning, nytillsättning och avsättning av chefen för internrevisionsenheten och om enhetens budget, och genom att övervaka ledningens lyhördhet inför dess slutsatser och rekommendationer. Om företaget inte har någon internrevision bör behovet av en sådan tas upp åtminstone en gång om året. |
| --- | --- |

—

Att se till att internrevisionen fungerar effektivt, särskilt genom att lämna rekommendationer om val, tillsättning, nytillsättning och avsättning av chefen för internrevisionsenheten och om enhetens budget, och genom att övervaka ledningens lyhördhet inför dess slutsatser och rekommendationer. Om företaget inte har någon internrevision bör behovet av en sådan tas upp åtminstone en gång om året.

| 2. | Vad gäller företagets externa revisor bör följande alltid ingå i revisionskommitténs uppgifter:






  — | Att lämna rekommendationer till styrelsen om hur den instans som är behörig till det enligt nationell lagstiftning skall välja, tillsätta, nytillsätta och avsätta den externa revisorn, och om villkoren och förutsättningarna för detta. |
| --- | --- | --- |

2.

Vad gäller företagets externa revisor bör följande alltid ingå i revisionskommitténs uppgifter:

—

Att lämna rekommendationer till styrelsen om hur den instans som är behörig till det enligt nationell lagstiftning skall välja, tillsätta, nytillsätta och avsätta den externa revisorn, och om villkoren och förutsättningarna för detta.

| — | Att övervaka den externa revisorns oberoende och objektivitet, särskilt genom att granska hur revisionsfirman följer tillämpliga riktlinjer om rotation mellan revisionspartnerna, arvodenas storlek och andra lagstiftningskrav. |
| --- | --- |

—

Att övervaka den externa revisorns oberoende och objektivitet, särskilt genom att granska hur revisionsfirman följer tillämpliga riktlinjer om rotation mellan revisionspartnerna, arvodenas storlek och andra lagstiftningskrav.

| — | Att bevaka karaktären och omfattningen av andra tjänster än revisionstjänster, bland annat på grundval av uppgifter från den externa revisorn om alla arvoden företaget och dess koncern har betalt till revisionsfirman och dess nätverk, för att förebygga väsentliga intressekonflikter. Utifrån de principer och riktlinjer som anges i kommissionens rekommendation 2002/590/EC (2) bör kommittén utforma och tillämpa en formell politik för vilka typer av sådana övriga tjänster som är a) uteslutna, b) tillåtna efter granskning av kommittén och c) tillåtna utan yttrande av kommittén. |
| --- | --- |

—

Att bevaka karaktären och omfattningen av andra tjänster än revisionstjänster, bland annat på grundval av uppgifter från den externa revisorn om alla arvoden företaget och dess koncern har betalt till revisionsfirman och dess nätverk, för att förebygga väsentliga intressekonflikter. Utifrån de principer och riktlinjer som anges i kommissionens rekommendation 2002/590/EC (2) bör kommittén utforma och tillämpa en formell politik för vilka typer av sådana övriga tjänster som är a) uteslutna, b) tillåtna efter granskning av kommittén och c) tillåtna utan yttrande av kommittén.

| — | Att granska den externa revisionens effektivitet och företagsledningens lyhördhet inför rekommendationerna i den externa revisorns revisionsredogörelse. |
| --- | --- |

—

Att granska den externa revisionens effektivitet och företagsledningens lyhördhet inför rekommendationerna i den externa revisorns revisionsredogörelse.

| — | Om den externa revisorn avgår: att granska de frågor som har orsakat det och att lämna rekommendationer till åtgärder. |
| --- | --- |

—

Om den externa revisorn avgår: att granska de frågor som har orsakat det och att lämna rekommendationer till åtgärder.

4.3   Arbetssätt

| 1. | Företaget bör utforma ett introduktionsprogram för nya medlemmar av revisionskommittén och därefter relevant utbildning stegvis allteftersom behovet uppstår. Särskilt bör kommittémedlemmarna få full information om företagets särdrag i fråga om redovisningsmetoder, ekonomi och funktionssätt. |
| --- | --- |

1.

Företaget bör utforma ett introduktionsprogram för nya medlemmar av revisionskommittén och därefter relevant utbildning stegvis allteftersom behovet uppstår. Särskilt bör kommittémedlemmarna få full information om företagets särdrag i fråga om redovisningsmetoder, ekonomi och funktionssätt.

| 2. | Företagsledningen bör informera revisionskommittén om de metoder som används för bokföring av viktiga och ovanliga transaktioner där olika redovisningslösningar kan vara möjliga. Härvid bör särskild uppmärksamhet ägnas förekomsten av och skälen för att bedriva verksamhet i finanscentrum off shore och/eller med hjälp av företag som bildats för särskilda ändamål (s.k. SPV-bolag). |
| --- | --- |

2.

Företagsledningen bör informera revisionskommittén om de metoder som används för bokföring av viktiga och ovanliga transaktioner där olika redovisningslösningar kan vara möjliga. Härvid bör särskild uppmärksamhet ägnas förekomsten av och skälen för att bedriva verksamhet i finanscentrum off shore och/eller med hjälp av företag som bildats för särskilda ändamål (s.k. SPV-bolag).

| 3. | Revisionskommittén skall besluta om och i så fall när verkställande direktören eller styrelseordföranden, finansdirektören (eller högre tjänstemän med ansvar för budget , redovisnings- och kassafrågor), internrevisorn eller den externa revisorn bör delta i dess möten. Kommittén bör ha rätt att sammanträffa med vem den önskar utan närvaro av styrelseledamöter eller verkställande direktörer, om den anser det relevant. |
| --- | --- |

3.

Revisionskommittén skall besluta om och i så fall när verkställande direktören eller styrelseordföranden, finansdirektören (eller högre tjänstemän med ansvar för budget , redovisnings- och kassafrågor), internrevisorn eller den externa revisorn bör delta i dess möten. Kommittén bör ha rätt att sammanträffa med vem den önskar utan närvaro av styrelseledamöter eller verkställande direktörer, om den anser det relevant.

| 4. | Internrevisorn och den externa revisorn bör inte bara ha en effektiv arbetsrelation med ledningen utan också garanteras fritt tillträde till styrelsens möten. I det avseendet skall revisionskommittén fungera som internrevisorns och den externa revisorns främsta kontaktpunkt. |
| --- | --- |

4.

Internrevisorn och den externa revisorn bör inte bara ha en effektiv arbetsrelation med ledningen utan också garanteras fritt tillträde till styrelsens möten. I det avseendet skall revisionskommittén fungera som internrevisorns och den externa revisorns främsta kontaktpunkt.

| 5. | Revisionskommittén bör hållas informerad om internrevisorns arbetsprogram och få kopior av internrevisionsrapporterna eller periodiska sammanfattningar av dem. |
| --- | --- |

5.

Revisionskommittén bör hållas informerad om internrevisorns arbetsprogram och få kopior av internrevisionsrapporterna eller periodiska sammanfattningar av dem.

| 6. | Revisionskommittén bör hållas informerad om den externa revisorns arbetsprogram och få en rapport från denne om samtliga förbindelser mellan den oberoende revisorn och företaget och dess koncern. Kommittén bör också kontinuerligt få upplysningar om alla frågor som uppstår i samband med revisionen. |
| --- | --- |

6.

Revisionskommittén bör hållas informerad om den externa revisorns arbetsprogram och få en rapport från denne om samtliga förbindelser mellan den oberoende revisorn och företaget och dess koncern. Kommittén bör också kontinuerligt få upplysningar om alla frågor som uppstår i samband med revisionen.

| 7. | Revisionskommittén bör vara fri att söka råd och hjälp utifrån i rättsliga frågor, redovisningsfrågor och andra frågor på det sätt den anser sig behöva för att utföra sina uppgifter, och den bör få tillräckliga ekonomiska medel från företaget till detta. |
| --- | --- |

7.

Revisionskommittén bör vara fri att söka råd och hjälp utifrån i rättsliga frågor, redovisningsfrågor och andra frågor på det sätt den anser sig behöva för att utföra sina uppgifter, och den bör få tillräckliga ekonomiska medel från företaget till detta.

| 8. | Revisionskommittén bör granska hur företaget följer gällande bestämmelser om anställdas möjlighet att rapportera vad de ser som betydande oegentligheter i företaget. Det kan ske genom klagomål eller en anonym inlaga, i allmänhet till en oberoende styrelseledamot. Kommittén bör se till att det finns kanaler för en oberoende utredning vars omfattning motsvarar problemets storlek, och för lämpliga uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

8.

Revisionskommittén bör granska hur företaget följer gällande bestämmelser om anställdas möjlighet att rapportera vad de ser som betydande oegentligheter i företaget. Det kan ske genom klagomål eller en anonym inlaga, i allmänhet till en oberoende styrelseledamot. Kommittén bör se till att det finns kanaler för en oberoende utredning vars omfattning motsvarar problemets storlek, och för lämpliga uppföljningsåtgärder.

| 9. | Revisionskommittén bör avlägga rapport till styrelsen minst en gång i halvåret i samband med att företagets årsrapport och halvårsrapport godkänns. |
| --- | --- |

9.

Revisionskommittén bör avlägga rapport till styrelsen minst en gång i halvåret i samband med att företagets årsrapport och halvårsrapport godkänns.

---

(1)  När aktieägare lämnar in förslag på kandidater till nomineringskommittén och denna beslutar att inte rekommendera dessa inför styrelsen, hindrar det inte aktieägarna från att föreslå samma kandidater direkt på bolagsstämman, om de enligt nationell lagstiftning har rätt att lägga fram förslag till beslut i sådana frågor.

(2)  EGT L 191, 19.7.2002, s. 22.

---

BILAGA II

Profil för oberoende företagsexterna styrelseledamöter eller styrelseledamöter med tillsynsfunktion

| 1. | Att göra en uttömmande förteckning över alla hot mot styrelseledamöters oberoende är inte möjligt. De relationer och förhållanden som kan förefalla relevanta i det avseendet kan skilja sig en del medlemsstater och företag emellan. Med tiden kan en god praxis komma att utvecklas. Det finns dock ett antal situationer som ofta erkänns som relevanta för att hjälpa styrelsen att avgöra huruvida en styrelseledamot som är företagsextern eller har tillsynsfunktion kan betraktas som oberoende, även om det råder bred enighet om att bedömningen av en viss styrelseledamots oberoende bör grunda sig på innehållet och inte på formen. Ett antal kriterier som belyser detta bör antas på nationell nivå, så att de kan användas av styrelsen. De bör vara anpassade till förhållandena i landet och grundade på noggrant övervägande åtminstone av följande förhållanden:






  a) | Personen i fråga bör inte vara företagsintern styrelseledamot eller verkställande direktör i företaget eller ett närstående företag och inte ha varit det de senaste fem åren. |
| --- | --- | --- |

1.

Att göra en uttömmande förteckning över alla hot mot styrelseledamöters oberoende är inte möjligt. De relationer och förhållanden som kan förefalla relevanta i det avseendet kan skilja sig en del medlemsstater och företag emellan. Med tiden kan en god praxis komma att utvecklas. Det finns dock ett antal situationer som ofta erkänns som relevanta för att hjälpa styrelsen att avgöra huruvida en styrelseledamot som är företagsextern eller har tillsynsfunktion kan betraktas som oberoende, även om det råder bred enighet om att bedömningen av en viss styrelseledamots oberoende bör grunda sig på innehållet och inte på formen. Ett antal kriterier som belyser detta bör antas på nationell nivå, så att de kan användas av styrelsen. De bör vara anpassade till förhållandena i landet och grundade på noggrant övervägande åtminstone av följande förhållanden:

a)

Personen i fråga bör inte vara företagsintern styrelseledamot eller verkställande direktör i företaget eller ett närstående företag och inte ha varit det de senaste fem åren.

| b) | Han bör inte vara anställd i företaget eller ett närstående företag och inte ha varit det de senaste tre åren. Det gäller dock inte om han som företagsextern styrelseledamot eller styrelseledamot med tillsynsfunktion inte tillhör företagsledningen utan har valts till styrelsen inom ramen för ett system för arbetstagarrepresentation som är erkänt genom lag och som innehåller ett tillräckligt skydd mot uppsägning utan saklig grund och andra slag av orättvis behandling. |
| --- | --- |

b)

Han bör inte vara anställd i företaget eller ett närstående företag och inte ha varit det de senaste tre åren. Det gäller dock inte om han som företagsextern styrelseledamot eller styrelseledamot med tillsynsfunktion inte tillhör företagsledningen utan har valts till styrelsen inom ramen för ett system för arbetstagarrepresentation som är erkänt genom lag och som innehåller ett tillräckligt skydd mot uppsägning utan saklig grund och andra slag av orättvis behandling.

| c) | Han bör inte få eller ha fått någon betydande tilläggsersättning från företaget eller ett närstående företag med undantag för sitt arvode som företagsextern styrelseledamot eller styrelseledamot med tillsynsfunktion. Som sådan tilläggsersättning räknas särskilt aktieoptioner och andra prestationsbaserade ersättningsordningar. Däremot räknas inte fasta ersättningsbelopp enligt en pensionsplan (inbegripet uppskjutna ersättningar) grundad på tidigare tjänst i företaget (förutsatt att ersättningen inte på något sätt är villkorad av fortsatt tjänst). |
| --- | --- |

c)

Han bör inte få eller ha fått någon betydande tilläggsersättning från företaget eller ett närstående företag med undantag för sitt arvode som företagsextern styrelseledamot eller styrelseledamot med tillsynsfunktion. Som sådan tilläggsersättning räknas särskilt aktieoptioner och andra prestationsbaserade ersättningsordningar. Däremot räknas inte fasta ersättningsbelopp enligt en pensionsplan (inbegripet uppskjutna ersättningar) grundad på tidigare tjänst i företaget (förutsatt att ersättningen inte på något sätt är villkorad av fortsatt tjänst).

| d) | Han bör inte tillhöra eller på något sätt företräda de aktieägare som har ett dominerande inflytande (detta bestäms utifrån de fall som nämns i artikel 1.1 i rådets direktiv 83/349/EEG (1)). |
| --- | --- |

d)

Han bör inte tillhöra eller på något sätt företräda de aktieägare som har ett dominerande inflytande (detta bestäms utifrån de fall som nämns i artikel 1.1 i rådets direktiv 83/349/EEG (1)).

| e) | Han bör inte ha några betydande affärsrelationer med företaget eller ett närstående företag, vare sig direkt eller som partner, delägare, styrelseledamot eller befattningshavare i ett organ som har sådana förbindelser, och han bör inte ha haft det under det senaste året. I affärsförbindelser ingår att i betydande omfattning tillhandahålla varor eller tjänster (inklusive finansiella eller juridiska, rådgivnings- eller konsulttjänster), att vara betydande kund och som organisation att få betydande bidrag från företaget eller dess koncern. |
| --- | --- |

e)

Han bör inte ha några betydande affärsrelationer med företaget eller ett närstående företag, vare sig direkt eller som partner, delägare, styrelseledamot eller befattningshavare i ett organ som har sådana förbindelser, och han bör inte ha haft det under det senaste året. I affärsförbindelser ingår att i betydande omfattning tillhandahålla varor eller tjänster (inklusive finansiella eller juridiska, rådgivnings- eller konsulttjänster), att vara betydande kund och som organisation att få betydande bidrag från företaget eller dess koncern.

| f) | Han bör inte vara partner eller anställd hos företagets eller ett närstående företags nuvarande eller tidigare externa revisor eller ha varit det under de senaste tre åren. |
| --- | --- |

f)

Han bör inte vara partner eller anställd hos företagets eller ett närstående företags nuvarande eller tidigare externa revisor eller ha varit det under de senaste tre åren.

| g) | Han bör inte vara företagsintern styrelseledamot eller medlem av ledningsgruppen i ett annat företag där en företagsintern styrelseledamot eller medlem av ledningsgruppen i företaget i fråga är styrelseledamot (företagsextern eller med tillsynsfunktion), eller ha andra betydande kontakter med företagsinterna styrelseledamöter i företaget via andra företag eller organ. |
| --- | --- |

g)

Han bör inte vara företagsintern styrelseledamot eller medlem av ledningsgruppen i ett annat företag där en företagsintern styrelseledamot eller medlem av ledningsgruppen i företaget i fråga är styrelseledamot (företagsextern eller med tillsynsfunktion), eller ha andra betydande kontakter med företagsinterna styrelseledamöter i företaget via andra företag eller organ.

| h) | Han bör inte ha suttit i styrelsen som företagsextern ledamot eller ledamot med tillsynsfunktion mer än tre perioder (alternativt mer än tolv år om normalperioden enligt nationell lagstiftning är mycket kort). |
| --- | --- |

h)

Han bör inte ha suttit i styrelsen som företagsextern ledamot eller ledamot med tillsynsfunktion mer än tre perioder (alternativt mer än tolv år om normalperioden enligt nationell lagstiftning är mycket kort).

| i) | Han bör inte ha nära släktskapsband med en företagsintern styrelseledamot eller medlem av ledningsgruppen eller med sådana personer som avses i punkterna a–h. |
| --- | --- |

i)

Han bör inte ha nära släktskapsband med en företagsintern styrelseledamot eller medlem av ledningsgruppen eller med sådana personer som avses i punkterna a–h.

| 2. | Den oberoende styrelseledamoten förbinder sig a) att under alla förhållanden bevara sitt oberoende i analys, beslut och handling, b) att inte söka eller ta emot några omotiverade fördelar som skulle kunna anses sätta hans oberoende i fråga, och c) att ge klart uttryck för sitt motstånd om han finner att ett styrelsebeslut skulle kunna skada företaget. Om styrelsen fattar beslut som en oberoende företagsextern ledamot eller ledamot med tillsynsfunktion har allvarliga reservationer mot, bör han dra alla nödvändiga slutsatser av det. Om han avgår bör han förklara sina skäl till det i en skrivelse till styrelsen eller revisionskommittén, och där så är lämpligt också till ett relevant organ utanför företaget. |
| --- | --- |

2.

Den oberoende styrelseledamoten förbinder sig a) att under alla förhållanden bevara sitt oberoende i analys, beslut och handling, b) att inte söka eller ta emot några omotiverade fördelar som skulle kunna anses sätta hans oberoende i fråga, och c) att ge klart uttryck för sitt motstånd om han finner att ett styrelsebeslut skulle kunna skada företaget. Om styrelsen fattar beslut som en oberoende företagsextern ledamot eller ledamot med tillsynsfunktion har allvarliga reservationer mot, bör han dra alla nödvändiga slutsatser av det. Om han avgår bör han förklara sina skäl till det i en skrivelse till styrelsen eller revisionskommittén, och där så är lämpligt också till ett relevant organ utanför företaget.

---

(1)  EGT L 193, 18.7.1983, s. 1. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/51/EG (EUT L 178, 17.7.2003, s. 16).

---

Rättelser

| 25.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 52/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 52/64

---

Rättelse till tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda vid dessa gemenskaper, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (
  EGT L 56, 4.3.1968
  ) och senast ändrades genom rådets förordning (EG, Euratom) nr 723/2004

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 124 av den 27 april 2004
  )

I innehållsförteckningen, avdelning III kapitel 4 avsnitt 3, skall det

i stället för:

”Pensionering i tjänstens intresse”

vara:

”Entledigande i tjänstens intresse”.

I artikel 47 c skall det

i stället för:

”pensionering i tjänstens intresse”

vara:

”entledigande i tjänstens intresse”.

I rubriken över avdelning III kapitel 4 avsnitt 3 skall det

i stället för:

”Pensionering i tjänstens intresse”

vara:

”Entledigande i tjänstens intresse”.

I artikel 50, första och tredje styckena, skall det

i stället för:

”pensioneras”

vara:

”entledigas”.

I artikel 50, andra stycket, skall det

i stället för:

”Sådan pensionering”

vara:

”Sådant entledigande”.

I artikel 77, första stycket, skall det

i stället för:

”pensionerats i tjänstens intresse”

vara:

”entledigats i tjänstens intresse”.

I bilaga VII, artikel 6.1 tredje stycket, skall det

i stället för:

”pensionering i tjänstens intresse”

vara:

”entledigande i tjänstens intresse”.

I bilaga VIII, artikel 17a första stycket, skall det

i stället för:

”pensionerats i tjänstens intresse”

vara:

”entledigats i tjänstens intresse”.

I bilaga VIII, artikel 37 första stycket, skall det

i stället för:

”pensionering i tjänstens intresse”

vara:

”entledigande i tjänstens intresse”.

I bilaga IX, artikel 3.1, skall det

i stället för:

| ”1. | Tillsättningsmyndigheten kan, på grundval av utredningsrapporten och efter att ha underrättat den berörda tjänstemannen om all bevisning i akten, fatta något av följande beslut:” |
| --- | --- |

”1.

Tillsättningsmyndigheten kan, på grundval av utredningsrapporten och efter att ha underrättat den berörda tjänstemannen om all bevisning i akten, fatta något av följande beslut:”

vara:

vara:

| ”1. | Tillsättningsmyndigheten kan, på grundval av utredningsrapporten, efter att ha underrättat den berörda tjänstemannen om all bevisning i akten och efter att ha hört tjänstemannen, fatta något av följande beslut:”. |
| --- | --- |

”1.

Tillsättningsmyndigheten kan, på grundval av utredningsrapporten, efter att ha underrättat den berörda tjänstemannen om all bevisning i akten och efter att ha hört tjänstemannen, fatta något av följande beslut:”.

---