# Eiropas Savienības L 77/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 77 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 23. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 77

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 23. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 463/2005 (2005. gada 16. marts), ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami tādu noteiktu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 464/2005 (2005. gada 22. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 4 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 465/2005 (2005. gada 22. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1663/95, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 729/70 attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru | 6 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 463/2005 (2005. gada 16. marts), ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami tādu noteiktu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 464/2005 (2005. gada 22. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

4

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 465/2005 (2005. gada 22. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1663/95, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 729/70 attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru

6

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | PadomeKomisija |
| | * | Padomes un Komisijas Lēmums (2005. gada 21. februāris) par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 9 |
| | | Padome |
| | * | Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Devītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu | 11 |
| | * | Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Astotais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu | 12 |
| | * | Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Septītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu | 13 |
| | * | Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Sestais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu | 14 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

PadomeKomisija

*

Padomes un Komisijas Lēmums (2005. gada 21. februāris) par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

9

Padome

*

Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Devītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

11

*

Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Astotais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

12

*

Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Septītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

13

*

Padomes Ieteikums (2005. gada 8. marts) atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Sestais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

14

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 463/2005

(2005. gada 16. marts),

ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami tādu noteiktu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Iepriekšējā procedūra un spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 584/96 (2) piemēroja antidempinga maksājumu tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē. Pēc starpposma pārskata, 2000. gada jūlijā ar Padomes Regulu Nr. (EK) 1592/2000 (3) tika atcelti pasākumi, ko piemēroja importam no Taizemes ražotāja eksportētāja Thai Benkan Co. Ltd. Pēc tam, ņemot vērā termiņa beigu un starpposma pārskatu, attiecībā uz pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem spēkā esošie pasākumi tika saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003 (4) un grozīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1496/2004 (5). |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 584/96 (2) piemēroja antidempinga maksājumu tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kuru izcelsme ir, cita starpā, Taizemē. Pēc starpposma pārskata, 2000. gada jūlijā ar Padomes Regulu Nr. (EK) 1592/2000 (3) tika atcelti pasākumi, ko piemēroja importam no Taizemes ražotāja eksportētāja Thai Benkan Co. Ltd. Pēc tam, ņemot vērā termiņa beigu un starpposma pārskatu, attiecībā uz pārējiem Taizemes ražotājiem eksportētājiem spēkā esošie pasākumi tika saglabāti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 964/2003 (4) un grozīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1496/2004 (5).

2.   Pieprasījums uzsākt pārskatu

| (2) | Pieprasījumu uzsākt daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz Thai Benkan Co. Ltd dempingu iesniedza Eiropas Kopienas Sadurmetināto cauruļu savienotājelementu rūpniecības aizsardzības komiteja četru Kopienas ražotāju vārdā (“pieteikuma iesniedzējs”). Šie uzņēmumi pārstāvēja Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas nozīmīgāko daļu. |
| --- | --- |

(2)

Pieprasījumu uzsākt daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz Thai Benkan Co. Ltd dempingu iesniedza Eiropas Kopienas Sadurmetināto cauruļu savienotājelementu rūpniecības aizsardzības komiteja četru Kopienas ražotāju vārdā (“pieteikuma iesniedzējs”). Šie uzņēmumi pārstāvēja Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas nozīmīgāko daļu.

| (3) | Pieteikuma iesniedzējs atsaucās uz paaugstināta dempinga faktu, kas pamatots, salīdzinot Thai Benkan Co. Ltd dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu cenas vietējā tirgū ar eksporta cenām uz Kopienu. Pamatojoties uz to, aprēķinātā dempinga starpība ievērojami pārsniegtu iepriekšējā izmeklēšanā konstatēto dempinga starpību, kuras rezultātā tika atcelti pasākumi attiecībā uz importu no Thai Benkan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzējs atsaucās uz paaugstināta dempinga faktu, kas pamatots, salīdzinot Thai Benkan Co. Ltd dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu cenas vietējā tirgū ar eksporta cenām uz Kopienu. Pamatojoties uz to, aprēķinātā dempinga starpība ievērojami pārsniegtu iepriekšējā izmeklēšanā konstatēto dempinga starpību, kuras rezultātā tika atcelti pasākumi attiecībā uz importu no Thai Benkan Co. Ltd.

3.   Izmeklēšana

| (4) | Komisija, konstatējusi, ka pieprasījumā ir ietverti pietiekoši prima facie pierādījumi, ar 2004. gada 21. aprīļa paziņojumu (6) uzsāka daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz dempingu, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, ciktāl tā skāra Thai Benkan Co. Ltd. |
| --- | --- |

(4)

Komisija, konstatējusi, ka pieprasījumā ir ietverti pietiekoši prima facie pierādījumi, ar 2004. gada 21. aprīļa paziņojumu (6) uzsāka daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz dempingu, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, ciktāl tā skāra Thai Benkan Co. Ltd.

| (5) | Komisija oficiāli informēja pieteikuma iesniedzēju un attiecīgo ražotāju eksportētāju, Kopienas ražotājus, kā arī Taizemes varas iestādes par procedūras uzsākšanu. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un laika periodā, kāds noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu, pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija oficiāli informēja pieteikuma iesniedzēju un attiecīgo ražotāju eksportētāju, Kopienas ražotājus, kā arī Taizemes varas iestādes par procedūras uzsākšanu. Ieinteresētajām pusēm tika dota iespēja rakstveidā darīt zināmus savus viedokļus un laika periodā, kāds noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu, pieprasīt uzklausīšanu.

| (6) | Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija Thai Benkan Co. Ltd nosūtīja anketu. Uzņēmums tika informēts, ka gadījumā, ja tas nevēlētos sadarboties, būtu piemērojams pamatregulas 18. pants. Uzņēmums tika brīdināts arī par sekām, ko radītu nevēlēšanās sadarboties. |
| --- | --- |

(6)

Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija Thai Benkan Co. Ltd nosūtīja anketu. Uzņēmums tika informēts, ka gadījumā, ja tas nevēlētos sadarboties, būtu piemērojams pamatregulas 18. pants. Uzņēmums tika brīdināts arī par sekām, ko radītu nevēlēšanās sadarboties.

| (7) | Atbilde uz anketas jautājumiem no uzņēmuma tika saņemta noteiktajā termiņā. Komisija uzņēmuma teritorijā veica pārbaudes apmeklējumu. |
| --- | --- |

(7)

Atbilde uz anketas jautājumiem no uzņēmuma tika saņemta noteiktajā termiņā. Komisija uzņēmuma teritorijā veica pārbaudes apmeklējumu.

| (8) | Pieteikuma iesniedzējs rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tam tika atļauta uzklausīšana. |
| --- | --- |

(8)

Pieteikuma iesniedzējs rakstveidā darīja zināmu savu viedokli un tam tika atļauta uzklausīšana.

| (9) | Izmeklēšanas periods (“IP”) aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(9)

Izmeklēšanas periods (“IP”) aptvēra laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGS RAŽOJUMS

| (10) | Attiecīgais ražojums, kā definēts izmeklēšanā, kuras rezultātā ir ieviesti spēkā esošie pasākumi, ir daži tāda veida dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementi (izņemot čuguna veidgabalus, atlokus un vītnes savienotājelementus), kuru maksimālais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem; šā ražojuma (“attiecīgais ražojums”) izcelsme ir Taizemē un parasti to deklarē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 un ex 7307 99 90. |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgais ražojums, kā definēts izmeklēšanā, kuras rezultātā ir ieviesti spēkā esošie pasākumi, ir daži tāda veida dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementi (izņemot čuguna veidgabalus, atlokus un vītnes savienotājelementus), kuru maksimālais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un kurus izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem; šā ražojuma (“attiecīgais ražojums”) izcelsme ir Taizemē un parasti to deklarē ar KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 un ex 7307 99 90.

| (11) | Izmeklēšanas rezultātā apstiprinājās, ka attiecīgajam ražojumam, kuru eksportē no Taizemes uz Kopienu, un tiem dzelzs vai nerūsējošā tērauda cauruļu vai cauruļvadu veidgabaliem, kurus ražo un pārdod Taizemes vietējā tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības, kā arī vienāds izmantojums. Tādēļ šis ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē uzskatāms par līdzīgu ražojumu. |
| --- | --- |

(11)

Izmeklēšanas rezultātā apstiprinājās, ka attiecīgajam ražojumam, kuru eksportē no Taizemes uz Kopienu, un tiem dzelzs vai nerūsējošā tērauda cauruļu vai cauruļvadu veidgabaliem, kurus ražo un pārdod Taizemes vietējā tirgū, ir vienādas fizikālās un tehniskās īpašības, kā arī vienāds izmantojums. Tādēļ šis ražojums pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē uzskatāms par līdzīgu ražojumu.

C.   DEMPINGS

1.   Normālā vērtība

| (12) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai uzņēmuma līdzīga ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs, t.i., vai attiecīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija vismaz 5 % no kopējā pārdošanas eksporta apjoma uz Kopienu. Izmeklēšanas rezultātā apstiprinājās, ka ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai uzņēmuma līdzīga ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs, t.i., vai attiecīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija vismaz 5 % no kopējā pārdošanas eksporta apjoma uz Kopienu. Izmeklēšanas rezultātā apstiprinājās, ka ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs.

| (13) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālās vērtības noteikšanas nolūkā netika ņemts vērā tāda ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū, kuru Thai Benkan Co. Ltd realizēja saistītajam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālās vērtības noteikšanas nolūkā netika ņemts vērā tāda ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū, kuru Thai Benkan Co. Ltd realizēja saistītajam uzņēmumam.

| (14) | Pēc tam tika identificēts, vai tādi līdzīga ražojuma veidi, kurus uzņēmums pārdeva neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū, bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar attiecīgā ražojuma veidiem, kas tika pārdoti, tos eksportējot uz Kopienu. |
| --- | --- |

(14)

Pēc tam tika identificēts, vai tādi līdzīga ražojuma veidi, kurus uzņēmums pārdeva neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū, bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar attiecīgā ražojuma veidiem, kas tika pārdoti, tos eksportējot uz Kopienu.

| (15) | Tika pārbaudīts, vai katrs ražojuma veids, kuru ražotājs eksportētājs pārdeva vietējā tirgū un kurš bija tieši salīdzināms ar tādu ražojuma veidu, kas tika eksportēts uz Kopienu, ražojumu realizējot neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū, bija pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Līdzīga ražojuma katrs atsevišķais veids, to realizējot vietējā tirgū, tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja kopējais šā ražojuma veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū izmeklēšanas periodā veidoja vismaz 5 % no attiecīgā tāda ražojuma salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kuru eksportē uz Kopienu. Tika konstatēts, ka vietējā tirgū bija reprezentatīva lielākā daļa ražojuma veidu. |
| --- | --- |

(15)

Tika pārbaudīts, vai katrs ražojuma veids, kuru ražotājs eksportētājs pārdeva vietējā tirgū un kurš bija tieši salīdzināms ar tādu ražojuma veidu, kas tika eksportēts uz Kopienu, ražojumu realizējot neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū, bija pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta izpratnē. Līdzīga ražojuma katrs atsevišķais veids, to realizējot vietējā tirgū, tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja kopējais šā ražojuma veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū izmeklēšanas periodā veidoja vismaz 5 % no attiecīgā tāda ražojuma salīdzināmā veida kopējā pārdošanas apjoma, kuru eksportē uz Kopienu. Tika konstatēts, ka vietējā tirgū bija reprezentatīva lielākā daļa ražojuma veidu.

| (16) | Pēc tam tika pārbaudīts, vai tos ražojuma veidus, kuri identificēti 14. apsvērumā, varētu uzskatīt kā realizētus parastajā tirdzniecības apritē, nosakot, kāda daļa attiecīgā ražojuma veida pārdota ar peļņu. Gadījumos, kad viena ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, attiecīgā ražojuma veids bija reprezentēts vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma; gadījumos, kad šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību veidoja faktiskā ražojuma cena vietējā tirgū, kuru aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veidu vidējo svērto pārdošanas cenu, tos izmeklēšanas periodā realizējot vietējā tirgū neatkarīgi no ražojuma realizācijas rentabilitātes. Gadījumos, kad ar peļņu realizētā ražojuma veida pārdošanas apjoms bija reprezentēts līdz 80 % no attiecīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai kad attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena vietējā tirgū, kuru aprēķināja vienīgi kā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu, turklāt ar noteikumu, ka šis ražojuma veids bija reprezentēts vismaz 10 % no kopējā attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjoma. Lielākai daļai ražojumu veidu bija iespējams piemērot vietējās cenas, lai noteiktu normālo vērtību. |
| --- | --- |

(16)

Pēc tam tika pārbaudīts, vai tos ražojuma veidus, kuri identificēti 14. apsvērumā, varētu uzskatīt kā realizētus parastajā tirdzniecības apritē, nosakot, kāda daļa attiecīgā ražojuma veida pārdota ar peļņu. Gadījumos, kad viena ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, attiecīgā ražojuma veids bija reprezentēts vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma; gadījumos, kad šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda ar ražošanas izmaksām vai augstāka par tām, normālo vērtību veidoja faktiskā ražojuma cena vietējā tirgū, kuru aprēķināja kā visu attiecīgā ražojuma veidu vidējo svērto pārdošanas cenu, tos izmeklēšanas periodā realizējot vietējā tirgū neatkarīgi no ražojuma realizācijas rentabilitātes. Gadījumos, kad ar peļņu realizētā ražojuma veida pārdošanas apjoms bija reprezentēts līdz 80 % no attiecīgā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma vai kad attiecīgā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību veidoja faktiskā cena vietējā tirgū, kuru aprēķināja vienīgi kā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto pārdošanas cenu, turklāt ar noteikumu, ka šis ražojuma veids bija reprezentēts vismaz 10 % no kopējā attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjoma. Lielākai daļai ražojumu veidu bija iespējams piemērot vietējās cenas, lai noteiktu normālo vērtību.

| (17) | Gadījumos, kad salīdzināmā ražojuma veids netika realizēts neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū vai ar peļņu realizētais apjoms nepārsniedza 10 % no kopējā attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka šā ražojuma katrs atsevišķais veids par vietējā tirgus cenu ir pārdots nepietiekamā daudzumā, lai nodrošinātu attiecīgu līmeni normālās vērtības noteikšanai. Šai sakarā tika izmantota normālā vērtība, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(17)

Gadījumos, kad salīdzināmā ražojuma veids netika realizēts neatkarīgiem pircējiem vietējā tirgū vai ar peļņu realizētais apjoms nepārsniedza 10 % no kopējā attiecīgā ražojuma veida pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka šā ražojuma katrs atsevišķais veids par vietējā tirgus cenu ir pārdots nepietiekamā daudzumā, lai nodrošinātu attiecīgu līmeni normālās vērtības noteikšanai. Šai sakarā tika izmantota normālā vērtība, kas noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (18) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz ražojuma ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“SG&A”) saprātīgā apmērā, kā arī peļņa. Ņemot vērā, ka līdzīga ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs, aprēķina pamatā bija uzņēmuma SG&A izmaksas. Nosakot peļņas starpību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu tika izmantoti faktiskie dati par peļņu no līdzīga ražojuma pārdošanas parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(18)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību aprēķina, pamatojoties uz ražojuma ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (“SG&A”) saprātīgā apmērā, kā arī peļņa. Ņemot vērā, ka līdzīga ražojuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū bija reprezentatīvs, aprēķina pamatā bija uzņēmuma SG&A izmaksas. Nosakot peļņas starpību, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta pirmo teikumu tika izmantoti faktiskie dati par peļņu no līdzīga ražojuma pārdošanas parastajā tirdzniecības apritē.

| (19) | Attiecībā uz dažām SG&A izmaksu kategorijām Komisija nevarēja noteikt, vai izmaksu sadale, par kuru bija paziņots anketā, pamatoti atspoguļoja ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Uzņēmumam tika dota iespēja pārbaudes apmeklējuma laikā sniegt komentārus, bet tas nevarēja izskaidrot konstatētās nekonsekvences. Tādēļ un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikumiem minētās izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, nosakot tos izmaksu posteņus, kas attiecas uz ražošanu. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz dažām SG&A izmaksu kategorijām Komisija nevarēja noteikt, vai izmaksu sadale, par kuru bija paziņots anketā, pamatoti atspoguļoja ar attiecīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu saistītās izmaksas. Uzņēmumam tika dota iespēja pārbaudes apmeklējuma laikā sniegt komentārus, bet tas nevarēja izskaidrot konstatētās nekonsekvences. Tādēļ un saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punkta noteikumiem minētās izmaksas tika sadalītas, pamatojoties uz apgrozījumu, nosakot tos izmaksu posteņus, kas attiecas uz ražošanu.

2.   Eksporta cena

| (20) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, ko patēriņam Kopienā realizē pirmajam neatkarīgajam pircējam. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenu, kas ir faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, ko patēriņam Kopienā realizē pirmajam neatkarīgajam pircējam.

3.   Salīdzināšana

| (21) | Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības salīdzināšanu ar eksporta cenu rūpnīcas līmenī, kā arī tādā pašā tirdzniecības līmenī, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarīti pārbaudāmā ražojuma cenu labojumi, ņemot vērā tādu faktoru atšķirības, uz kurām tika norādīts un attiecībā uz kurām tika pierādīts, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atsevišķos gadījumos, kuri pamatoti ar faktiem, tika veikti labojumi attiecībā uz transporta, apdrošināšanas un iepakošanas, kā arī kredīta izmaksām. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu pienācīgu normālās vērtības salīdzināšanu ar eksporta cenu rūpnīcas līmenī, kā arī tādā pašā tirdzniecības līmenī, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarīti pārbaudāmā ražojuma cenu labojumi, ņemot vērā tādu faktoru atšķirības, uz kurām tika norādīts un attiecībā uz kurām tika pierādīts, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Atsevišķos gadījumos, kuri pamatoti ar faktiem, tika veikti labojumi attiecībā uz transporta, apdrošināšanas un iepakošanas, kā arī kredīta izmaksām.

4.   Dempinga starpība

| (22) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība tika noteikta, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību, kā noteikts iepriekš, salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(22)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpība tika noteikta, katra ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību, kā noteikts iepriekš, salīdzinot ar vidējo svērto eksporta cenu.

| (23) | Dempinga starpība, kas tika izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, pamatregulas 9. panta 3. punkta izpratnē nepārsniedza 2 % slieksni. |
| --- | --- |

(23)

Dempinga starpība, kas tika izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, pamatregulas 9. panta 3. punkta izpratnē nepārsniedza 2 % slieksni.

D.   PASĀKUMI

| (24) | Ņemot vērā iepriekš minēto konstatējumu, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. daļu vajadzētu izbeigt šo pārskatu, kā arī saglabāt 0 % antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 un apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 1496/2004, ko piemēro tāda ražojuma importam, kuru Thai Benkan Co. Ltd ražo un eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā iepriekš minēto konstatējumu, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. daļu vajadzētu izbeigt šo pārskatu, kā arī saglabāt 0 % antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 964/2003 un apstiprināts ar Regulu (EK) Nr. 1496/2004, ko piemēro tāda ražojuma importam, kuru Thai Benkan Co. Ltd ražo un eksportē uz Kopienu.

E.   SECINĀJUMS

| (25) | Ieinteresētās puses tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir paredzēts izbeigt pārskata procedūru, kā arī tām bija iespēja sniegt komentārus un piedalīties uzklausīšanas procesā. Visi sniegtie komentāri tika ņemti vērā, tomēr neviens no tiem nebija pietiekami pamatots, lai mainītu iepriekš minētos secinājumus, |
| --- | --- |

(25)

Ieinteresētās puses tika informētas par būtiskiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata ir paredzēts izbeigt pārskata procedūru, kā arī tām bija iespēja sniegt komentārus un piedalīties uzklausīšanas procesā. Visi sniegtie komentāri tika ņemti vērā, tomēr neviens no tiem nebija pietiekami pamatots, lai mainītu iepriekš minētos secinājumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo izbeidz daļēju starpposma pārskatu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami tādu dažu dzelzs vai tērauda cauruļu vai cauruļvadu savienotājelementu importam, kas atbilst KN kodiem ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30, ex 7307 99 90 un kuru izcelsme, cita starpā, ir Taizemē, ciktāl minētie pasākumi skar Taizemes eksportētāju Thai Benkan Co. Ltd.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 84, 3.4.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV L 182, 21.7.2000., 1. lpp.

3

(4)  OV L 139, 6.6.2003., 1. lpp.

4

(5)  OV L 275, 25.8.2004., 1. lpp.

5

(6)  OV C 96, 21.4.2004., 38. lpp.

6

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/4

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 464/2005

(2005. gada 22. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 23. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 22. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 99,5 |
| 204 | 89,4 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 175,4 |
| 628 | 124,5 |
| 999 | 123,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,1 |
| 204 | 65,9 |
| 999 | 116,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 98,6 |
| 999 | 98,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 145,5 |
| 204 | 44,7 |
| 220 | 65,2 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 78,0 |
| 0805 10 20 | 052 | 54,3 |
| 204 | 53,2 |
| 212 | 52,9 |
| 220 | 49,3 |
| 400 | 55,7 |
| 624 | 62,6 |
| 999 | 54,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 55,8 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 52,3 |
| 0808 10 80 | 388 | 62,3 |
| 400 | 99,2 |
| 404 | 87,4 |
| 508 | 65,3 |
| 512 | 78,3 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 67,8 |
| 720 | 73,6 |
| 999 | 73,7 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 62,1 |
| 512 | 60,7 |
| 528 | 56,0 |
| 720 | 45,2 |
| 999 | 76,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

99,5

204

89,4

212

129,8

624

175,4

628

124,5

999

123,7

0707 00 05

052

167,1

204

65,9

999

116,5

0709 10 00

220

98,6

999

98,6

0709 90 70

052

145,5

204

44,7

220

65,2

624

56,7

999

78,0

0805 10 20

052

54,3

204

53,2

212

52,9

220

49,3

400

55,7

624

62,6

999

54,7

0805 50 10

052

55,8

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

52,3

0808 10 80

388

62,3

400

99,2

404

87,4

508

65,3

512

78,3

524

55,3

528

67,8

720

73,6

999

73,7

0808 20 50

052

157,0

388

62,1

512

60,7

528

56,0

720

45,2

999

76,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 465/2005

(2005. gada 22. marts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1663/95, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EEK) Nr. 729/70 attiecībā uz ELVGF Garantiju nodaļas grāmatojumu noskaidrošanas procedūru

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes1999. gada 17. maija Regulu (EK) Nr. 1258/1999 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (1), un jo īpaši tās 4. panta 8. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regulā (EK) Nr. 1663/95 (2) ir jo īpaši paredzētas dalībvalstu maksājumu aģentūru akreditācijas kritēriju pamatnostādnes. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regulā (EK) Nr. 1663/95 (2) ir jo īpaši paredzētas dalībvalstu maksājumu aģentūru akreditācijas kritēriju pamatnostādnes.

| (2) | Atbildība par Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļas izdevumu pārbaudi pirmām kārtām gulstas uz dalībvalstu pleciem. Veicot šo uzdevumu, dalībvalstīm jānodrošina, lai maksājumu aģentūru informācijas sistēmās tiktu panākts augsts drošības līmenis. Tādēļ gan brīdī, kad maksājumu aģentūru pirmoreiz akreditē, gan vēlāk informācijas sistēmu drošības nodrošināšanas procedūrām jābūt ieviestām. |
| --- | --- |

(2)

Atbildība par Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fonda (ELVGF) Garantiju nodaļas izdevumu pārbaudi pirmām kārtām gulstas uz dalībvalstu pleciem. Veicot šo uzdevumu, dalībvalstīm jānodrošina, lai maksājumu aģentūru informācijas sistēmās tiktu panākts augsts drošības līmenis. Tādēļ gan brīdī, kad maksājumu aģentūru pirmoreiz akreditē, gan vēlāk informācijas sistēmu drošības nodrošināšanas procedūrām jābūt ieviestām.

| (3) | Grāmatojumu noskaidrošanas laikā Komisija spēj noteikt kopējos izdevumus, kas jāieraksta vispārējā pārskatā pretī Garantiju nodaļai, tikai tad, ja tai ir pietiekams nodrošinājums, ka nacionālās kontroles, ieskaitot tās, kuras attiecas uz maksājumu aģentūru informācijas sistēmu drošību, ir pienācīgas un pārredzamas. Tāpēc jāparedz, ka sertificētājiestādēm drošības pārskats jāsastāda gada pārskatu apstiprināšanas ietvaros uz starptautiski atzītu drošības standartu pamata. |
| --- | --- |

(3)

Grāmatojumu noskaidrošanas laikā Komisija spēj noteikt kopējos izdevumus, kas jāieraksta vispārējā pārskatā pretī Garantiju nodaļai, tikai tad, ja tai ir pietiekams nodrošinājums, ka nacionālās kontroles, ieskaitot tās, kuras attiecas uz maksājumu aģentūru informācijas sistēmu drošību, ir pienācīgas un pārredzamas. Tāpēc jāparedz, ka sertificētājiestādēm drošības pārskats jāsastāda gada pārskatu apstiprināšanas ietvaros uz starptautiski atzītu drošības standartu pamata.

| (4) | Jāpiešķir saprātīgs laika periods dalībvalstīm iekšējo noteikumu un procedūru pielāgošanai, lai sniegtu drošības pārskatu par maksājumu aģentūru informācijas sistēmām. |
| --- | --- |

(4)

Jāpiešķir saprātīgs laika periods dalībvalstīm iekšējo noteikumu un procedūru pielāgošanai, lai sniegtu drošības pārskatu par maksājumu aģentūru informācijas sistēmām.

| (5) | Lai atvieglotu turpmāku tādas informācijas analīzi, jāparedz, ka maksājumu aģentūrām konti un visi saistītie dokumenti jānosūta Komisijai elektroniskā formātā. |
| --- | --- |

(5)

Lai atvieglotu turpmāku tādas informācijas analīzi, jāparedz, ka maksājumu aģentūrām konti un visi saistītie dokumenti jānosūta Komisijai elektroniskā formātā.

| (6) | Informācijas sistēmu vadības deleģēšanas prakse trešajām personām kļūst aizvien pierastāka, un būtu jāatļauj maksājumu aģentūrām paredzēt tādas pilnvaras ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem var deleģēt atļaujas funkciju un/vai tehnisko dienestu. |
| --- | --- |

(6)

Informācijas sistēmu vadības deleģēšanas prakse trešajām personām kļūst aizvien pierastāka, un būtu jāatļauj maksājumu aģentūrām paredzēt tādas pilnvaras ar tādiem pašiem nosacījumiem, ar kādiem var deleģēt atļaujas funkciju un/vai tehnisko dienestu.

| (7) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1663/95 attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1663/95 attiecīgi jāgroza.

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Fonda komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Fonda komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1663/95 groza šādi:

| 1) | 1. pantu groza šādi:






  a) | 3. punkta otrās daļas otrajā frāzē vārdkopu “datorsistēmu drošību” aizstāj ar vārdkopu “informācijas sistēmu drošību”; |
| --- | --- | --- |

1)

1. pantu groza šādi:

a)

3. punkta otrās daļas otrajā frāzē vārdkopu “datorsistēmu drošību” aizstāj ar vārdkopu “informācijas sistēmu drošību”;

| b) | 7. punkta pirmajā daļā pievieno šādu ievilkumu:






  “— | noteikumi, kas attiecas uz informācijas sistēmu drošību”. |
| --- | --- | --- |

b)

7. punkta pirmajā daļā pievieno šādu ievilkumu:

“—

noteikumi, kas attiecas uz informācijas sistēmu drošību”.

| 2) | 3. panta 1. punktā pievieno šādas daļas:
  “Vēlākais no 2008. finanšu gada un turpmāk sertificētājiestāde līdz trešajā daļā minētajam datumam sniedz pārskatu par informācijas sistēmu drošības pasākumiem, ko ieviesusi maksājumu aģentūra. Pārskata pamatā ir šīs regulas pielikuma 6. punkta vi) apakšpunktā minēto izvēlēto starptautiski atzīto drošības standartu versija, ko piemēro attiecīgajā finanšu gadā, kas kalpo par pamatu drošības pasākumiem un norāda, vai par attiecīgo finanšu gadu bija ieviesti efektīvi drošības pasākumi.
  Par finanšu gadiem pirms tā, par ko sastādīts pirmais maksājumu aģentūras informāciju sistēmu drošības pārskats, sertificētājiestāde savā ziņojumā par konstatējumiem iekļauj piebildes un provizoriskus atzinumus, izmantojot punktu skaita mehānismu, attiecībā uz informācijas sistēmu drošības pasākumiem, ko ieviesusi maksājumu aģentūra. Pārskata pamatā ir šīs regulas pielikuma 6. punkta vi) apakšpunktā minēto izvēlēto starptautiski atzīto drošības standartu versija, ko piemēro attiecīgajā finanšu gadā, kas kalpo par pamatu drošības pasākumiem un norāda, kādā mērā par attiecīgo finanšu gadu bija ieviesti efektīvi drošības pasākumi.” |
| --- | --- |

2)

3. panta 1. punktā pievieno šādas daļas:

“Vēlākais no 2008. finanšu gada un turpmāk sertificētājiestāde līdz trešajā daļā minētajam datumam sniedz pārskatu par informācijas sistēmu drošības pasākumiem, ko ieviesusi maksājumu aģentūra. Pārskata pamatā ir šīs regulas pielikuma 6. punkta vi) apakšpunktā minēto izvēlēto starptautiski atzīto drošības standartu versija, ko piemēro attiecīgajā finanšu gadā, kas kalpo par pamatu drošības pasākumiem un norāda, vai par attiecīgo finanšu gadu bija ieviesti efektīvi drošības pasākumi.

Par finanšu gadiem pirms tā, par ko sastādīts pirmais maksājumu aģentūras informāciju sistēmu drošības pārskats, sertificētājiestāde savā ziņojumā par konstatējumiem iekļauj piebildes un provizoriskus atzinumus, izmantojot punktu skaita mehānismu, attiecībā uz informācijas sistēmu drošības pasākumiem, ko ieviesusi maksājumu aģentūra. Pārskata pamatā ir šīs regulas pielikuma 6. punkta vi) apakšpunktā minēto izvēlēto starptautiski atzīto drošības standartu versija, ko piemēro attiecīgajā finanšu gadā, kas kalpo par pamatu drošības pasākumiem un norāda, kādā mērā par attiecīgo finanšu gadu bija ieviesti efektīvi drošības pasākumi.”

| 3) | 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Šā panta 1. punktā minētos dokumentus un grāmatvedības informāciju nosūta Komisijai līdz 10. februārim gadā pēc tā finanšu gada beigām, uz kuru tie attiecas. Dokumentus, kas minēti 1. punkta a) un b) apakšpunktā, nosūta vienā eksemplārā kopā ar elektronisku kopiju.” |
| --- | --- |

3)

4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Šā panta 1. punktā minētos dokumentus un grāmatvedības informāciju nosūta Komisijai līdz 10. februārim gadā pēc tā finanšu gada beigām, uz kuru tie attiecas. Dokumentus, kas minēti 1. punkta a) un b) apakšpunktā, nosūta vienā eksemplārā kopā ar elektronisku kopiju.”

| 4) | Pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

4)

Pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To pirmoreiz piemēro attiecībā uz finanšu gadu, kas sākas 2004. gada 16. oktobrī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 22. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 160, 26.6.1999., 103. lpp.

1

(2)  OV L 158, 8.7.1995., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2025/2001 (OV L 274, 17.10.2001., 3. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1663/95 pielikumu groza šādi:

| 1. | Pielikuma 2. punkta iii) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “iii) | maksājumu iegrāmatošanu – šīs funkcijas mērķis ir reģistrēt maksājumu atsevišķā aģentūras ELVGF izdevumu grāmatvedībā, kas parasti būs informācijas sistēmas formā, un sagatavot izdevumu periodisku apkopojumu, to skaitā ikmēneša un gada deklarāciju Komisijai. Norēķinu grāmatvedībā uzskaita arī fonda finansētos aktīvus, jo īpaši tos, kas attiecas uz intervences krājumiem, nedzēstajiem avansiem un parādniekiem.” |
| --- | --- | --- |

1.

Pielikuma 2. punkta iii) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“iii)

maksājumu iegrāmatošanu – šīs funkcijas mērķis ir reģistrēt maksājumu atsevišķā aģentūras ELVGF izdevumu grāmatvedībā, kas parasti būs informācijas sistēmas formā, un sagatavot izdevumu periodisku apkopojumu, to skaitā ikmēneša un gada deklarāciju Komisijai. Norēķinu grāmatvedībā uzskaita arī fonda finansētos aktīvus, jo īpaši tos, kas attiecas uz intervences krājumiem, nedzēstajiem avansiem un parādniekiem.”

| 2. | Pielikuma 4. punkta ievadfrāzē vārdkopu “un/vai tehniskā dienesta” aizstāj ar vārdkopu “, tehniskā dienesta un/vai informācijas sistēmu vadības”. |
| --- | --- |

2.

Pielikuma 4. punkta ievadfrāzē vārdkopu “un/vai tehniskā dienesta” aizstāj ar vārdkopu “, tehniskā dienesta un/vai informācijas sistēmu vadības”.

| 3. | Pielikuma 6. punkta vi) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “vi) | informāciju sistēmu drošību pamato uz kritērijiem, kas noteikti kādā no tālāk minēto starptautiski atzīto standartu versijām, kas piemērojamas attiecīgajā finanšu gadā:






  — | International Standards Organisation 17799/British Standard 7799: Code of practice for Information Security Management (BS ISO/IEC 17799) [Starptautiskā standartu organizācija 17799/Lielbritānijas standarts 7799: Informācijas drošības vadības prakses kodekss (BS ISO/IEC 17799)], |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Pielikuma 6. punkta vi) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“vi)

informāciju sistēmu drošību pamato uz kritērijiem, kas noteikti kādā no tālāk minēto starptautiski atzīto standartu versijām, kas piemērojamas attiecīgajā finanšu gadā:

—

International Standards Organisation 17799/British Standard 7799: Code of practice for Information Security Management (BS ISO/IEC 17799) [Starptautiskā standartu organizācija 17799/Lielbritānijas standarts 7799: Informācijas drošības vadības prakses kodekss (BS ISO/IEC 17799)],

| — | Bundesamt fuer Sicherheit in der Informationstechnik: IT-Grundschutzhandbuch/IT Baseline Protection Manual (BSI), [.../IT pamataizsardzības rokasgrāmata (BSI)], |
| --- | --- |

—

Bundesamt fuer Sicherheit in der Informationstechnik: IT-Grundschutzhandbuch/IT Baseline Protection Manual (BSI), [.../IT pamataizsardzības rokasgrāmata (BSI)],

| — | Information Systems Audit and Control Foundation: Control Objectives for Information and related Technology (COBIT) [Informācijas sistēmu revīzijas un kontroles fonds: Informācijas un saistīto tehnoloģiju kontroles mērķi (COBIT)]. |
| --- | --- |

—

Information Systems Audit and Control Foundation: Control Objectives for Information and related Technology (COBIT) [Informācijas sistēmu revīzijas un kontroles fonds: Informācijas un saistīto tehnoloģiju kontroles mērķi (COBIT)].

Maksājumu aģentūra izvēlas vienu no pirmajā daļā minētajiem starptautiskajiem standartiem par pamatu tās informācijas sistēmu drošībai.

Drošības pasākumi jāpielāgo katras individuālās maksājumu aģentūras administratīvajai struktūrai, personāla nodrošinājumam un tehnoloģiskajai videi. Finanšu un tehnoloģiskajam ieguldījumam jābūt proporcionālam faktiskajam riskam.”

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome Komisija

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/9

---

PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 21. februāris)

par protokola noslēgšanu Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2005/252/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 44. panta 2. punktu, 47. panta 2. punkta pēdējo teikumu, 55. pantu, 57. panta 2. punktu, 71. pantu, 80. panta 2. punktu, 93., 94., 133. un 181.a pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās līgumu, un jo īpaši tā 2. panta 3. punktu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (2), lai ņemtu Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2004. gada 30. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (2), lai ņemtu Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, Eiropas Kopienu un to dalībvalstu vārdā tika parakstīts 2004. gada 30. aprīlī.

| (2) | Minētais protokols būtu jāapstiprina, |
| --- | --- |

(2)

Minētais protokols būtu jāapstiprina,

IR NOLĒMUŠAS TURPMĀKO.

1. pants

Ar šo Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā ir apstiprināts Protokols Partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Kopienas un tās dalībvalstu vārdā sniedz protokola 4. pantā paredzēto paziņojumu. Komisijas priekšsēdētājs vienlaicīgi sniedz šādu paziņojumu Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

Briselē, 2005. gada 21. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

J. M. BARROSO

---

(1)  Atzinums sniegts 2004. gada 26. oktobrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

(2)  OV L 239, 9.9.1999., 3. lpp.

2

(3)  Skat. OV L 300, 25.9.2004., 44. lpp.

3

---

Padome

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/11

---

PADOMES IETEIKUMS

(2005. gada 8. marts)

atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Devītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

(2005/253/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1),

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu saskaņā ar Finanšu protokolu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumam (2), ar ko, cita starpā, izveido Devīto Eiropas Attīstības fondu (Devītais EAF), un jo īpaši minētā nolīguma 32. panta 3. punktu,

ņemot vērā Finanšu Regulu (2003. gada 27. marts), ko piemēro Devītajam Eiropas Attīstības fondam (3), un jo īpaši tās 96. līdz 103. pantu,

izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Devītā EAF darbībām līdz 2003. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2003. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (4),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 32. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Devītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 32. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Devītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

| (2) | Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Devītā EAF darbības 2003. finanšu gadā, |
| --- | --- |

(2)

Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Devītā EAF darbības 2003. finanšu gadā,

AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Devītā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu.

Briselē, 2005. gada 8. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.

2

(3)  OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.

3

(4)  OV C 293, 30.11.2004., 315. lpp.

4

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/12

---

PADOMES IETEIKUMS

(2005. gada 8. marts)

atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Astotais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

(2005/254/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Ceturto ĀKK un EK konvenciju, kas parakstīta 1989. gada 15. decembrī Lomē un grozīta ar 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā parakstīto nolīgumu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu saskaņā ar Otro finanšu protokolu Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (1), ar ko, cita starpā, izveido Astoto Eiropas Attīstības fondu (Astotais EAF), un jo īpaši minētā nolīguma 33. panta 3. punktu,

ņemot vērā Finanšu Regulu (1998. gada 16. jūnijs), kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (2), un jo īpaši tās 66. līdz 74. pantu,

izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Astotā EAF darbībām līdz 2003. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2003. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (3),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Astotā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Astotā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

| (2) | Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Astotā EAF darbības 2003. finanšu gadā, |
| --- | --- |

(2)

Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Astotā EAF darbības 2003. finanšu gadā,

AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Astotā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu.

Briselē, 2005. gada 8. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.

1

(2)  OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.

2

(3)  OV C 293, 30.11.2004., 315. lpp.

3

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/13

---

PADOMES IETEIKUMS

(2005. gada 8. marts)

atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Septītais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

(2005/255/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Ceturto ĀKK un EK konvenciju, kas parakstīta 1989. gada 15. decembrī Lomē un grozīta ar 1995. gada 4. novembrī Maurīcijā parakstīto nolīgumu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu 91/401/EEK par to, kā finansē un pārvalda Kopienas atbalstu, ko piešķir saskaņā ar Ceturto ĀKK un EEK konvenciju (1), ar kuru izveido, cita starpā, Septīto Eiropas Attīstības fondu (Septītais EAF), un jo īpaši tā 33. panta 3. punktu,

ņemot vērā Finanšu Regulu (1991. gada 29. jūlijs), kas attiecas uz sadarbību attīstības finansēšanas jomā atbilstīgi Ceturtajai ĀKK un EEK konvencijai (2), un jo īpaši tās 69. līdz 77. pantu,

izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Septītā EAF darbībām līdz 2003. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2003. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (3),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Septītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 33. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Septītā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

| (2) | Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Septītā EAF darbības 2003. finanšu gadā, |
| --- | --- |

(2)

Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Septītā EAF darbības 2003. finanšu gadā,

AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Septītā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu.

Briselē, 2005. gada 8. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 229, 17.8.1991., 288. lpp.

1

(2)  OV L 266, 21.9.1991., 1. lpp.

2

(3)  OV C 293, 30.11.2004., 315. lpp.

3

---

| 23.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/14

---

PADOMES IETEIKUMS

(2005. gada 8. marts)

atbrīvot Komisiju no atbildības par Eiropas Attīstības fonda (Sestais EAF) darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu

(2005/256/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Trešo ĀKK un EK konvenciju, kas parakstīta 1984. gada 8. decembrī Lomē,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu 86/126/EEK par Kopienas atbalsta finansēšanu un pārvaldību (1), un jo īpaši tā 29. panta 3. punktu,

ņemot vērā Finanšu Regulu (1986. gada 11. novembris), ko piemēro Sestajam Eiropas Attīstības fondam (Sestais EAF) (2), un jo īpaši tās 66. līdz 73. pantu,

izskatījusi ieņēmumu un izdevumu pārskatu un bilanci saistībā ar Sestā EAF darbībām līdz 2003. gada 31. decembrim un Revīzijas palātas ziņojumu attiecībā uz 2003. finanšu gadu kopā ar Komisijas atbildēm (3),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 29. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Sestā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar minētā iekšējā nolīguma 29. panta 3. punktu Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Sestā EAF finanšu pārvaldību pēc Padomes ieteikuma.

| (2) | Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Sestā EAF darbības 2003. finanšu gadā, |
| --- | --- |

(2)

Komisija vispārēji ir apmierinoši īstenojusi Sestā EAF darbības 2003. finanšu gadā,

AR ŠO IESAKA, lai Eiropas Parlaments atbrīvo Komisiju no atbildības par Sestā EAF darbību īstenošanu attiecībā uz 2003. finanšu gadu.

Briselē, 2005. gada 8. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OV L 86, 31.3.1986., 210. lpp. Nolīgumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 86/281/EEK (OV L 178, 2.7.1986., 13. lpp.).

1

(2)  OV L 325, 20.11.1986., 42. lpp.

2

(3)  OV L 293, 30.11.2004., 315. lpp.

3

---