# Úřední věstník L 74/19.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 74 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4819. března 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 74

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4819. března 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 446/2005 ze dne 18. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 447/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1445/95, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví hovězího a telecího masa | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 448/2005 ze dne 15. března 2005, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (
  1
  ) | 5 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 449/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 174/1999, pokud jde o dobu platnosti vývozních licencí v odvětví mléka a mléčných výrobků | 28 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 450/2005 ze dne 18. března 2005 o dokladu, kterým se prokazuje splnění celních formalit pro dovoz mléka a mléčných výrobků v třetích zemích podle článku 16 nařízení (ES) č. 800/1999 | 30 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 451/2005 ze dne 18. března 2005 o dovozních licencích pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie | 32 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 452/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v března 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného dohodami uzavřenými mezi Společenstvím a Bulharskem a Rumunskem | 34 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 453/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v březnu 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty | 36 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 454/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v března 2005 v rámci režimu stanoveného celními kvótami pro některé produkty z vepřového masa na období od 1. dubna do 30. června 2005 | 38 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 455/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny | 40 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 446/2005 ze dne 18. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 447/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1445/95, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví hovězího a telecího masa

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 448/2005 ze dne 15. března 2005, kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (
  1
  )

1

5

*

Nařízení Komise (ES) č. 449/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 174/1999, pokud jde o dobu platnosti vývozních licencí v odvětví mléka a mléčných výrobků

28

*

Nařízení Komise (ES) č. 450/2005 ze dne 18. března 2005 o dokladu, kterým se prokazuje splnění celních formalit pro dovoz mléka a mléčných výrobků v třetích zemích podle článku 16 nařízení (ES) č. 800/1999

30

Nařízení Komise (ES) č. 451/2005 ze dne 18. března 2005 o dovozních licencích pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie

32

Nařízení Komise (ES) č. 452/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v března 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného dohodami uzavřenými mezi Společenstvím a Bulharskem a Rumunskem

34

Nařízení Komise (ES) č. 453/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v březnu 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty

36

Nařízení Komise (ES) č. 454/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v března 2005 v rámci režimu stanoveného celními kvótami pro některé produkty z vepřového masa na období od 1. dubna do 30. června 2005

38

Nařízení Komise (ES) č. 455/2005 ze dne 18. března 2005, kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

40

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komise |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 14. července 2004 o podpoře v odvětví rybolovu a akvakultury na Korsice v letech 1986 až 1999
  (oznámeno pod číslem K(2004) 2585)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 14. července 2004 týkající se některých podpor, realizovaných Francií ve prospěch producentů akvakultury a rybářů
  (oznámeno pod číslem K(2004) 2588)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2005, kterým se povolují metody třídění jatečně upravených těl prasat v Polsku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 552) | 62 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 14. března 2005 o finančním příspěvku Společenství na program kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech na rok 2004
  (oznámeno pod číslem K(2005) 603) | 66 |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 16. března 2005 o finančním příspěvku Společenství určeném Německu a Finsku pro jejich programy na posílení infrastruktur rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí
  (oznámeno pod číslem K(2005) 674) | 71 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

*

Rozhodnutí Komise ze dne 14. července 2004 o podpoře v odvětví rybolovu a akvakultury na Korsice v letech 1986 až 1999
  (oznámeno pod číslem K(2004) 2585)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 2585)

1

41

*

Rozhodnutí Komise ze dne 14. července 2004 týkající se některých podpor, realizovaných Francií ve prospěch producentů akvakultury a rybářů
  (oznámeno pod číslem K(2004) 2588)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2004) 2588)

1

49

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2005, kterým se povolují metody třídění jatečně upravených těl prasat v Polsku
  (oznámeno pod číslem K(2005) 552)

(oznámeno pod číslem K(2005) 552)

62

*

Rozhodnutí Komise ze dne 14. března 2005 o finančním příspěvku Společenství na program kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech na rok 2004
  (oznámeno pod číslem K(2005) 603)

(oznámeno pod číslem K(2005) 603)

66

*

Rozhodnutí Komise ze dne 16. března 2005 o finančním příspěvku Společenství určeném Německu a Finsku pro jejich programy na posílení infrastruktur rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí
  (oznámeno pod číslem K(2005) 674)

(oznámeno pod číslem K(2005) 674)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 446/2005

ze dne 18. března 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 18. března 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 447/2005

ze dne 18. března 2005,

kterým se pro rok 2005 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 1445/95, pokud jde o data vydání vývozních licencí v odvětví hovězího a telecího masa

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (1), a zejména na čl. 29 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1445/95 ze dne 26. června 1995 o prováděcích pravidlech pro dovozní a vývozní licence v odvětví hovězího a telecího masa a o zrušení nařízení (EHS) č. 2377/80 (2) stanoví, že vývozní licence se vydávají pátý pracovní den následující po dni podání žádosti, a to za předpokladu, že v průběhu tohoto období Komise nepřijme žádná zvláštní opatření. |
| --- | --- |

(1)

Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 1445/95 ze dne 26. června 1995 o prováděcích pravidlech pro dovozní a vývozní licence v odvětví hovězího a telecího masa a o zrušení nařízení (EHS) č. 2377/80 (2) stanoví, že vývozní licence se vydávají pátý pracovní den následující po dni podání žádosti, a to za předpokladu, že v průběhu tohoto období Komise nepřijme žádná zvláštní opatření.

| (2) | S ohledem na státní svátky v roce 2005 a na nepravidelné zveřejňování Úředního věstníku Evropské unie během těchto svátků bude výše zmíněné pětidenní období příliš krátké k zajištění řádného řízení trhu, a proto je třeba ho prodloužit. |
| --- | --- |

(2)

S ohledem na státní svátky v roce 2005 a na nepravidelné zveřejňování Úředního věstníku Evropské unie během těchto svátků bude výše zmíněné pětidenní období příliš krátké k zajištění řádného řízení trhu, a proto je třeba ho prodloužit.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro hovězí a telecí maso, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro hovězí a telecí maso,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Odchylně od čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1445/95 se vývozní licence pro rok 2005, o které byly podány žádosti během období stanovených v příloze k tomuto nařízení, vydají v příslušných dnech uvedených v této příloze.

Odchylka se použije za předpokladu, že před těmito daty vydání nebyla přijata žádná zvláštní opatření uvedená v čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1445/95.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 143, 27.6.1995, s. 35. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1118/2004 (Úř. věst. L 217, 17.6.2004, s. 10).

2

---

PŘÍLOHA

| Lhůta pro předložení žádostí o licenci | Data vydání |
| --- | --- |
| od 21. do 23. března 2005 | 31. března 2005 |
| od 2. do 4. května 2005 | 12. května 2005 |
| od 27. do 28. října 2005 | 7. listopadu 2005 |
| 19. prosince 2005 | 27. prosince 2005 |
| 26. prosince 2005 | 3. ledna 2006 |

Lhůta pro předložení žádostí o licenci

Data vydání

od 21. do 23. března 2005

31. března 2005

od 2. do 4. května 2005

12. května 2005

od 27. do 28. října 2005

7. listopadu 2005

19. prosince 2005

27. prosince 2005

26. prosince 2005

3. ledna 2006

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 448/2005

ze dne 15. března 2005,

kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3880/91 ze dne 17. prosince 1991 o předkládání statistik nominálních odlovů členských států provozujících rybolov v severovýchodním Atlantiku (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Na výročním zasedání v listopadu 2002 Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku doporučila, aby byly mezinárodní agentury příslušné pro sběr a sestavování statistik odlovů požádány, aby vytvořily vhodné subdivize statistických oblastí s cílem zlepšovat řízení rybolovných zdrojů v mezinárodních vodách, které patří do její působnosti. |
| --- | --- |

(1)

Na výročním zasedání v listopadu 2002 Komise pro rybolov v severovýchodním Atlantiku doporučila, aby byly mezinárodní agentury příslušné pro sběr a sestavování statistik odlovů požádány, aby vytvořily vhodné subdivize statistických oblastí s cílem zlepšovat řízení rybolovných zdrojů v mezinárodních vodách, které patří do její působnosti.

| (2) | Pracovní skupina pro oceánský rybolov Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) doporučila, aby statistické divize severovýchodního Atlantiku byly rozděleny na subdivize v zájmu lepšího určení a vymezení oceánského rybolovu. |
| --- | --- |

(2)

Pracovní skupina pro oceánský rybolov Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) doporučila, aby statistické divize severovýchodního Atlantiku byly rozděleny na subdivize v zájmu lepšího určení a vymezení oceánského rybolovu.

| (3) | Rozhodnutí Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři řídit zdroje Baltského moře v divizi 28 jako dvě samostatné jednotky činí nezbytným statistiky pro tyto jednotky. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Mezinárodní komise pro rybolov v Baltském moři řídit zdroje Baltského moře v divizi 28 jako dvě samostatné jednotky činí nezbytným statistiky pro tyto jednotky.

| (4) | ICES tedy na radu Poradního výboru pro řízení rybolovu požádala Organizaci spojených národů pro výživu a zemědělství, aby pozměnila dotazník Statlant 27A a požádala státní orgány o předkládání podrobnějších statistik odlovů v určitých vodách severovýchodního Atlantiku. |
| --- | --- |

(4)

ICES tedy na radu Poradního výboru pro řízení rybolovu požádala Organizaci spojených národů pro výživu a zemědělství, aby pozměnila dotazník Statlant 27A a požádala státní orgány o předkládání podrobnějších statistik odlovů v určitých vodách severovýchodního Atlantiku.

| (5) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku zřízeného rozhodnutím Rady 72/279/EHS (2), |
| --- | --- |

(5)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku zřízeného rozhodnutím Rady 72/279/EHS (2),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přílohy II a III nařízení (EHS) č. 3880/91 se nahrazují přílohami I a II tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 15. března 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 365, 31.12.1991, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 179, 7.8.1972, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA I

STATISTICKÉ RYBOLOVNÉ OBLASTI SEVEROVÝCHODNÍHO ATLANTIKU, PRO KTERÉ JE NUTNÉ PŘEDKLÁDAT ÚDAJE

| | ICES divize I a |
| --- | --- |

ICES divize I a

| | ICES divize I b |
| --- | --- |

ICES divize I b

| | ICES subdivize II a 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize II a 1

| | ICES subdivize II a 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize II a 2

| | ICES subdivize II b 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize II b 1

| | ICES subdivize II b 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize II b 2

| | ICES divize III a |
| --- | --- |

ICES divize III a

| | ICES divize III b, c |
| --- | --- |

ICES divize III b, c

| | ICES divize IV a |
| --- | --- |

ICES divize IV a

| | ICES divize IV b |
| --- | --- |

ICES divize IV b

| | ICES divize IV c |
| --- | --- |

ICES divize IV c

| | ICES subdivize V a 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize V a 1

| | ICES subdivize V a 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize V a 2

| | ICES subdivize V b 1 a |
| --- | --- |

ICES subdivize V b 1 a

| | ICES subdivize V b 1 b |
| --- | --- |

ICES subdivize V b 1 b

| | ICES subdivize V b 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize V b 2

| | ICES divize VI a |
| --- | --- |

ICES divize VI a

| | ICES subdivize VI b 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize VI b 1

| | ICES subdivize VI b 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize VI b 2

| | ICES divize VII a |
| --- | --- |

ICES divize VII a

| | ICES divize VII b |
| --- | --- |

ICES divize VII b

| | ICES subdivize VII c 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize VII c 1

| | ICES subdivize VII c 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize VII c 2

| | ICES divize VII d |
| --- | --- |

ICES divize VII d

| | ICES divize VII e |
| --- | --- |

ICES divize VII e

| | ICES divize VII f |
| --- | --- |

ICES divize VII f

| | ICES divize VII g |
| --- | --- |

ICES divize VII g

| | ICES divize VII h |
| --- | --- |

ICES divize VII h

| | ICES subdivize VII j 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize VII j 1

| | ICES subdivize VII j 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize VII j 2

| | ICES subdivize VII k 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize VII k 1

| | ICES subdivize VII k 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize VII k 2

| | ICES divize VIII a |
| --- | --- |

ICES divize VIII a

| | ICES divize VIII b |
| --- | --- |

ICES divize VIII b

| | ICES divize VIII c |
| --- | --- |

ICES divize VIII c

| | ICES subdivize VIII d 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize VIII d 1

| | ICES subdivize VIII d 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize VIII d 2

| | ICES subdivize VIII e 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize VIII e 1

| | ICES subdivize VIII e 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize VIII e 2

| | ICES divize IX a |
| --- | --- |

ICES divize IX a

| | ICES subdivize IX b 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize IX b 1

| | ICES subdivize IX b 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize IX b 2

| | ICES subdivize X a 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize X a 1

| | ICES subdivize X a 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize X a 2

| | ICES divize X b |
| --- | --- |

ICES divize X b

| | ICES subdivize XII a 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize XII a 1

| | ICES subdivize XII a 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize XII a 2

| | ICES subdivize XII a 3 |
| --- | --- |

ICES subdivize XII a 3

| | ICES subdivize XII a 4 |
| --- | --- |

ICES subdivize XII a 4

| | ICES divize XII b |
| --- | --- |

ICES divize XII b

| | ICES divize XII c |
| --- | --- |

ICES divize XII c

| | ICES divize XIV a |
| --- | --- |

ICES divize XIV a

| | ICES subdivize XIV b 1 |
| --- | --- |

ICES subdivize XIV b 1

| | ICES subdivize XIV b 2 |
| --- | --- |

ICES subdivize XIV b 2

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Poznámky

| 1. | Statistické rybolovné oblasti, u kterých je zkratka „ICES“, byly určeny a vymezeny Mezinárodní radou pro průzkum moří. |
| --- | --- |

1.

Statistické rybolovné oblasti, u kterých je zkratka „ICES“, byly určeny a vymezeny Mezinárodní radou pro průzkum moří.

| 2. | Statistické rybolovné oblasti, u kterých je zkratka „BAL“, byly určeny a vymezeny Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři. |
| --- | --- |

2.

Statistické rybolovné oblasti, u kterých je zkratka „BAL“, byly určeny a vymezeny Mezinárodní komisí pro rybolov v Baltském moři.

| 3. | Předložené údaje by měly být co nejpodrobnější. Obratu „neznámé“ nebo seskupování regionů by mělo být použito pouze tehdy, pokud není podrobný údaj dosažitelný. Jsou-li předkládány podrobné údaje, neměly by být použity úhrnné kategorie. |
| --- | --- |

3.

Předložené údaje by měly být co nejpodrobnější. Obratu „neznámé“ nebo seskupování regionů by mělo být použito pouze tehdy, pokud není podrobný údaj dosažitelný. Jsou-li předkládány podrobné údaje, neměly by být použity úhrnné kategorie.

Statistické rybolovné oblasti v severovýchodním Atlantiku

Image

Image

Image

---

PŘÍLOHA II

POPIS PODOBLASTÍ A DIVIZÍ ICES POUŽÍVANÝCH PRO ÚČELY RYBOLOVNÝCH STATISTIK A PŘEDPISŮ V SEVEROVÝCHODNÍM ATLANTIKU

STATISTICKÁ OBLAST ICES (SEVEROVÝCHODNÍ ATLANTIK)

Veškeré vody Atlantského a Severního ledového oceánu a okrajových moří ohraničené linií vedenou od geografického severního pólu, podél 40. poledníku západní délky k severnímu pobřeží Grónska; odtud východním a jižním směrem podél pobřeží Grónska k bodu 44° 00′ západní délky; potom přímo na jih až k 59° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ k bodu 42° 00′ západní délky; odtud přímo na jih k bodu 36° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ k bodu 5° 36′ západní délky na pobřeží Španělska (mys Marroqui); odtud severozápadním a severním směrem podél jihozápadního pobřeží Španělska, pobřeží Portugalska, severozápadního a severního pobřeží Španělska, pobřeží Francie, Belgie, Sizozemska a Sěmecka až k nejzápadnějšímu bodu jeho hranice s Dánskem; odtud podél západního pobřeží Jutského poloostrova až k Thyborøn; odtud jižním a východním směrem podél jižního pobřeží Limfjordu až k mysu Vgensekloster; odtud jižním směrem podél východního pobřeží Jutského poloostrova až k nejvýchodnějšímu bodu hranice Dánska s Německem; odtud podél pobřeží Německa, Polska, Ruska, Litvy, Lotyšska, Estonska, Ruska, Finska, Švédska a Norska, jakož i severního pobřeží Ruska až po Chabarovsk; odtud západním vstupem do průlivu Jugorskij Šar; odtud západním a severním směrem podél pobřeží ostrova Vajgač; odtud západním vstupem do průlivu Karská vrata; odtud západním a severním směrem podél pobřeží jižního ostrova souostroví Nová země; odtud západním vstupem do průlivu Matočkin Šar; odtud západním pobřežím severního ostrova souostroví Nová země až k bodu 68° 30′ východní délky; odtud přímo na sever až k zeměpisnému severnímu pólu.

Tato oblast také odpovídá statistické oblasti 27 (statistická oblast severovýchodního Atlantiku) v mezinárodní normalizované statistické klasifikaci rybolovných oblastí vypracované Organizací spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO).

Statistická ICES podoblast I

Vody ohraničené linií vedenou od geografického severního pólu, podél 30. poledníku východní délky až k bodu 72° 00′severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 26° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Norska; odtud východním směrem podél pobřeží Norska a Ruska až k Chabarovsku; odtud západním vstupem do průlivu Jugorskij Šar; odtud západním a severním směrem podél pobřeží ostrova Vajgač; odtud západním vstupem do průlivu Karská vrata; odtud západním a severním směrem podél pobřeží jižního ostrova souostroví Nová země; odtud západním vstupem do průlivu Matočkin Šar; odtud západním pobřežím severního ostrova souostroví Nová země až k bodu 68° 30′ východní délky; odtud přímo na sever až k zeměpisnému severnímu pólu.

| — | Statistická ICES divize I a

  Tato část podoblasti I je ohraničena linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- |
| 73.98 S | 33.70 V |
| 74.18 S | 34.55 V |
| 74.36 S | 35.28 V |
| 74.71 S | 36.38 V |
| 75.14 S | 37.57 V |
| 75.45 S | 38.31 V |
| 75.84 S | 39.05 V |
| 76.26 S | 39.61 V |
| 76.61 S | 41.24 V |
| 76.96 S | 42.81 V |
| 76.90 S | 43.06 V |
| 76.75 S | 44.48 V |
| 75.99 S | 43.51 V |
| 75.39 S | 43.18 V |
| 74.82 S | 41.73 V |
| 73.98 S | 41.56 V |
| 73.17 S | 40.66 V |
| 72.20 S | 40.51 V |
| 72.26 S | 39.76 V |
| 72.62 S | 38.96 V |
| 73.04 S | 37.74 V |
| 73.37 S | 36.61 V |
| 73.56 S | 35.70 V |
| 73.98 S | 33.70 V |

—

Statistická ICES divize I a

Tato část podoblasti I je ohraničena linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

73.98 S

33.70 V

74.18 S

34.55 V

74.36 S

35.28 V

74.71 S

36.38 V

75.14 S

37.57 V

75.45 S

38.31 V

75.84 S

39.05 V

76.26 S

39.61 V

76.61 S

41.24 V

76.96 S

42.81 V

76.90 S

43.06 V

76.75 S

44.48 V

75.99 S

43.51 V

75.39 S

43.18 V

74.82 S

41.73 V

73.98 S

41.56 V

73.17 S

40.66 V

72.20 S

40.51 V

72.26 S

39.76 V

72.62 S

38.96 V

73.04 S

37.74 V

73.37 S

36.61 V

73.56 S

35.70 V

73.98 S

33.70 V

| — | Statistická ICES divize I b

  Část podoblasti I kromě divize I a. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize I b

Část podoblasti I kromě divize I a.

Statistická ICES podoblast II

Vody ohraničené linií vedenou od geografického severního pólu podél 30. poledníku východní délky až k bodu 72° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 26° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Norska; odtud západním směrem a jihozápadním směrem podél pobřeží Norska až k bodu 62° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 63° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever k zeměpisnému severnímu pólu.

| — | Statistická ICES divize II a

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 62° 00′ severní šířky na pobřeží Norska; odtud přímo na západ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 63° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 72° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 30° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k bodu 72° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 26° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Norska; odtud přímo západním směrem a jihozápadním směrem podél norského pobřeží až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize II a 1

  Část divize II a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 S | 00.20 Z |
| 73.50 S | 07.21 V |
| 73.45 S | 07.28 V |
| 73.14 S | 07.83 V |
| 72.76 S | 08.65 V |
| 72.49 S | 09.33 V |
| 72.31 S | 09.83 V |
| 72.18 S | 10.29 V |
| 71.98 S | 09.94 V |
| 71.91 S | 09.70 V |
| 71.64 S | 08.75 V |
| 71.36 S | 07.93 V |
| 71.13 S | 07.42 V |
| 70.79 S | 06.73 V |
| 70.17 S | 05.64 V |
| 69.79 S | 05.01 V |
| 69.56 S | 04.74 V |
| 69.32 S | 04.32 V |
| 69.10 S | 04.00 V |
| 68.86 S | 03.73 V |
| 68.69 S | 03.57 V |
| 68.46 S | 03.40 V |
| 68.23 S | 03.27 V |
| 67.98 S | 03.19 V |
| 67.77 S | 03.16 V |
| 67.57 S | 03.15 V |
| 67.37 S | 03.18 V |
| 67.18 S | 03.24 V |
| 67.01 S | 03.31 V |
| 66.84 S | 03.42 V |
| 66.43 S | 03.27 V |
| 66.39 S | 03.18 V |
| 66.23 S | 02.79 V |
| 65.95 S | 02.24 V |
| 65.64 S | 01.79 V |
| 65.38 S | 01.44 V |
| 65.32 S | 01.26 V |
| 65.08 S | 00.72 V |
| 64.72 S | 00.04 V |
| 64.43 S | 00.49 Z |
| 64.84 S | 01.31 Z |
| 64.92 S | 01.56 Z |
| 65.13 S | 02.17 Z |
| 65.22 S | 02.54 Z |
| 65.39 S | 03.19 Z |
| 65.47 S | 03.73 Z |
| 65.55 S | 04.19 Z |
| 65.59 S | 04.56 Z |
| 65.69 S | 05.58 Z |
| 65.96 S | 05.60 Z |
| 66.22 S | 05.67 Z |
| 66.47 S | 05.78 Z |
| 67.09 S | 06.25 Z |
| 67.61 S | 06.62 Z |
| 67.77 S | 05.33 Z |
| 67.96 S | 04.19 Z |
| 68.10 S | 03.42 Z |
| 68.33 S | 02.39 Z |
| 68.55 S | 01.56 Z |
| 68.86 S | 00.61 Z |
| 69.14 S | 00.08 V |
| 69.44 S | 00.68 V |
| 69.76 S | 01.18 V |
| 69.97 S | 01.46 V |
| 70.21 S | 01.72 V |
| 70.43 S | 01.94 V |
| 70.63 S | 02.09 V |
| 70.89 S | 02.25 V |
| 71.14 S | 02.35 V |
| 71.35 S | 02.39 V |
| 71.61 S | 02.38 V |
| 71.83 S | 02.31 V |
| 72.01 S | 02.22 V |
| 72.24 S | 02.06 V |
| 72.43 S | 01.89 V |
| 72.60 S | 01.68 V |
| 72.75 S | 01.48 V |
| 72.99 S | 01.08 V |
| 73.31 S | 00.34 V |
| 73.50 S | 00.20 Z |

—

Statistická ICES divize II a

Vody ohraničené linií začínající v bodě 62° 00′ severní šířky na pobřeží Norska; odtud přímo na západ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 63° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 72° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 30° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k bodu 72° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 26° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Norska; odtud přímo západním směrem a jihozápadním směrem podél norského pobřeží až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize II a 1

Část divize II a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

73.50 S

00.20 Z

73.50 S

07.21 V

73.45 S

07.28 V

73.14 S

07.83 V

72.76 S

08.65 V

72.49 S

09.33 V

72.31 S

09.83 V

72.18 S

10.29 V

71.98 S

09.94 V

71.91 S

09.70 V

71.64 S

08.75 V

71.36 S

07.93 V

71.13 S

07.42 V

70.79 S

06.73 V

70.17 S

05.64 V

69.79 S

05.01 V

69.56 S

04.74 V

69.32 S

04.32 V

69.10 S

04.00 V

68.86 S

03.73 V

68.69 S

03.57 V

68.46 S

03.40 V

68.23 S

03.27 V

67.98 S

03.19 V

67.77 S

03.16 V

67.57 S

03.15 V

67.37 S

03.18 V

67.18 S

03.24 V

67.01 S

03.31 V

66.84 S

03.42 V

66.43 S

03.27 V

66.39 S

03.18 V

66.23 S

02.79 V

65.95 S

02.24 V

65.64 S

01.79 V

65.38 S

01.44 V

65.32 S

01.26 V

65.08 S

00.72 V

64.72 S

00.04 V

64.43 S

00.49 Z

64.84 S

01.31 Z

64.92 S

01.56 Z

65.13 S

02.17 Z

65.22 S

02.54 Z

65.39 S

03.19 Z

65.47 S

03.73 Z

65.55 S

04.19 Z

65.59 S

04.56 Z

65.69 S

05.58 Z

65.96 S

05.60 Z

66.22 S

05.67 Z

66.47 S

05.78 Z

67.09 S

06.25 Z

67.61 S

06.62 Z

67.77 S

05.33 Z

67.96 S

04.19 Z

68.10 S

03.42 Z

68.33 S

02.39 Z

68.55 S

01.56 Z

68.86 S

00.61 Z

69.14 S

00.08 V

69.44 S

00.68 V

69.76 S

01.18 V

69.97 S

01.46 V

70.21 S

01.72 V

70.43 S

01.94 V

70.63 S

02.09 V

70.89 S

02.25 V

71.14 S

02.35 V

71.35 S

02.39 V

71.61 S

02.38 V

71.83 S

02.31 V

72.01 S

02.22 V

72.24 S

02.06 V

72.43 S

01.89 V

72.60 S

01.68 V

72.75 S

01.48 V

72.99 S

01.08 V

73.31 S

00.34 V

73.50 S

00.20 Z

| — | Statistická ICES subdivize II a 2

  Část divize II a, která nespadá do subdivize II a 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize II a 2

Část divize II a, která nespadá do subdivize II a 1.

| — | Statistická ICES divize II b

  Vody ohraničené linií vedenou od geografického severního pólu podél 30. poledníku východní délky až k bodu 73° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever k zeměpisnému severnímu pólu.






  — | Statistická ICES subdivize II b 1

  Část divize II b vymezená těmito souřadnicemi:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 S | 07.21 V |
| 73.50 S | 00.20 Z |
| 73.60 S | 00.48 Z |
| 73.94 S | 01.88 Z |
| 74.09 S | 02.70 Z |
| 74.21 S | 05.00 Z |
| 74.50 S | 04.38 Z |
| 75.00 S | 04.29 Z |
| 75.30 S | 04.19 Z |
| 76.05 S | 04.30 Z |
| 76.18 S | 04.09 Z |
| 76.57 S | 02.52 Z |
| 76.67 S | 02.10 Z |
| 76.56 S | 01.60 Z |
| 76.00 S | 00.80 V |
| 75.87 S | 01.12 V |
| 75.64 S | 01.71 V |
| 75.21 S | 03.06 V |
| 74.96 S | 04.07 V |
| 74.86 S | 04.55 V |
| 74.69 S | 05.19 V |
| 74.34 S | 06.39 V |
| 74.13 S | 06.51 V |
| 73.89 S | 06.74 V |
| 73.60 S | 07.06 V |
| 73.50 S | 07.21 V |

—

Statistická ICES divize II b

Vody ohraničené linií vedenou od geografického severního pólu podél 30. poledníku východní délky až k bodu 73° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever k zeměpisnému severnímu pólu.

—

Statistická ICES subdivize II b 1

Část divize II b vymezená těmito souřadnicemi:

Šířka

Délka

73.50 S

07.21 V

73.50 S

00.20 Z

73.60 S

00.48 Z

73.94 S

01.88 Z

74.09 S

02.70 Z

74.21 S

05.00 Z

74.50 S

04.38 Z

75.00 S

04.29 Z

75.30 S

04.19 Z

76.05 S

04.30 Z

76.18 S

04.09 Z

76.57 S

02.52 Z

76.67 S

02.10 Z

76.56 S

01.60 Z

76.00 S

00.80 V

75.87 S

01.12 V

75.64 S

01.71 V

75.21 S

03.06 V

74.96 S

04.07 V

74.86 S

04.55 V

74.69 S

05.19 V

74.34 S

06.39 V

74.13 S

06.51 V

73.89 S

06.74 V

73.60 S

07.06 V

73.50 S

07.21 V

| — | Statistická ICES subdivize II b 2

  Část divize II b, která nespadá do subdivize II b 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize II b 2

Část divize II b, která nespadá do subdivize II b 1.

Statistická ICES podoblast III

Vody ohraničené linií začínající v bodě 7° 00′ východní délky na pobřeží Norska; odtud přímo na jih až k bodu 57° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 8° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k bodu 57° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Dánska; odtud podél severozápadního a východního pobřeží Jutského poloostrova až k Hals; odtud východním vstupem do Limfjordu až k mysu Egensekloster; odtud jižním směrem podél pobřeží Jutského poloostrova až k nejvýchodnějšímu bodu hranice Dánska s Německem; odtud podél pobřeží Německa, Polska, Ruska, Litvy, Lotyšska, Estonska, Ruska, Finska, Švédska a Norska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize III a

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 7° 00′ východní délky na pobřeží Norska; odtud přímo na jih až k bodu 57° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 8° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k bodu 57° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Dánska; odtud podél severozápadního a východního pobřeží Jutského poloostrova až k Hals; odtud východním vstupem do Limfjordu až k mysu Egensekloster; odtud jižním směrem podél pobřeží Jutského poloostrova až k mysu Hasenöre; odtud přes Velký Belt až k mysu Gniben; odtud podél severního pobřeží ostrova Sjaelland až k mysu Gilbjerg Hoved; odtud přes severní přístupy do Öresundu až ke Kullen na pobřeží Švédska; odtud východním a severním směrem podél západního pobřeží Švédska a jižního pobřeží Norska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize III a

Vody ohraničené linií začínající v bodě 7° 00′ východní délky na pobřeží Norska; odtud přímo na jih až k bodu 57° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 8° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k bodu 57° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Dánska; odtud podél severozápadního a východního pobřeží Jutského poloostrova až k Hals; odtud východním vstupem do Limfjordu až k mysu Egensekloster; odtud jižním směrem podél pobřeží Jutského poloostrova až k mysu Hasenöre; odtud přes Velký Belt až k mysu Gniben; odtud podél severního pobřeží ostrova Sjaelland až k mysu Gilbjerg Hoved; odtud přes severní přístupy do Öresundu až ke Kullen na pobřeží Švédska; odtud východním a severním směrem podél západního pobřeží Švédska a jižního pobřeží Norska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize III b a c

  Vody ohraničené linií vedenou od mysu Hasenöre na východním pobřeží Jutského poloostrova až k mysu Gniben na západním pobřeží ostrova Sjaelland až k mysu Gilbjerg Hoved; odtud přes severní přístupy do Öresundu až ke Kullen na pobřeží Švédska; odtud jižním směrem podél pobřeží Švédska až k majáku Falsterbo; odtud jižním vstupem do Öresundu až k majáku Stevns; odtud podél jihovýchodního pobřeží ostrova Sjaelland; odtud přes východní vstup do Storstrom; odtud podél východního pobřeží ostrova Falster až ke Gedser; odtud k mysu Darer Ort na pobřeží Německa; odtud jihozápadním směrem podél pobřeží Německa a podél východního pobřeží Jutského poloostrova až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize 22 (BAL 22)

  Vody ohraničené linií vedenou od mysu Hasenöre (56° 09′ severní šířky, 10° 44′ východní délky) na východním pobřeží Jutského poloostrova až k mysu Gniben (56° 01′ severní šířky, 11° 18′ východní délky) na západním pobřeží ostrova Sjaelland; odtud podél západního a jižního pobřeží ostrova Sjaelland až k bodu 12° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k ostrovu Falster; odtud podél východního pobřeží ostrova Falster až k mysu Gedser Odde (54° 34′ severní šířky, 11° 58′ východní délky); odtud přímo na východ až k bodu 12° 00′ východní délky; odtud přímo na jih k pobřeží Německa; odtud jihozápadním směrem podél pobřeží Německa a podél východního pobřeží Jutského poloostrova až k výchozímu bodu. |
| --- | --- | --- |

—

Statistická ICES divize III b a c

Vody ohraničené linií vedenou od mysu Hasenöre na východním pobřeží Jutského poloostrova až k mysu Gniben na západním pobřeží ostrova Sjaelland až k mysu Gilbjerg Hoved; odtud přes severní přístupy do Öresundu až ke Kullen na pobřeží Švédska; odtud jižním směrem podél pobřeží Švédska až k majáku Falsterbo; odtud jižním vstupem do Öresundu až k majáku Stevns; odtud podél jihovýchodního pobřeží ostrova Sjaelland; odtud přes východní vstup do Storstrom; odtud podél východního pobřeží ostrova Falster až ke Gedser; odtud k mysu Darer Ort na pobřeží Německa; odtud jihozápadním směrem podél pobřeží Německa a podél východního pobřeží Jutského poloostrova až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize 22 (BAL 22)

Vody ohraničené linií vedenou od mysu Hasenöre (56° 09′ severní šířky, 10° 44′ východní délky) na východním pobřeží Jutského poloostrova až k mysu Gniben (56° 01′ severní šířky, 11° 18′ východní délky) na západním pobřeží ostrova Sjaelland; odtud podél západního a jižního pobřeží ostrova Sjaelland až k bodu 12° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k ostrovu Falster; odtud podél východního pobřeží ostrova Falster až k mysu Gedser Odde (54° 34′ severní šířky, 11° 58′ východní délky); odtud přímo na východ až k bodu 12° 00′ východní délky; odtud přímo na jih k pobřeží Německa; odtud jihozápadním směrem podél pobřeží Německa a podél východního pobřeží Jutského poloostrova až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 23 (BAL 23)

  Vody ohraničené linií vedenou od mysu Gilbjerg Hoved (56° 08′ severní šířky, 12° 18′ východní délky) na severní pobřeží ostrova Sjaelland ke Kullen (56° 18′ severní šířky, 12° 28′ východní délky) na pobřeží Švédska; odtud jižním směrem podél pobřeží Švédska až k majáku Falsterbo (55° 23′ severní šířky, 12° 50′ východní délky); odtud přes jižní vstup do Öresundu až k majáku Stevns (55° 19′ severní šířky, 12° 29′ východní délky) na pobřeží ostrova Sjaelland; odtud severním směrem podél východního pobřeží ostrova Sjaelland až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 23 (BAL 23)

Vody ohraničené linií vedenou od mysu Gilbjerg Hoved (56° 08′ severní šířky, 12° 18′ východní délky) na severní pobřeží ostrova Sjaelland ke Kullen (56° 18′ severní šířky, 12° 28′ východní délky) na pobřeží Švédska; odtud jižním směrem podél pobřeží Švédska až k majáku Falsterbo (55° 23′ severní šířky, 12° 50′ východní délky); odtud přes jižní vstup do Öresundu až k majáku Stevns (55° 19′ severní šířky, 12° 29′ východní délky) na pobřeží ostrova Sjaelland; odtud severním směrem podél východního pobřeží ostrova Sjaelland až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 24 (BAL 24)

  Vody ohraničené linií vedenou od majáku Stevns (55° 19′ severní šířky, 12° 29′ východní délky) na východním pobřeží ostrova Sjaelland jižním vstupem do Öresundu k majáku Falsterbo (55° 23′ severní šířky, 12° 50′ východní délky) na pobřeží Švédska; odtud podél jižního pobřeží Švédska až k majáku Sandhammaren (55° 24′ severní šířky, 14° 12′ východní délky); odtud až k majáku Hammerodde (55° 18′ severní šířky, 14° 47′ východní délky) na severním pobřeží ostrova Bornholm; odtud podél západního a jižního pobřeží ostrova Bornholm až k bodu 15° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až na pobřeží Polska; odtud západním směrem podél pobřeží Polska a Německa až k bodu 12° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k bodu 54° 34′ severní šířky, 12° 0′ východní délky; odtud přímo na západ až k mysu Gedser Odde (54° 34′ severní šířky, 11° 58′ východní délky); odtud podél východního a severního pobřeží ostrova Falster až k bodu 12° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k jižnímu pobřeží ostrova Sjaelland; odtud západním a severním směrem podél západního pobřeží ostrova Sjaelland až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 24 (BAL 24)

Vody ohraničené linií vedenou od majáku Stevns (55° 19′ severní šířky, 12° 29′ východní délky) na východním pobřeží ostrova Sjaelland jižním vstupem do Öresundu k majáku Falsterbo (55° 23′ severní šířky, 12° 50′ východní délky) na pobřeží Švédska; odtud podél jižního pobřeží Švédska až k majáku Sandhammaren (55° 24′ severní šířky, 14° 12′ východní délky); odtud až k majáku Hammerodde (55° 18′ severní šířky, 14° 47′ východní délky) na severním pobřeží ostrova Bornholm; odtud podél západního a jižního pobřeží ostrova Bornholm až k bodu 15° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až na pobřeží Polska; odtud západním směrem podél pobřeží Polska a Německa až k bodu 12° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k bodu 54° 34′ severní šířky, 12° 0′ východní délky; odtud přímo na západ až k mysu Gedser Odde (54° 34′ severní šířky, 11° 58′ východní délky); odtud podél východního a severního pobřeží ostrova Falster až k bodu 12° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k jižnímu pobřeží ostrova Sjaelland; odtud západním a severním směrem podél západního pobřeží ostrova Sjaelland až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 25 (BAL 25)

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 56° 30′ severní šířky na východním pobřeží Švédska; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží ostrova Öland; odtud jižně podél ostrova Öland až k bodu 56° 30′ severní šířky na východním pobřeží; odtud přímo na východ až k bodu 18° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Polska; odtud západním směrem podél pobřeží Polska až k bodu 15° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k ostrovu Bornholm; odtud podél jižního a západního pobřeží ostrova Bornholm až k majáku Hammerodde (55° 18′ severní šířky, 14° 47′ východní délky); odtud až k majáku Sandhammaren (55° 24′ severní šířky, 14° 12′ východní délky) na jižním pobřeží Švédska; odtud severním směrem podél pobřeží Švédska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 25 (BAL 25)

Vody ohraničené linií začínající v bodě 56° 30′ severní šířky na východním pobřeží Švédska; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží ostrova Öland; odtud jižně podél ostrova Öland až k bodu 56° 30′ severní šířky na východním pobřeží; odtud přímo na východ až k bodu 18° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Polska; odtud západním směrem podél pobřeží Polska až k bodu 15° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k ostrovu Bornholm; odtud podél jižního a západního pobřeží ostrova Bornholm až k majáku Hammerodde (55° 18′ severní šířky, 14° 47′ východní délky); odtud až k majáku Sandhammaren (55° 24′ severní šířky, 14° 12′ východní délky) na jižním pobřeží Švédska; odtud severním směrem podél pobřeží Švédska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 26 (BAL 26)

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 56° 30′ severní šířky a 18° 00′ východní délky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží Lotyšska; odtud jižním směrem podél pobřeží Lotyšska, Litvy, Ruska a Polska až k bodu 18° 00′ východní délky na polském pobřeží; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 26 (BAL 26)

Vody ohraničené linií začínající v bodě 56° 30′ severní šířky a 18° 00′ východní délky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží Lotyšska; odtud jižním směrem podél pobřeží Lotyšska, Litvy, Ruska a Polska až k bodu 18° 00′ východní délky na polském pobřeží; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 27 (BAL 27)

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 59° 41′ severní šířky a 19° 00′ východní délky na východě pevninské části pobřeží Švédska; odtud přímo na jih až k severnímu pobřeží ostrova Gotland; odtud jižním směrem podél západního pobřeží ostrova Gotland až k bodu 57° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k bodu 56° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k východním pobřeží ostrova Öland; odtud jižně podél ostrova Öland až k bodu 56° 30′ severní šířky na jeho západním pobřeží; odtud přímo na západ až k pobřeží Švédska; odtud severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 27 (BAL 27)

Vody ohraničené linií začínající v bodě 59° 41′ severní šířky a 19° 00′ východní délky na východě pevninské části pobřeží Švédska; odtud přímo na jih až k severnímu pobřeží ostrova Gotland; odtud jižním směrem podél západního pobřeží ostrova Gotland až k bodu 57° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ východní délky; odtud přímo na jih až k bodu 56° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k východním pobřeží ostrova Öland; odtud jižně podél ostrova Öland až k bodu 56° 30′ severní šířky na jeho západním pobřeží; odtud přímo na západ až k pobřeží Švédska; odtud severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 28 (BAL 28)

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 58° 30′ severní šířky a 19° 00′ východní délky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží ostrova Sarema; odtud podél severní části ostrova Sarema až k bodu 58° 30′ severní šířky na východním pobřeží tohoto ostrova; odtud přímo na východ až k pobřeží Estonska; odtud jižním směrem podél západního pobřeží Estonska a Lotyšska až k bodu 56° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k bodu 57° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží ostrova Gotland; odtud severním směrem až k bodu 19° 00′ východní délky na severním pobřeží ostrova Gotland; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize 28-1 (BAL 28.1)
  Vody ohraničené na západě linií vedenou od majáku Ovisi (57° 34.1234′ severní šířky, 21° 42.9574′ východní délky) na západním pobřeží Lotyšska až k jižnímu bodu mysu Loode (57° 57.4760′ severní šířky, 21° 58.2789′ východní délky) na ostrově Sarema; odtud jižním směrem až k nejjižnějšímu bodu poloostrova Sõrve; odtud severovýchodním směrem podél východního pobřeží ostrova Sarema; a na severu ohraničená linií vedenou od bodu 58° 30.0′ severní šířky, 23° 13.2′ východní délky až k bodu 58° 30′ severní šířky, 23° 41.1′ východní délky. |
| --- | --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 28 (BAL 28)

Vody ohraničené linií začínající v bodě 58° 30′ severní šířky a 19° 00′ východní délky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží ostrova Sarema; odtud podél severní části ostrova Sarema až k bodu 58° 30′ severní šířky na východním pobřeží tohoto ostrova; odtud přímo na východ až k pobřeží Estonska; odtud jižním směrem podél západního pobřeží Estonska a Lotyšska až k bodu 56° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k bodu 57° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží ostrova Gotland; odtud severním směrem až k bodu 19° 00′ východní délky na severním pobřeží ostrova Gotland; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize 28-1 (BAL 28.1)

Vody ohraničené na západě linií vedenou od majáku Ovisi (57° 34.1234′ severní šířky, 21° 42.9574′ východní délky) na západním pobřeží Lotyšska až k jižnímu bodu mysu Loode (57° 57.4760′ severní šířky, 21° 58.2789′ východní délky) na ostrově Sarema; odtud jižním směrem až k nejjižnějšímu bodu poloostrova Sõrve; odtud severovýchodním směrem podél východního pobřeží ostrova Sarema; a na severu ohraničená linií vedenou od bodu 58° 30.0′ severní šířky, 23° 13.2′ východní délky až k bodu 58° 30′ severní šířky, 23° 41.1′ východní délky.

| — | Statistická ICES subdivize 28-2 (BAL 28.2)
  Část subdivize 28, která nespadá do subdivize 28-1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 28-2 (BAL 28.2)

Část subdivize 28, která nespadá do subdivize 28-1.

| — | Statistická ICES subdivize 29 (BAL 29)

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 60° 30′ severní šířky na východě pevninské části pobřeží Švédska; odtud přímo na východ až k pevninské části pobřeží Finska; odtud jižním směrem podél západního a jižního pobřeží Finska až k bodu 23° 00′ východní délky na jihu pevninské části finského pobřeží; odtud přímo na jih až k bodu 59° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pevninské části pobřeží Estonska; odtud jižním směrem podél západního pobřeží Estonska až k bodu 58° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k východním pobřeží ostrova Sarema; odtud podél severní části ostrova Sarema až k bodu 58° 30′ severní šířky na západním pobřeží tohoto ostrova; odtud přímo na západ až k bodu 19° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k 59° 41′ severní šířky na východě pevninské části pobřeží Švédska; odtud severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 29 (BAL 29)

Vody ohraničené linií začínající v bodě 60° 30′ severní šířky na východě pevninské části pobřeží Švédska; odtud přímo na východ až k pevninské části pobřeží Finska; odtud jižním směrem podél západního a jižního pobřeží Finska až k bodu 23° 00′ východní délky na jihu pevninské části finského pobřeží; odtud přímo na jih až k bodu 59° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pevninské části pobřeží Estonska; odtud jižním směrem podél západního pobřeží Estonska až k bodu 58° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k východním pobřeží ostrova Sarema; odtud podél severní části ostrova Sarema až k bodu 58° 30′ severní šířky na západním pobřeží tohoto ostrova; odtud přímo na západ až k bodu 19° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k 59° 41′ severní šířky na východě pevninské části pobřeží Švédska; odtud severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 30 (BAL 30)

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 63° 30′ severní šířky na východním pobřeží Švédska; odtud přímo na východ až k pobřeží pevninské části Finska; odtud jižním směrem podél pobřeží Finska až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k pobřeží pevninské části Švédska; odtud severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 30 (BAL 30)

Vody ohraničené linií začínající v bodě 63° 30′ severní šířky na východním pobřeží Švédska; odtud přímo na východ až k pobřeží pevninské části Finska; odtud jižním směrem podél pobřeží Finska až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k pobřeží pevninské části Švédska; odtud severním směrem podél východního pobřeží Švédska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 31 (BAL 31)

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 63° 30′ severní šířky na východním pobřeží Švédska; odtud podél severního ohraničení Botnického zálivu až k bodu 63° 30′ severní šířky na západním pobřeží pevninské části Finska; odtud přímo na západ až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 31 (BAL 31)

Vody ohraničené linií začínající v bodě 63° 30′ severní šířky na východním pobřeží Švédska; odtud podél severního ohraničení Botnického zálivu až k bodu 63° 30′ severní šířky na západním pobřeží pevninské části Finska; odtud přímo na západ až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES subdivize 32 (BAL 32)

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 23°00′ východní délky na jižním pobřeží Finska; odtud podél východního ohraničení Finského zálivu až k bodu 59° 00′ severní šířky na západním pobřeží Estonska; odtud přímo na západ až k bodu 23° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize 32 (BAL 32)

Vody ohraničené linií začínající v bodě 23°00′ východní délky na jižním pobřeží Finska; odtud podél východního ohraničení Finského zálivu až k bodu 59° 00′ severní šířky na západním pobřeží Estonska; odtud přímo na západ až k bodu 23° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

Statistická ICES podoblast IV

Vody ohraničené linií začínající v bodě 62° 00′ severní šířky na pobřeží Norska; odtud přímo na západ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Skotska; odtud východním a jižním směrem podél pobřeží Skotska a Anglie až k bodu 51° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Francie; odtud severovýchodním směrem podél pobřeží Francie, Belgie, Nizozemska a Německa až k nejzápadnějšímu bodu jeho hranice s Dánskem; odtud podél západního pobřeží Jutského poloostrova až k Thyborønu; odtud jižním a východním směrem podél jižního pobřeží Limfjordu až k mysu Egensekloster; odtud východním vstupem do Limfjordu až k Hals; odtud západním směrem podél severního pobřeží Limfjordu až k nejjižnějšímu bodu Agger Tange; odtud severním směrem podél západního pobřeží Jutského poloostrova až do bodu 57° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k bodu 57° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ k bodu 7° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k pobřeží Norska; odtud severozápadním směrem podél pobřeží Norska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize IV a

  Vody ohraničené linií začínají v bodě 62° 00′ severní šířky na pobřeží Norska; odtud přímo na západ až k bodu 3° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Skotska; odtud východním a jižním směrem podél pobřeží Skotska až k bodu 57° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 7° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k pobřeží Norska; a odtud severozápadním směrem podél pobřeží Norska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize IV a

Vody ohraničené linií začínají v bodě 62° 00′ severní šířky na pobřeží Norska; odtud přímo na západ až k bodu 3° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Skotska; odtud východním a jižním směrem podél pobřeží Skotska až k bodu 57° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 7° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k pobřeží Norska; a odtud severozápadním směrem podél pobřeží Norska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize IV b

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 57° 00′ severní šířky na západním pobřeží Dánska; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k bodu 57° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k pobřeží Skotska; odtud jižním směrem podél pobřeží Skotska a Anglie až k bodu 53° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Německa; odtud severovýchodním směrem podél pobřeží Jutského poloostrova až k Thyborønu; odtud jižním a východním směrem podél jižního pobřeží Limfjordu až k mysu Egensekloster; odtud východním vstupem do Limfjordu až k Hals; odtud západním směrem podél severního pobřeží Limfjordu až k nejjižnějšímu bodu Agger Tange; a odtud severním směrem podél západního pobřeží Jutského poloostrova až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize IV b

Vody ohraničené linií začínající v bodě 57° 00′ severní šířky na západním pobřeží Dánska; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ východní délky; odtud přímo na sever až k bodu 57° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k pobřeží Skotska; odtud jižním směrem podél pobřeží Skotska a Anglie až k bodu 53° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Německa; odtud severovýchodním směrem podél pobřeží Jutského poloostrova až k Thyborønu; odtud jižním a východním směrem podél jižního pobřeží Limfjordu až k mysu Egensekloster; odtud východním vstupem do Limfjordu až k Hals; odtud západním směrem podél severního pobřeží Limfjordu až k nejjižnějšímu bodu Agger Tange; a odtud severním směrem podél západního pobřeží Jutského poloostrova až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize IV c

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 53° 30′ severní šířky na západním pobřeží Německa; odtud přímo na západ až k pobřeží Anglie; odtud jižním směrem až k bodu 51° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Francie; odtud severovýchodním směrem podél pobřeží Francie, Belgie, Nizozemska a Německa až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize IV c

Vody ohraničené linií začínající v bodě 53° 30′ severní šířky na západním pobřeží Německa; odtud přímo na západ až k pobřeží Anglie; odtud jižním směrem až k bodu 51° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Francie; odtud severovýchodním směrem podél pobřeží Francie, Belgie, Nizozemska a Německa až k výchozímu bodu.

Statistická ICES podoblast V

Vody ohraničené linií začínající v bodě 68° 00′ severní šířky a 11° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 27° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 62° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 15° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 63° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize V a

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 68° 00′ severní šířky a 11° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 27° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 62° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 15° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 63° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize V a 1

  Oblast uvnitř obdélníku vymezeného těmito souřadnicemi:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 S | 24.00 Z |
| 62.00 S | 24.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 63.00 S | 27.00 Z |
| 63.00 S | 24.00 Z |

—

Statistická ICES divize V a

Vody ohraničené linií začínající v bodě 68° 00′ severní šířky a 11° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 27° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 62° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 15° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 63° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize V a 1

Oblast uvnitř obdélníku vymezeného těmito souřadnicemi:

Šířka

Délka

63.00 S

24.00 Z

62.00 S

24.00 Z

62.00 S

27.00 Z

63.00 S

27.00 Z

63.00 S

24.00 Z

| — | Statistická ICES subdivize V a 2

  Část divize V a, která nespadá do subdivize V a 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize V a 2

Část divize V a, která nespadá do subdivize V a 1.

| — | Statistická ICES divize V b

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 63° 00′ severní šířky a 4° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 15° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 4° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize V b 1

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 63° 00′ severní šířky a 4° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 15° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 10° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 61° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud po loxodromě až k bodu 61° 15′ severní šířky a 7° 30′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 4° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize V b 1 a
  Část subdivize V b 1 ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 60.71 S | 13.99 Z |
| 60.15 S | 13.29 Z |
| 60.00 S | 13.50 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |

—

Statistická ICES divize V b

Vody ohraničené linií začínající v bodě 63° 00′ severní šířky a 4° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 15° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 4° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize V b 1

Vody ohraničené linií začínající v bodě 63° 00′ severní šířky a 4° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 15° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 10° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 61° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud po loxodromě až k bodu 61° 15′ severní šířky a 7° 30′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 4° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize V b 1 a

Část subdivize V b 1 ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

60.49 S

15.00 Z

60.71 S

13.99 Z

60.15 S

13.29 Z

60.00 S

13.50 Z

60.00 S

15.00 Z

60.49 S

15.00 Z

| — | Statistická ICES subdivize V b 1 b
  Část subdivize V b 1, která nepatří do subdivize V b 1 a. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize V b 1 b

Část subdivize V b 1, která nepatří do subdivize V b 1 a.

| — | Statistická ICES subdivize V b 2

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 60° 00′ severní šířky a 10° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 61° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud po loxodromě až k bodu 61° 15′ severní šířky a 7° 30′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; a odtud přímo na západ až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize V b 2

Vody ohraničené linií začínající v bodě 60° 00′ severní šířky a 10° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 61° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud po loxodromě až k bodu 61° 15′ severní šířky a 7° 30′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; a odtud přímo na západ až k výchozímu bodu.

Statistická ICES podoblast VI

Vody ohraničené linií začínající v bodě 4° 00′ západní délky na severním pobřeží Skotska; odtud přímo na sever až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 54° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Irska; odtud severním a východním směrem podél pobřeží Irska a Severního Irska až do bodu 55° 00′ severní šířky na východním pobřeží Severního Irska; odtud přímo na východ až k pobřeží Skotska; odtud severním směrem podél západního pobřeží Skotska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VI a

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 4° 00′ západní délky na severním pobřeží Skotska; odtud přímo na sever až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 54° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Irska; odtud severním a východním směrem podél pobřeží Irska a Severního Irska až do bodu 55° 00′ severní šířky na východním pobřeží Severního Irska; odtud přímo na východ až k pobřeží Skotska; odtud severním směrem podél západního pobřeží Skotska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VI a

Vody ohraničené linií začínající v bodě 4° 00′ západní délky na severním pobřeží Skotska; odtud přímo na sever až k bodu 60° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 54° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Irska; odtud severním a východním směrem podél pobřeží Irska a Severního Irska až do bodu 55° 00′ severní šířky na východním pobřeží Severního Irska; odtud přímo na východ až k pobřeží Skotska; odtud severním směrem podél západního pobřeží Skotska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VI b

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 60° 00′ severní šířky a 12° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 54° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 12° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize VI b 1

  Část divize VI b ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 13.50 Z |
| 60.15 S | 13.29 Z |
| 59.65 S | 13.99 Z |
| 59.01 S | 14.57 Z |
| 58.51 S | 14.79 Z |
| 57.87 S | 14.88 Z |
| 57.01 S | 14.63 Z |
| 56.57 S | 14.34 Z |
| 56.50 S | 14.44 Z |
| 56.44 S | 14.54 Z |
| 56.37 S | 14.62 Z |
| 56.31 S | 14.72 Z |
| 56.24 S | 14.80 Z |
| 56.17 S | 14.89 Z |
| 56.09 S | 14.97 Z |
| 56.02 S | 15.04 Z |
| 55.95 S | 15.11 Z |
| 55.88 S | 15.19 Z |
| 55.80 S | 15.27 Z |
| 55.73 S | 15.34 Z |
| 55.65 S | 15.41 Z |
| 55.57 S | 15.47 Z |
| 55.50 S | 15.54 Z |
| 55.42 S | 15.60 Z |
| 55.34 S | 15.65 Z |
| 55.26 S | 15.70 Z |
| 55.18 S | 15.75 Z |
| 55.09 S | 15.79 Z |
| 55.01 S | 15.83 Z |
| 54.93 S | 15.87 Z |
| 54.84 S | 15.90 Z |
| 54.76 S | 15.92 Z |
| 54.68 S | 15.95 Z |
| 54.59 S | 15.97 Z |
| 54.51 S | 15.99 Z |
| 54.50 S | 15.99 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |

—

Statistická ICES divize VI b

Vody ohraničené linií začínající v bodě 60° 00′ severní šířky a 12° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 54° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 12° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize VI b 1

Část divize VI b ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

54.50 S

18.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

13.50 Z

60.15 S

13.29 Z

59.65 S

13.99 Z

59.01 S

14.57 Z

58.51 S

14.79 Z

57.87 S

14.88 Z

57.01 S

14.63 Z

56.57 S

14.34 Z

56.50 S

14.44 Z

56.44 S

14.54 Z

56.37 S

14.62 Z

56.31 S

14.72 Z

56.24 S

14.80 Z

56.17 S

14.89 Z

56.09 S

14.97 Z

56.02 S

15.04 Z

55.95 S

15.11 Z

55.88 S

15.19 Z

55.80 S

15.27 Z

55.73 S

15.34 Z

55.65 S

15.41 Z

55.57 S

15.47 Z

55.50 S

15.54 Z

55.42 S

15.60 Z

55.34 S

15.65 Z

55.26 S

15.70 Z

55.18 S

15.75 Z

55.09 S

15.79 Z

55.01 S

15.83 Z

54.93 S

15.87 Z

54.84 S

15.90 Z

54.76 S

15.92 Z

54.68 S

15.95 Z

54.59 S

15.97 Z

54.51 S

15.99 Z

54.50 S

15.99 Z

54.50 S

18.00 Z

| — | Statistická ICES subdivize VI b 2

  Část divize VI b, která nespadá do subdivize VI b 1, |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize VI b 2

Část divize VI b, která nespadá do subdivize VI b 1,

Statistická ICES podoblast VII

Vody ohraničené linií začínající v bodě 54° 30′ severní šířky na západním pobřeží Irska; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Francie; odtud severním a severovýchodním směrem podél pobřeží Francie až do bodu 51° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k jihovýchodnímu pobřeží Anglie; odtud západním a severním směrem podél pobřeží Anglie, Walesu a Skotska až do bodu 55° 00′ severní šířky na západním pobřeží Skotska; odtud přímo na západ až na pobřeží Severního Irska; odtud severním a západním směrem podél pobřeží Severního Irska a Irska až k výchozímu bodu,

| — | Statistická ICES divize VII a

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 55° 00′ severní šířky na západním pobřeží Skotska; odtud přímo na západ až na pobřeží Severního Irska; odtud jižním směrem podél pobřeží Severního Irska a Irska až do bodu 52° 00′ severní šířky na jihovýchodním pobřeží Irska; odtud přímo na východ až na pobřeží Walesu; odtud severovýchodním a severním směrem podél pobřeží Walesu, Anglie a Skotska až k výchozímu bodu, |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VII a

Vody ohraničené linií začínající v bodě 55° 00′ severní šířky na západním pobřeží Skotska; odtud přímo na západ až na pobřeží Severního Irska; odtud jižním směrem podél pobřeží Severního Irska a Irska až do bodu 52° 00′ severní šířky na jihovýchodním pobřeží Irska; odtud přímo na východ až na pobřeží Walesu; odtud severovýchodním a severním směrem podél pobřeží Walesu, Anglie a Skotska až k výchozímu bodu,

| — | Statistická ICES divize VII b

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 54° 30′ severní šířky na západním pobřeží Irska; odtud přímo na západ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 52° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Irska; odtud severním směrem podél západního pobřeží Irska až k výchozímu bodu, |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VII b

Vody ohraničené linií začínající v bodě 54° 30′ severní šířky na západním pobřeží Irska; odtud přímo na západ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 52° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Irska; odtud severním směrem podél západního pobřeží Irska až k výchozímu bodu,

| — | Statistická ICES divize VII c

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 54° 30′ severní šířky a 12° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 52° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu,






  — | Statistická ICES subdivize VII c 1

  Část divize VII c vymezená těmito souřadnicemi:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 S | 15.99 Z |
| 54.42 S | 15.99 Z |
| 54.34 S | 16.00 Z |
| 54.25 S | 16.01 Z |
| 54.17 S | 16.01 Z |
| 54.08 S | 16.01 Z |
| 53.99 S | 16.00 Z |
| 53.91 S | 15.99 Z |
| 53.82 S | 15.97 Z |
| 53.74 S | 15.96 Z |
| 53.66 S | 15.94 Z |
| 53.57 S | 15.91 Z |
| 53.49 S | 15.90 Z |
| 53.42 S | 15.89 Z |
| 53.34 S | 15.88 Z |
| 53.26 S | 15.86 Z |
| 53.18 S | 15.84 Z |
| 53.10 S | 15.88 Z |
| 53.02 S | 15.92 Z |
| 52.94 S | 15.95 Z |
| 52.86 S | 15.98 Z |
| 52.77 S | 16.00 Z |
| 52.69 S | 16.02 Z |
| 52.61 S | 16.04 Z |
| 52.52 S | 16.06 Z |
| 52.50 S | 16.06 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 15.99 Z |

—

Statistická ICES divize VII c

Vody ohraničené linií začínající v bodě 54° 30′ severní šířky a 12° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 52° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu,

—

Statistická ICES subdivize VII c 1

Část divize VII c vymezená těmito souřadnicemi:

Šířka

Délka

54.50 S

15.99 Z

54.42 S

15.99 Z

54.34 S

16.00 Z

54.25 S

16.01 Z

54.17 S

16.01 Z

54.08 S

16.01 Z

53.99 S

16.00 Z

53.91 S

15.99 Z

53.82 S

15.97 Z

53.74 S

15.96 Z

53.66 S

15.94 Z

53.57 S

15.91 Z

53.49 S

15.90 Z

53.42 S

15.89 Z

53.34 S

15.88 Z

53.26 S

15.86 Z

53.18 S

15.84 Z

53.10 S

15.88 Z

53.02 S

15.92 Z

52.94 S

15.95 Z

52.86 S

15.98 Z

52.77 S

16.00 Z

52.69 S

16.02 Z

52.61 S

16.04 Z

52.52 S

16.06 Z

52.50 S

16.06 Z

52.50 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

15.99 Z

| — | Statistická ICES subdivize VII c 2

  Část divize VII c, která nepatří do subdivize VII c 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize VII c 2

Část divize VII c, která nepatří do subdivize VII c 1.

| — | Statistická ICES divize VII d

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 51° 00′ severní šířky na západním pobřeží Francie; odtud přímo na západ až k pobřeží Anglie; odtud přímo na západ podél jižního pobřeží Anglie až do bodu 2° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Francie až k mysu Hague; odtud severovýchodním směrem podél pobřeží Francie až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VII d

Vody ohraničené linií začínající v bodě 51° 00′ severní šířky na západním pobřeží Francie; odtud přímo na západ až k pobřeží Anglie; odtud přímo na západ podél jižního pobřeží Anglie až do bodu 2° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k pobřeží Francie až k mysu Hague; odtud severovýchodním směrem podél pobřeží Francie až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VII e

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 2° 00′ západní délky na jižním pobřeží Anglie; odtud jižním a západním směrem podél pobřeží Anglie až k bodu 50° 00′ severní šířky na jihozápadním pobřeží; odtud přímo na západ až k bodu 7° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 49° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Francie; odtud severním a severovýchodním směrem podél pobřeží Francie až k mysu Hague; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VII e

Vody ohraničené linií začínající v bodě 2° 00′ západní délky na jižním pobřeží Anglie; odtud jižním a západním směrem podél pobřeží Anglie až k bodu 50° 00′ severní šířky na jihozápadním pobřeží; odtud přímo na západ až k bodu 7° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 49° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Francie; odtud severním a severovýchodním směrem podél pobřeží Francie až k mysu Hague; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VII f

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 5° 00′ západní délky na jižním pobřeží Walesu; odtud přímo na jih až k bodu 51° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 6° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 50° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k k bodu 7° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 50° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Anglie; odtud podél jihozápadního pobřeží Anglie a jižního pobřeží Walesu až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VII f

Vody ohraničené linií začínající v bodě 5° 00′ západní délky na jižním pobřeží Walesu; odtud přímo na jih až k bodu 51° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 6° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 50° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k k bodu 7° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 50° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Anglie; odtud podél jihozápadního pobřeží Anglie a jižního pobřeží Walesu až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VII g

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 52° 00′ severní šířky na západním pobřeží Walesu; odtud přímo na západ až k jihovýchodním pobřeží Irska; odtud jihozápadním směrem podél pobřeží Irska až k bodu 9° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 50° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 7° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 50° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k jižnímu pobřeží Walesu; odtud severozápadním směrem podél pobřeží Walesu až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VII g

Vody ohraničené linií začínající v bodě 52° 00′ severní šířky na západním pobřeží Walesu; odtud přímo na západ až k jihovýchodním pobřeží Irska; odtud jihozápadním směrem podél pobřeží Irska až k bodu 9° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 50° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 7° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 50° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k jižnímu pobřeží Walesu; odtud severozápadním směrem podél pobřeží Walesu až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VII h

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 50° 00′ severní šířky a 7° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 9° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 49°30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 7° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VII h

Vody ohraničené linií začínající v bodě 50° 00′ severní šířky a 7° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 9° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 49°30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 7° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VII i

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 52°30′ severní šířky na západním pobřeží Irska; odtud přímo na západ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 9° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k jižnímu pobřeží Irska; odtud severním směrem podél pobřeží Irska až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize VII j 1

  Část divize VII j ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 S | 12.00 Z |
| 48.42 S | 11.99 Z |
| 48.39 S | 11.87 Z |
| 48.36 S | 11.75 Z |
| 48.33 S | 11.64 Z |
| 48.30 S | 11.52 Z |
| 48.27 S | 11.39 Z |
| 48.25 S | 11.27 Z |
| 48.23 S | 11.14 Z |
| 48.21 S | 11.02 Z |
| 48.19 S | 10.89 Z |
| 48.17 S | 10.77 Z |
| 48.03 S | 10.68 Z |
| 48.00 S | 10.64 Z |
| 48.00 S | 12.00 Z |
| 48.43 S | 12.00 Z |

—

Statistická ICES divize VII i

Vody ohraničené linií začínající v bodě 52°30′ severní šířky na západním pobřeží Irska; odtud přímo na západ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 9° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k jižnímu pobřeží Irska; odtud severním směrem podél pobřeží Irska až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize VII j 1

Část divize VII j ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

48.43 S

12.00 Z

48.42 S

11.99 Z

48.39 S

11.87 Z

48.36 S

11.75 Z

48.33 S

11.64 Z

48.30 S

11.52 Z

48.27 S

11.39 Z

48.25 S

11.27 Z

48.23 S

11.14 Z

48.21 S

11.02 Z

48.19 S

10.89 Z

48.17 S

10.77 Z

48.03 S

10.68 Z

48.00 S

10.64 Z

48.00 S

12.00 Z

48.43 S

12.00 Z

| — | Statistická ICES subdivize VII j 2

  Část divize VII j, která nespadá do subdivize VII j 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize VII j 2

Část divize VII j, která nespadá do subdivize VII j 1.

| — | Statistická ICES divize VII k

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 52° 30′ severní šířky a 12° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize VII k 1

  Část divize VII k ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 16.06 Z |
| 52.44 S | 16.07 Z |
| 52.36 S | 16.08 Z |
| 52.27 S | 16.09 Z |
| 52.19 S | 16.09 Z |
| 52.11 S | 16.09 Z |
| 52.02 S | 16.08 Z |
| 51.94 S | 16.07 Z |
| 51.85 S | 16.07 Z |
| 51.77 S | 16.05 Z |
| 51.68 S | 16.04 Z |
| 51.60 S | 16.02 Z |
| 51.52 S | 15.99 Z |
| 51.43 S | 15.96 Z |
| 51.34 S | 15.93 Z |
| 51.27 S | 15.90 Z |
| 51.18 S | 15.86 Z |
| 51.10 S | 15.82 Z |
| 51.02 S | 15.77 Z |
| 50.94 S | 15.73 Z |
| 50.86 S | 15.68 Z |
| 50.78 S | 15.63 Z |
| 50.70 S | 15.57 Z |
| 50.62 S | 15.52 Z |
| 50.54 S | 15.47 Z |
| 50.47 S | 15.42 Z |
| 50.39 S | 15.36 Z |
| 50.32 S | 15.30 Z |
| 50.24 S | 15.24 Z |
| 50.17 S | 15.17 Z |
| 50.10 S | 15.11 Z |
| 50.03 S | 15.04 Z |
| 49.96 S | 14.97 Z |
| 49.89 S | 14.89 Z |
| 49.82 S | 14.82 Z |
| 49.75 S | 14.74 Z |
| 49.69 S | 14.65 Z |
| 49.62 S | 14.57 Z |
| 49.56 S | 14.48 Z |
| 49.50 S | 14.39 Z |
| 49.44 S | 14.30 Z |
| 49.38 S | 14.22 Z |
| 49.32 S | 14.13 Z |
| 49.27 S | 14.04 Z |
| 49.21 S | 13.95 Z |
| 49.15 S | 13.86 Z |
| 49.10 S | 13.77 Z |
| 49.05 S | 13.67 Z |
| 49.00 S | 13.57 Z |
| 48.95 S | 13.47 Z |
| 48.90 S | 13.37 Z |
| 48.86 S | 13.27 Z |
| 48.81 S | 13.17 Z |
| 48.77 S | 13.07 Z |
| 48.73 S | 12.96 Z |
| 48.69 S | 12.85 Z |
| 48.65 S | 12.74 Z |
| 48.62 S | 12.64 Z |
| 48.58 S | 12.54 Z |
| 48.55 S | 12.43 Z |
| 48.52 S | 12.32 Z |
| 48.49 S | 12.22 Z |
| 48.46 S | 12.11 Z |
| 48.43 S | 12.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |

—

Statistická ICES divize VII k

Vody ohraničené linií začínající v bodě 52° 30′ severní šířky a 12° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 12° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize VII k 1

Část divize VII k ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

48.00 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

16.06 Z

52.44 S

16.07 Z

52.36 S

16.08 Z

52.27 S

16.09 Z

52.19 S

16.09 Z

52.11 S

16.09 Z

52.02 S

16.08 Z

51.94 S

16.07 Z

51.85 S

16.07 Z

51.77 S

16.05 Z

51.68 S

16.04 Z

51.60 S

16.02 Z

51.52 S

15.99 Z

51.43 S

15.96 Z

51.34 S

15.93 Z

51.27 S

15.90 Z

51.18 S

15.86 Z

51.10 S

15.82 Z

51.02 S

15.77 Z

50.94 S

15.73 Z

50.86 S

15.68 Z

50.78 S

15.63 Z

50.70 S

15.57 Z

50.62 S

15.52 Z

50.54 S

15.47 Z

50.47 S

15.42 Z

50.39 S

15.36 Z

50.32 S

15.30 Z

50.24 S

15.24 Z

50.17 S

15.17 Z

50.10 S

15.11 Z

50.03 S

15.04 Z

49.96 S

14.97 Z

49.89 S

14.89 Z

49.82 S

14.82 Z

49.75 S

14.74 Z

49.69 S

14.65 Z

49.62 S

14.57 Z

49.56 S

14.48 Z

49.50 S

14.39 Z

49.44 S

14.30 Z

49.38 S

14.22 Z

49.32 S

14.13 Z

49.27 S

14.04 Z

49.21 S

13.95 Z

49.15 S

13.86 Z

49.10 S

13.77 Z

49.05 S

13.67 Z

49.00 S

13.57 Z

48.95 S

13.47 Z

48.90 S

13.37 Z

48.86 S

13.27 Z

48.81 S

13.17 Z

48.77 S

13.07 Z

48.73 S

12.96 Z

48.69 S

12.85 Z

48.65 S

12.74 Z

48.62 S

12.64 Z

48.58 S

12.54 Z

48.55 S

12.43 Z

48.52 S

12.32 Z

48.49 S

12.22 Z

48.46 S

12.11 Z

48.43 S

12.00 Z

48.00 S

18.00 Z

| — | Statistická ICES subdivize VII k 2

  Část divize VII k, která nespadá do subdivize VII k 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize VII k 2

Část divize VII k, která nespadá do subdivize VII k 1.

Statistická ICES podoblast VIII

Vody ohraničené linií začínající v bodě 48° 00′ severní šířky na západním pobřeží Francie; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 43° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží Španělska; odtud severním směrem podél pobřeží Španělska a Francie až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VIII a

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 48° 00′ severní šířky na západním pobřeží Francie; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 47° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 6° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 47° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 46° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Francie; odtud severozápadním směrem podél pobřeží Francie až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VIII a

Vody ohraničené linií začínající v bodě 48° 00′ severní šířky na západním pobřeží Francie; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 47° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 6° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 47° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 46° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k pobřeží Francie; odtud severozápadním směrem podél pobřeží Francie až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VIII b

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 46° 00′ severní šířky na západním pobřeží Francie; odtud přímo na západ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 45° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 3° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 44° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 2° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k severnímu pobřeží Španělska a odtud podél severního pobřeží Španělska a západního pobřeží Francie až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VIII b

Vody ohraničené linií začínající v bodě 46° 00′ severní šířky na západním pobřeží Francie; odtud přímo na západ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 45° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 3° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 44° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 2° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k severnímu pobřeží Španělska a odtud podél severního pobřeží Španělska a západního pobřeží Francie až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VIII c

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 2° 00′ západní délky na severním pobřeží Španělska; odtud přímo na sever až k bodu 44° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 43°00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží Španělska; odtud severním a východním směrem podél pobřeží Španělska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize VIII c

Vody ohraničené linií začínající v bodě 2° 00′ západní délky na severním pobřeží Španělska; odtud přímo na sever až k bodu 44° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 43°00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k západnímu pobřeží Španělska; odtud severním a východním směrem podél pobřeží Španělska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize VIII d

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 48° 00′ severní šířky a 8° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 44° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 3° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 45° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 46° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 47° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 6° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 47° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize VIII d 1

  Část divize VIII d ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 S | 11.00 Z |
| 48.00 S | 10.64 Z |
| 47.77 S | 10.37 Z |
| 47.45 S | 09.89 Z |
| 46.88 S | 09.62 Z |
| 46.34 S | 10.95 Z |
| 46.32 S | 11.00 Z |
| 48.00 S | 11.00 Z |

—

Statistická ICES divize VIII d

Vody ohraničené linií začínající v bodě 48° 00′ severní šířky a 8° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 44° 30′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 3° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 45° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 4° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 46° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 5° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 47° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 6° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 47° 30′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 8° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize VIII d 1

Část divize VIII d ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

48.00 S

11.00 Z

48.00 S

10.64 Z

47.77 S

10.37 Z

47.45 S

09.89 Z

46.88 S

09.62 Z

46.34 S

10.95 Z

46.32 S

11.00 Z

48.00 S

11.00 Z

| — | Statistická ICES subdivize VIII d 2

  Část divize VIII d, kromě subdivize VIII d 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize VIII d 2

Část divize VIII d, kromě subdivize VIII d 1.

| — | Statistická ICES divize VIII e

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 48° 00′ severní šířky a 11° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 43°00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize VIII e 1

  Část divize VIII e ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 48.00 S | 11.00 Z |
| 46.32 S | 11.00 Z |
| 44.72 S | 13.31 Z |
| 44.07 S | 13.49 Z |
| 43.00 S | 13.80 Z |

—

Statistická ICES divize VIII e

Vody ohraničené linií začínající v bodě 48° 00′ severní šířky a 11° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 43°00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize VIII e 1

Část divize VIII e ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

43.00 S

18.00 Z

48.00 S

18.00 Z

48.00 S

11.00 Z

46.32 S

11.00 Z

44.72 S

13.31 Z

44.07 S

13.49 Z

43.00 S

13.80 Z

| — | Statistická ICES subdivize VIII e 2

  Část divize VIII e, která nepatří do subdivize VIII e 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize VIII e 2

Část divize VIII e, která nepatří do subdivize VIII e 1.

Statistická ICES podoblast IX

Vody ohraničené linií začínající v bodě 43° 00′ severní šířky na severozápadním pobřeží Španělska; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 36° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 36′ západní délky na jižním pobřeží Španělska (mys Marroqui); odtud severozápadním směrem podél jihozápadního pobřeží Španělska, pobřeží Portugalska, a severozápadního pobřeží Španělska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize IX a

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 43° 00′ severní šířky na severozápadním pobřeží Španělska; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 36° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 36′ západní délky na jižním pobřeží Španělska (mys Marroqui); odtud severozápadním směrem podél jihozápadního pobřeží Španělska, pobřeží Portugalska, severozápadního pobřeží Španělska až k výchozímu bodu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize IX a

Vody ohraničené linií začínající v bodě 43° 00′ severní šířky na severozápadním pobřeží Španělska; odtud přímo na západ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 36° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 5° 36′ západní délky na jižním pobřeží Španělska (mys Marroqui); odtud severozápadním směrem podél jihozápadního pobřeží Španělska, pobřeží Portugalska, severozápadního pobřeží Španělska až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize IX b

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 43° 00′ severní šířky a 11° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 36° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize IX b 1

  Část divize IX b ohraničená linií spojující tyto body:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 43.00 S | 13.80 Z |
| 42.88 S | 13.84 Z |
| 42.04 S | 13.64 Z |
| 41.38 S | 13.27 Z |
| 41.13 S | 13.27 Z |
| 40.06 S | 13.49 Z |
| 38.75 S | 13.78 Z |
| 38.17 S | 13.69 Z |
| 36.03 S | 12.73 Z |
| 36.04 S | 15.30 Z |
| 36.02 S | 17.90 Z |
| 36.00 S | 18.00 Z |
| 43.00 S | 18.00 Z |

—

Statistická ICES divize IX b

Vody ohraničené linií začínající v bodě 43° 00′ severní šířky a 11° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 36° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize IX b 1

Část divize IX b ohraničená linií spojující tyto body:

Šířka

Délka

43.00 S

18.00 Z

43.00 S

13.80 Z

42.88 S

13.84 Z

42.04 S

13.64 Z

41.38 S

13.27 Z

41.13 S

13.27 Z

40.06 S

13.49 Z

38.75 S

13.78 Z

38.17 S

13.69 Z

36.03 S

12.73 Z

36.04 S

15.30 Z

36.02 S

17.90 Z

36.00 S

18.00 Z

43.00 S

18.00 Z

| — | Statistická ICES subdivize IX b 2

  Část divize IX b, která nepatří do subdivize IX b 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize IX b 2

Část divize IX b, která nepatří do subdivize IX b 1.

Statistická ICES podoblast X

Vody ohraničené linií začínající v bodě 48° 00′ severní šířky a 18° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 42° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 36° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize X a

  Část podoblasti X jižně od bodu 43° severní šířky.






  — | Statistická ICES subdivize X a 1

  Část divize X a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 S | 18.00 Z |
| 36.00 S | 22.25 Z |
| 37.58 S | 20.62 Z |
| 39.16 S | 21.32 Z |
| 40.97 S | 23.91 Z |
| 41.35 S | 24.65 Z |
| 41.91 S | 25.79 Z |
| 42.34 S | 28.45 Z |
| 42.05 S | 29.95 Z |
| 41.02 S | 35.11 Z |
| 40.04 S | 35.26 Z |
| 38.74 S | 35.48 Z |
| 36.03 S | 31.76 Z |
| 36.00 S | 32.03 Z |
| 36.00 S | 42.00 Z |
| 43.00 S | 42.00 Z |
| 43.00 S | 18.00 Z |
| 36.00 S | 18.00 Z |

—

Statistická ICES divize X a

Část podoblasti X jižně od bodu 43° severní šířky.

—

Statistická ICES subdivize X a 1

Část divize X a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

36.00 S

18.00 Z

36.00 S

22.25 Z

37.58 S

20.62 Z

39.16 S

21.32 Z

40.97 S

23.91 Z

41.35 S

24.65 Z

41.91 S

25.79 Z

42.34 S

28.45 Z

42.05 S

29.95 Z

41.02 S

35.11 Z

40.04 S

35.26 Z

38.74 S

35.48 Z

36.03 S

31.76 Z

36.00 S

32.03 Z

36.00 S

42.00 Z

43.00 S

42.00 Z

43.00 S

18.00 Z

36.00 S

18.00 Z

| — | Statistická ICES subdivize X a 2

  Část divize X a, která nepatří do subdivize X a 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES subdivize X a 2

Část divize X a, která nepatří do subdivize X a 1.

| — | Statistická ICES divize X b

  Část podoblasti X severně od bodu 43° severní šířky. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize X b

Část podoblasti X severně od bodu 43° severní šířky.

Statistická ICES podoblast XII

Vody ohraničené linií začínající v bodě 62° 00′ severní šířky a 15° 00′ západní délky; odtud přímo na západ až k bodu 27° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 59° 00′ severní šířky; odtud přímo na západ až k bodu 42° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 48° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 18° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 60° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 15° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k výchozímu bodu.

| — | Statistická ICES divize XII a

  Část podoblasti XII ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- |
| 62.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 42.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 15.00 Z |

—

Statistická ICES divize XII a

Část podoblasti XII ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

62.00 S

15.00 Z

62.00 S

27.00 Z

59.00 S

27.00 Z

59.00 S

42.00 Z

52.50 S

42.00 Z

52.50 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

24.00 Z

60.00 S

24.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

15.00 Z

62.00 S

15.00 Z

| — | Statistická ICES divize XII a 1

  Část divize XII a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 56.55 S | 42.00 Z |
| 56.64 S | 41.50 Z |
| 56.75 S | 41.00 Z |
| 56.88 S | 40.50 Z |
| 57.03 S | 40.00 Z |
| 57.20 S | 39.50 Z |
| 57.37 S | 39.00 Z |
| 57.62 S | 38.50 Z |
| 57.78 S | 38.25 Z |
| 57.97 S | 38.00 Z |
| 58.26 S | 37.50 Z |
| 58.50 S | 37.20 Z |
| 58.63 S | 37.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 60.69 S | 26.46 Z |
| 60.45 S | 25.09 Z |
| 60.37 S | 23.96 Z |
| 60.22 S | 23.27 Z |
| 60.02 S | 21.76 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.08 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |

—

Statistická ICES divize XII a 1

Část divize XII a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

52.50 S

42.00 Z

56.55 S

42.00 Z

56.64 S

41.50 Z

56.75 S

41.00 Z

56.88 S

40.50 Z

57.03 S

40.00 Z

57.20 S

39.50 Z

57.37 S

39.00 Z

57.62 S

38.50 Z

57.78 S

38.25 Z

57.97 S

38.00 Z

58.26 S

37.50 Z

58.50 S

37.20 Z

58.63 S

37.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.00 S

27.00 Z

60.85 S

27.00 Z

60.69 S

26.46 Z

60.45 S

25.09 Z

60.37 S

23.96 Z

60.22 S

23.27 Z

60.02 S

21.76 Z

60.00 S

20.55 Z

60.05 S

18.65 Z

60.08 S

18.00 Z

60.00 S

18.00 Z

60.00 S

24.00 Z

54.50 S

24.00 Z

54.50 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

42.00 Z

| — | Statistická ICES divize XII a 2

  Část divize XII a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.00 S | 15.00 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 60.44 S | 15.22 Z |
| 60.11 S | 17.32 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |

—

Statistická ICES divize XII a 2

Část divize XII a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

60.00 S

20.55 Z

60.00 S

15.00 Z

60.49 S

15.00 Z

60.44 S

15.22 Z

60.11 S

17.32 Z

60.05 S

18.65 Z

60.00 S

20.55 Z

| — | Statistická ICES divize XII a 3

  Část divize XII a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- |
| 59.00 S | 42.00 Z |
| 56.55 S | 42.00 Z |
| 56.64 S | 41.50 Z |
| 56.75 S | 41.00 Z |
| 56.88 S | 40.50 Z |
| 57.03 S | 40.00 Z |
| 57.20 S | 39.50 Z |
| 57.37 S | 39.00 Z |
| 57.62 S | 38.50 Z |
| 57.78 S | 38.25 Z |
| 57.97 S | 38.00 Z |
| 58.26 S | 37.50 Z |
| 58.63 S | 37.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.00 S | 42.00 Z |

—

Statistická ICES divize XII a 3

Část divize XII a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

59.00 S

42.00 Z

56.55 S

42.00 Z

56.64 S

41.50 Z

56.75 S

41.00 Z

56.88 S

40.50 Z

57.03 S

40.00 Z

57.20 S

39.50 Z

57.37 S

39.00 Z

57.62 S

38.50 Z

57.78 S

38.25 Z

57.97 S

38.00 Z

58.26 S

37.50 Z

58.63 S

37.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.00 S

42.00 Z

| — | Statistická ICES divize XII a 4

  Část divize XII a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- |
| 62.00 S | 27.00 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 60.69 S | 26.46 Z |
| 60.45 S | 25.09 Z |
| 60.37 S | 23.96 Z |
| 60.22 S | 23.27 Z |
| 60.02 S | 21.76 Z |
| 60.00 S | 20.55 Z |
| 60.05 S | 18.65 Z |
| 60.11 S | 17.32 Z |
| 60.44 S | 15.22 Z |
| 60.49 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 15.00 Z |
| 62.00 S | 27.00 Z |

—

Statistická ICES divize XII a 4

Část divize XII a ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

62.00 S

27.00 Z

60.85 S

27.00 Z

60.69 S

26.46 Z

60.45 S

25.09 Z

60.37 S

23.96 Z

60.22 S

23.27 Z

60.02 S

21.76 Z

60.00 S

20.55 Z

60.05 S

18.65 Z

60.11 S

17.32 Z

60.44 S

15.22 Z

60.49 S

15.00 Z

62.00 S

15.00 Z

62.00 S

27.00 Z

| — | Statistická ICES divize XII b

  Část podoblasti XII ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- |
| 60.00 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 18.00 Z |
| 54.50 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 24.00 Z |
| 60.00 S | 18.00 Z |

—

Statistická ICES divize XII b

Část podoblasti XII ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

60.00 S

18.00 Z

54.50 S

18.00 Z

54.50 S

24.00 Z

60.00 S

24.00 Z

60.00 S

18.00 Z

| — | Statistická ICES divize XII c

  Část podoblasti XII ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- |
| 52.50 S | 42.00 Z |
| 48.00 S | 42.00 Z |
| 48.00 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 18.00 Z |
| 52.50 S | 42.00 Z |

—

Statistická ICES divize XII c

Část podoblasti XII ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

52.50 S

42.00 Z

48.00 S

42.00 Z

48.00 S

18.00 Z

52.50 S

18.00 Z

52.50 S

42.00 Z

Statistická ICES podoblast XIV

Vody ohraničené linií vedenou od geografického severního pólu podél 40. poledníku západní délky až k severnímu pobřeží Grónska; odtud východním a jižním směrem podél pobřeží Grónska až k bodu 44° 00′ západní délky; odtud přímo na jih až k bodu 59° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 27° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 68° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; a odtud přímo na sever k zeměpisnému severnímu pólu.

| — | Statistická ICES divize XIV a

  Vody ohraničené linií vedenou od geografického severního pólu podél 40. poledníku západní délky až k severnímu pobřeží Grónska; odtud východním a jižním směrem podél pobřeží Grónska až k bodu 68° 30′ severní šířky na mysu Savary; odtud přímo na jih podél 27. poledníku západní délky až k bodu 68° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever k zeměpisnému severnímu pólu. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize XIV a

Vody ohraničené linií vedenou od geografického severního pólu podél 40. poledníku západní délky až k severnímu pobřeží Grónska; odtud východním a jižním směrem podél pobřeží Grónska až k bodu 68° 30′ severní šířky na mysu Savary; odtud přímo na jih podél 27. poledníku západní délky až k bodu 68° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 11° 00′ západní délky; odtud přímo na sever k zeměpisnému severnímu pólu.

| — | Statistická ICES divize XIV b

  Vody ohraničené linií začínající v bodě 44° 00′ západní délky na jižním pobřeží Grónska; odtud přímo na jih až k bodu 59° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 27° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 68° 30′ severní šířky na mysu Savary; odtud jihozápadním směrem podél pobřeží Grónska až k výchozímu bodu.






  — | Statistická ICES subdivize XIV b 1

  Část divize XIV b ohraničená linií spojující tyto souřadnice:






  Šířka | Délka |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 36.77 Z |
| 59.35 S | 36.50 Z |
| 59.50 S | 36.35 Z |
| 59.75 S | 36.16 Z |
| 60.00 S | 35.96 Z |
| 60.25 S | 35.76 Z |
| 60.55 S | 35.50 Z |
| 60.75 S | 35.37 Z |
| 61.00 S | 35.15 Z |
| 61.25 S | 34.97 Z |
| 61.50 S | 34.65 Z |
| 61.60 S | 34.50 Z |
| 61.75 S | 34.31 Z |
| 61.98 S | 34.00 Z |
| 62.25 S | 33.70 Z |
| 62.45 S | 33.53 Z |
| 62.50 S | 33.27 Z |
| 62.56 S | 33.00 Z |
| 62.69 S | 32.50 Z |
| 62.75 S | 32.30 Z |
| 62.87 S | 32.00 Z |
| 63.03 S | 31.50 Z |
| 63.25 S | 31.00 Z |
| 63.31 S | 30.86 Z |
| 63.00 S | 30.61 Z |
| 62.23 S | 29.87 Z |
| 61.79 S | 29.25 Z |
| 61.44 S | 28.61 Z |
| 61.06 S | 27.69 Z |
| 60.85 S | 27.00 Z |
| 59.00 S | 27.00 Z |

—

Statistická ICES divize XIV b

Vody ohraničené linií začínající v bodě 44° 00′ západní délky na jižním pobřeží Grónska; odtud přímo na jih až k bodu 59° 00′ severní šířky; odtud přímo na východ až k bodu 27° 00′ západní délky; odtud přímo na sever až k bodu 68° 30′ severní šířky na mysu Savary; odtud jihozápadním směrem podél pobřeží Grónska až k výchozímu bodu.

—

Statistická ICES subdivize XIV b 1

Část divize XIV b ohraničená linií spojující tyto souřadnice:

Šířka

Délka

59.00 S

27.00 Z

59.00 S

36.77 Z

59.35 S

36.50 Z

59.50 S

36.35 Z

59.75 S

36.16 Z

60.00 S

35.96 Z

60.25 S

35.76 Z

60.55 S

35.50 Z

60.75 S

35.37 Z

61.00 S

35.15 Z

61.25 S

34.97 Z

61.50 S

34.65 Z

61.60 S

34.50 Z

61.75 S

34.31 Z

61.98 S

34.00 Z

62.25 S

33.70 Z

62.45 S

33.53 Z

62.50 S

33.27 Z

62.56 S

33.00 Z

62.69 S

32.50 Z

62.75 S

32.30 Z

62.87 S

32.00 Z

63.03 S

31.50 Z

63.25 S

31.00 Z

63.31 S

30.86 Z

63.00 S

30.61 Z

62.23 S

29.87 Z

61.79 S

29.25 Z

61.44 S

28.61 Z

61.06 S

27.69 Z

60.85 S

27.00 Z

59.00 S

27.00 Z

| — | Statistická ICES divize XIV b 2

  Část divize XIV b, která nepatří do subdivize XIV b 1. |
| --- | --- |

—

Statistická ICES divize XIV b 2

Část divize XIV b, která nepatří do subdivize XIV b 1.

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/28

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 449/2005

ze dne 18. března 2005,

kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 174/1999, pokud jde o dobu platnosti vývozních licencí v odvětví mléka a mléčných výrobků

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na čl. 31 odst. 14 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 6 nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), stanoví dobu platnosti vývozních licencí. |
| --- | --- |

(1)

Článek 6 nařízení Komise (ES) č. 174/1999 ze dne 26. ledna 1999, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 804/68, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), stanoví dobu platnosti vývozních licencí.

| (2) | Ruská federace stanovila nové požadavky na schválení zařízení na zpracování mléka vyvážejících do Ruska a nacházejících se v České republice, Estonsku, na Kypru, v Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, na Maltě, v Polsku, Slovinsku a na Slovensku (dále jen „nové členské státy“). |
| --- | --- |

(2)

Ruská federace stanovila nové požadavky na schválení zařízení na zpracování mléka vyvážejících do Ruska a nacházejících se v České republice, Estonsku, na Kypru, v Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, na Maltě, v Polsku, Slovinsku a na Slovensku (dále jen „nové členské státy“).

| (3) | Přestože ruské veterinární orgány v posledních měsících provedly kontroly v zařízení na zpracování mléka, ruské orgány doposud neposkytly příslušným orgánům nových členských států seznam schválených zařízení. |
| --- | --- |

(3)

Přestože ruské veterinární orgány v posledních měsících provedly kontroly v zařízení na zpracování mléka, ruské orgány doposud neposkytly příslušným orgánům nových členských států seznam schválených zařízení.

| (4) | Mnoho hospodářských subjektů, které vycházejí z toho, že zařízení na zpracování mléka mají být schválena, jelikož odpovídají požadavkům směrnice Rady 92/46/EHS ze dne 16. června 1992 o hygienických předpisech pro produkci syrového mléka, tepelně ošetřeného mléka a mléčných výrobků a jejich uvedení na trh (3), nadále nepřetržitě žádalo o vývozní licence, aby udrželo svůj normální obchodní styk s Ruskem. Tyto hospodářské subjekty však nebudou moci využívat tyto licence před uplynutím jejich období platnosti. |
| --- | --- |

(4)

Mnoho hospodářských subjektů, které vycházejí z toho, že zařízení na zpracování mléka mají být schválena, jelikož odpovídají požadavkům směrnice Rady 92/46/EHS ze dne 16. června 1992 o hygienických předpisech pro produkci syrového mléka, tepelně ošetřeného mléka a mléčných výrobků a jejich uvedení na trh (3), nadále nepřetržitě žádalo o vývozní licence, aby udrželo svůj normální obchodní styk s Ruskem. Tyto hospodářské subjekty však nebudou moci využívat tyto licence před uplynutím jejich období platnosti.

| (5) | Podle nových ruských podmínek pro udělení osvědčení musejí vývozci ze Společenství mít nejpozději od 1. ledna 2005 předvývozní licence na prokázání toho, že zvířata a živočišné produkty pocházející z jiného členského státu než z členského státu vývozu a obsažené v konečném produktu odpovídají veterinárním a hygienickým předpisům. |
| --- | --- |

(5)

Podle nových ruských podmínek pro udělení osvědčení musejí vývozci ze Společenství mít nejpozději od 1. ledna 2005 předvývozní licence na prokázání toho, že zvířata a živočišné produkty pocházející z jiného členského státu než z členského státu vývozu a obsažené v konečném produktu odpovídají veterinárním a hygienickým předpisům.

| (6) | Jelikož zavedení nového administrativního systému a vytvoření přiměřených postupů mezi členskými státy ohledně vystavování a výměny uvedených předvývozních licencí vyžadují čas a systém není ještě plně uplatnitelný ve všech členských státech, nebudou někteří vývozci moci využít vývozních licencí, jež vyprší dne 31. ledna 2005, neboť nemají uvedené předvývozní licence. |
| --- | --- |

(6)

Jelikož zavedení nového administrativního systému a vytvoření přiměřených postupů mezi členskými státy ohledně vystavování a výměny uvedených předvývozních licencí vyžadují čas a systém není ještě plně uplatnitelný ve všech členských státech, nebudou někteří vývozci moci využít vývozních licencí, jež vyprší dne 31. ledna 2005, neboť nemají uvedené předvývozní licence.

| (7) | Za těchto okolností je třeba stanovit prodloužení doby platnosti vývozních licencí vystavených v červenci, srpnu, září, říjnu a listopadu 2004. |
| --- | --- |

(7)

Za těchto okolností je třeba stanovit prodloužení doby platnosti vývozních licencí vystavených v červenci, srpnu, září, říjnu a listopadu 2004.

| (8) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Odchylně od článku 6 nařízení (ES) č. 174/1999 jsou vývozní licence s náhradou stanovenou předem a se zemí určení Rusko, jež byly vystaveny v měsících červenci, srpnu, září, říjnu a listopadu 2004 ohledně produktů uvedených v písmenech a) až d) uvedeného článku, platné až do 30. dubna 2005.

Článek 2

Na žádost držitele licence přizpůsobují příslušné orgány členských států dobu trvání licencí stanovenou v článku 1.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Článek 1 se použije ode dne 1. července 2004.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 20, 27.1.1999, s. 8. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2250/2004 (Úř. věst. L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  Úř. věst. L 268, 14.9.1992, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná aktem o přistoupení z roku 2003.

3

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/30

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 450/2005

ze dne 18. března 2005

o dokladu, kterým se prokazuje splnění celních formalit pro dovoz mléka a mléčných výrobků v třetích zemích podle článku 16 nařízení (ES) č. 800/1999

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na čl. 31 odst. 10 třetí odrážku uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 31 odst. 10 třetí odrážce nařízení (ES) č. 1255/1999 se stanoví, že pokud jde o rozlišené náhrady, je náhrada vyplacena, jestliže se prokáže, že produkty dosáhly místa určení uvedeného v licenci nebo jiného místa určení, pro které byla náhrada stanovena. Postupem podle článku 42 uvedeného nařízení však mohou být stanoveny odchylky od tohoto pravidla, pokud budou vymezeny podmínky poskytující rovnocenné záruky. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 31 odst. 10 třetí odrážce nařízení (ES) č. 1255/1999 se stanoví, že pokud jde o rozlišené náhrady, je náhrada vyplacena, jestliže se prokáže, že produkty dosáhly místa určení uvedeného v licenci nebo jiného místa určení, pro které byla náhrada stanovena. Postupem podle článku 42 uvedeného nařízení však mohou být stanoveny odchylky od tohoto pravidla, pokud budou vymezeny podmínky poskytující rovnocenné záruky.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 351/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), stanoví náhrady rozlišené podle místa určení pro všechny mléčné výrobky ode dne 27. února 2004. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 351/2004 ze dne 26. února 2004, kterým se stanoví vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (2), stanoví náhrady rozlišené podle místa určení pro všechny mléčné výrobky ode dne 27. února 2004.

| (3) | Článek 16 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (3), uvádí doklady, které se mohou použít k prokázání splnění dovozních celních formalit ve třetí zemi v případech, kdy je sazba náhrady rozlišována podle místa určení. Podle uvedeného článku je Komise oprávněna stanovit v některých zvláštních případech, jež budou určeny, že dovoz podle uvedeného článku lze prokázat předložením zvláštního dokladu nebo jakýmkoli jiným způsobem. |
| --- | --- |

(3)

Článek 16 nařízení Komise (ES) č. 800/1999 ze dne 15. dubna 1999, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu vývozních náhrad pro zemědělské produkty (3), uvádí doklady, které se mohou použít k prokázání splnění dovozních celních formalit ve třetí zemi v případech, kdy je sazba náhrady rozlišována podle místa určení. Podle uvedeného článku je Komise oprávněna stanovit v některých zvláštních případech, jež budou určeny, že dovoz podle uvedeného článku lze prokázat předložením zvláštního dokladu nebo jakýmkoli jiným způsobem.

| (4) | Skutečnost, že vyplácení náhrad bylo podřízeno požadavkům stanoveným v článku 16 nařízení (ES) č. 800/1999 přináší podstatnou změnu správních postupů jak pro příslušný vnitrostátní orgán, tak i pro vývozce, má administrativní dopad a představuje značnou finanční zátěž. Získávání průkazních dokladů podle článku 16 uvedeného nařízení může v některých zemích vyvolat značné administrativní obtíže. |
| --- | --- |

(4)

Skutečnost, že vyplácení náhrad bylo podřízeno požadavkům stanoveným v článku 16 nařízení (ES) č. 800/1999 přináší podstatnou změnu správních postupů jak pro příslušný vnitrostátní orgán, tak i pro vývozce, má administrativní dopad a představuje značnou finanční zátěž. Získávání průkazních dokladů podle článku 16 uvedeného nařízení může v některých zemích vyvolat značné administrativní obtíže.

| (5) | Nařízení Komise (ES) č. 519/2004 ze dne 19. března 2004, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 800/1999, pokud jde o mléko a mléčné výrobky (4), stanoví za účelem zmírnění některých správních a finančních omezení uložených vývozcům a dále proto, aby se umožnilo orgánům a vývozcům stanovit nové režimy pro uvedené produkty a zavést nové postupy nezbytné pro hladký průběh vyplňování všech formalit, přechodné období, během něhož je předkládání dokumentů prokazujících splnění celních formalit pro dovoz usnadněno. Uvedená ustanovení pozbydou platnosti dne 31. prosince 2004. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení Komise (ES) č. 519/2004 ze dne 19. března 2004, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 800/1999, pokud jde o mléko a mléčné výrobky (4), stanoví za účelem zmírnění některých správních a finančních omezení uložených vývozcům a dále proto, aby se umožnilo orgánům a vývozcům stanovit nové režimy pro uvedené produkty a zavést nové postupy nezbytné pro hladký průběh vyplňování všech formalit, přechodné období, během něhož je předkládání dokumentů prokazujících splnění celních formalit pro dovoz usnadněno. Uvedená ustanovení pozbydou platnosti dne 31. prosince 2004.

| (6) | V mnoha zemích určení však ještě nebyly vytvořeny příslušné postupy ani přiměřené prostředky k předkládání požadovaných dokladů. Aby se zabránilo tomu, že obchodníkům nebudou vypláceny vývozní náhrady kvůli nedostatkům ve správních postupech ve třetích zemích, je třeba stanovit přechodný režim i na rok 2005. Na základě zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 519/2004 je možné upravit přechodný režim stanovený v uvedeném nařízení, aby bylo možné předkládat dodatečné dokumenty. |
| --- | --- |

(6)

V mnoha zemích určení však ještě nebyly vytvořeny příslušné postupy ani přiměřené prostředky k předkládání požadovaných dokladů. Aby se zabránilo tomu, že obchodníkům nebudou vypláceny vývozní náhrady kvůli nedostatkům ve správních postupech ve třetích zemích, je třeba stanovit přechodný režim i na rok 2005. Na základě zkušenosti získané při provádění nařízení (ES) č. 519/2004 je možné upravit přechodný režim stanovený v uvedeném nařízení, aby bylo možné předkládat dodatečné dokumenty.

| (7) | Je vhodné připomenout ustanovení článku 20 nařízení (ES) č. 800/1999, které příslušné orgány členských států v případě, že existuje pochybnost o skutečném místě určení vyváženého produktu, opravňuje vyžadovat u všech náhrad dodatečné doklady, které k jejich spokojenosti prokáží, že produkt byl skutečně uveden na trh v dovážející třetí zemi. |
| --- | --- |

(7)

Je vhodné připomenout ustanovení článku 20 nařízení (ES) č. 800/1999, které příslušné orgány členských států v případě, že existuje pochybnost o skutečném místě určení vyváženého produktu, opravňuje vyžadovat u všech náhrad dodatečné doklady, které k jejich spokojenosti prokáží, že produkt byl skutečně uveden na trh v dovážející třetí zemi.

| (8) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   V případě vývozů výrobků kódů KN 0401 až 0405 prováděných podle článku 31 nařízení (ES) č. 1255/1999, u nichž vývozce nemůže předložit doklad uvedený v čl. 16 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 800/1999, musí být produkt, odchylně od uvedeného článku, považován za dovezený do třetí země po předložení následujících tří dokumentů:

| a) | opisu přepravního dokladu; |
| --- | --- |

a)

opisu přepravního dokladu;

| b) | osvědčení o vykládce vydaného příslušným orgánem dotyčné třetí země, příslušnými orgány členského státu v zemi určení nebo mezinárodní kontrolní a dozorčí společností podle čl. 16 písm. a) až f) nařízení (ES) č. 800/1999, v němž se potvrzuje, že produkt opustil místo vykládky nebo alespoň, pokud je to orgánu nebo společnosti vydávajícím osvědčení známo, že produkt nebyl následně naložen pro zpětný vývoz; |
| --- | --- |

b)

osvědčení o vykládce vydaného příslušným orgánem dotyčné třetí země, příslušnými orgány členského státu v zemi určení nebo mezinárodní kontrolní a dozorčí společností podle čl. 16 písm. a) až f) nařízení (ES) č. 800/1999, v němž se potvrzuje, že produkt opustil místo vykládky nebo alespoň, pokud je to orgánu nebo společnosti vydávajícím osvědčení známo, že produkt nebyl následně naložen pro zpětný vývoz;

| c) | bankovního dokladu vydaného schválenými zprostředkovateli usazenými ve Společenství, který potvrzuje, že platba odpovídající danému vývozu je připsána na účet vývozce vedený u zprostředkovatelů, nebo dokladu o zaplacení. |
| --- | --- |

c)

bankovního dokladu vydaného schválenými zprostředkovateli usazenými ve Společenství, který potvrzuje, že platba odpovídající danému vývozu je připsána na účet vývozce vedený u zprostředkovatelů, nebo dokladu o zaplacení.

2.   Pro účely článku 20 nařízení (ES) č. 800/1999 členské státy vezmou na vědomí ustanovení podle odstavce 1.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se na vývozní prohlášení přijatá od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 60, 27.2.2004, s. 46.

2

(3)  Úř. věst. L 102, 17.4.1999, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 671/2004 (Úř. věst. L 105, 14.4.2004, s. 5).

3

(4)  Úř. věst. L 83, 20.3.2004, s. 4.

4

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/32

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 451/2005

ze dne 18. března 2005

o dovozních licencích pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1254/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s hovězím a telecím masem (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 ze dne 10. prosince 2002 o režimu zemědělských produktů a z nich vyrobeného zboží původem ze zemí Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří (AKT), které zrušuje nařízení (ES) č. 1706/98 (2),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 2247/2003 ze dne 19. prosince 2003 o prováděcích pravidlech v sektoru hovězího a telecího masa, nařízení Rady (ES) č. 2286/2002 o režimu zemědělských produktů a z nich vyrobeného zboží původem ze zemí Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří (AKT) (3), a zejména na článek 5 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Článek 1 nařízení (ES) č. 2247/2003 uvádí možnost vydat dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie. Dovozy se však musí uskutečnit v rámci množství stanovených pro každou z těchto vyvážejících třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Článek 1 nařízení (ES) č. 2247/2003 uvádí možnost vydat dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie. Dovozy se však musí uskutečnit v rámci množství stanovených pro každou z těchto vyvážejících třetích zemí.

| (2) | Žádosti o udělení licence podané v období od 1. do 10. března 2005, vyjádřené v množství vykostěného masa, ve smyslu nařízení (ES) č. 2247/2003, pro produkty původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie nepřesahují množství, která jsou pro tyto státy k dispozici. Proto je možné vydat dovozní licence na požadovaná množství. |
| --- | --- |

(2)

Žádosti o udělení licence podané v období od 1. do 10. března 2005, vyjádřené v množství vykostěného masa, ve smyslu nařízení (ES) č. 2247/2003, pro produkty původem z Botswany, Keni, Madagaskaru, Svazijska, Zimbabwe a Namibie nepřesahují množství, která jsou pro tyto státy k dispozici. Proto je možné vydat dovozní licence na požadovaná množství.

| (3) | Je třeba stanovit množství, pro která je od 1. dubna 2005 v rámci celkového množství 52 100 t možné podat žádost o licenci. |
| --- | --- |

(3)

Je třeba stanovit množství, pro která je od 1. dubna 2005 v rámci celkového množství 52 100 t možné podat žádost o licenci.

| (4) | V této souvislosti se připomíná, že se toto nařízení nijak nedotýká směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o hygienických otázkách a otázkách veterinární inspekce při dovozu skotu, vepřů, ovcí a koz, masa čerstvého nebo masných produktů původem z třetích zemí (4), |
| --- | --- |

(4)

V této souvislosti se připomíná, že se toto nařízení nijak nedotýká směrnice Rady 72/462/EHS ze dne 12. prosince 1972 o hygienických otázkách a otázkách veterinární inspekce při dovozu skotu, vepřů, ovcí a koz, masa čerstvého nebo masných produktů původem z třetích zemí (4),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Níže uvedené členské státy vydávají dne 21. března 2005 dovozní licence pro produkty z hovězího a telecího masa, vyjádřené v množství vykostěného masa, původem z určitých států Afriky, Karibské oblasti a Tichomoří, a to pro níže uvedená množství a země původu:

| | Spojené království:






  — | 300 t původem z Botswany, |
| --- | --- | --- |

Spojené království:

—

300 t původem z Botswany,

| — | 10 t původem ze Svazijska, |
| --- | --- |

—

10 t původem ze Svazijska,

| — | 550 t původem z Namibie. |
| --- | --- |

—

550 t původem z Namibie.

Článek 2

Žádosti o licence mohou být dle čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 2247/2003 podány během prvních deseti dnů měsíce dubna 2005 pro níže uvedená množství vykostěného hovězího a telecího masa:

| Botswana: | 17 236 t, |
| --- | --- |
| Keňa: | 142 t, |
| Madagaskar: | 7 579 t, |
| Svazijsko: | 3 337 t, |
| Zimbabwe: | 9 100 t, |
| Namibie: | 11 350 t. |

Botswana:

17 236 t,

Keňa:

142 t,

Madagaskar:

7 579 t,

Svazijsko:

3 337 t,

Zimbabwe:

9 100 t,

Namibie:

11 350 t.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 21. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 21. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 1899/2004 (Úř. věst. L 328, 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  Úř. věst. L 348, 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. L 333, 20.12.2003, s. 37. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1118/2004 (Úř. věst. L 217, 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  Úř. věst. L 302, 31.12.1972, s. 28. Směrnice naposledy pozměněná nařízením (ES) č. 807/2003 (Úř. věst. L 122, 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 452/2005

ze dne 18. března 2005,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v března 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného dohodami uzavřenými mezi Společenstvím a Bulharskem a Rumunskem

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1898/97 ze dne 29. září 1997, kterým se stanoví prováděcí pravidla v odvětví vepřového masa v rámci režimu stanoveného dohodami uzavřenými mezi Společenstvím a Polskou republikou, Maďarskou republikou, Českou republikou, Slovenskem, Bulharskem a Rumunskem (1), a zejména na čl. 4 odst. 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádosti o dovozní licence podané pro období od 1. dubna do 30. června 2005 se vztahují na množství menší nebo stejná jako ta, která jsou k dispozici, a je proto možné jim vyhovět v plném rozsahu. |
| --- | --- |

(1)

Žádosti o dovozní licence podané pro období od 1. dubna do 30. června 2005 se vztahují na množství menší nebo stejná jako ta, která jsou k dispozici, a je proto možné jim vyhovět v plném rozsahu.

| (2) | Hospodářské subjekty je třeba upozornit na skutečnost, že licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které splňují požadavky všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství, |
| --- | --- |

(2)

Hospodářské subjekty je třeba upozornit na skutečnost, že licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které splňují požadavky všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. dubna do 30. června 2005 dle nařízení (ES) č. 1898/97 se vyhovuje dle přílohy tohoto nařízení.

2.   Licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které odpovídají požadavkům všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 267, 30.9.1997, s. 58. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 333/2004 (Úř. věst. L 60, 27.2.2004, s. 12).

1

---

PŘÍLOHA

| Skupina | Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v období od 1. dubna do 30. června 2005 (%) |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Skupina

Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v období od 1. dubna do 30. června 2005 (%)

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 453/2005

ze dne 18. března 2005,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v březnu 2005 pro některé produkty z vepřového masa v rámci režimu stanoveného nařízením Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1432/94 ze dne 22. června 1994, kterým se stanoví prováděcí pravidla k dovoznímu režimu v odvětví vepřového masa podle nařízení Rady (ES) č. 774/94 o otevření a správě některých celních kvót Společenství pro vepřové maso a některé další zemědělské produkty (1), a zejména na čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádosti o dovozní licence podané na druhé čtvrtletí 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši. |
| --- | --- |

(1)

Žádosti o dovozní licence podané na druhé čtvrtletí 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši.

| (2) | Je třeba určit množství dostupné pro následující období. |
| --- | --- |

(2)

Je třeba určit množství dostupné pro následující období.

| (3) | Hospodářské subjekty je třeba upozornit na skutečnost, že licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které splňují požadavky všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství, |
| --- | --- |

(3)

Hospodářské subjekty je třeba upozornit na skutečnost, že licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které splňují požadavky všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. dubna do 30. června 2005 dle nařízení (ES) č. 1432/94 se vyhovuje dle přílohy I tohoto nařízení.

2.   Na období od 1. července do 30. září 2005 mohou být žádosti o dovozni licence podávány dle nařízení (ES) č. 1432/94 pro celkové množství uvedené v příloze II.

3.   Licence je možné uplatnit pouze pro produkty, které odpovídají požadavkům všech veterinárních předpisů nyní platných ve Společenství.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 156, 23.6.1994, s. 14. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 332/2004 (Úř. věst. L 60, 27.2.2004, s. 10).

1

---

PŘÍLOHA I

| Skupina | Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných pro období od 1. dubna do 30. června 2005 |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Skupina

Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných pro období od 1. dubna do 30. června 2005

1

100,00

---

PŘÍLOHA II

| (t) |
| --- |
| Skupina | Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v období od 1. července do 30. zaří 2005 |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Skupina

Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v období od 1. července do 30. zaří 2005

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/38

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 454/2005

ze dne 18. března 2005,

kterým se stanoví, do jaké míry lze vyhovět žádostem o dovozní licence podaným v března 2005 v rámci režimu stanoveného celními kvótami pro některé produkty z vepřového masa na období od 1. dubna do 30. června 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1458/2003 ze dne 18. srpna 2003 o otevření a správě dovozní celní kvóty u některých produktů z odvětví vepřového masa (1), a zejména na čl. 5 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Žádosti o dovozní licence podané pro období od 1. dubna do 30. června 2005 se vztahují na menší množství, než je k dispozici, může jim být tedy vyhověno v plné výši,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Žádostem o dovozní licence podaným na období od 1. dubna do 30. června 2005 dle nařízení (ES) č. 1458/2003 se vyhovuje dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. dubna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 208, 19.8.2003, s. 3.

1

---

PŘÍLOHA

| Skupina | Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v období od 1. dubna do 30. června 2005 (%) |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Skupina

Míra přijetí žádostí o dovozní licence podaných v období od 1. dubna do 30. června 2005 (%)

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/40

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 455/2005

ze dne 18. března 2005,

kterým se stanoví světové tržní ceny nevyzrněné bavlny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na protokol 4 o bavlně, který je přiložen k aktu o přistoupení Řecka, naposledy pozměněný nařízením Rady (ES) č. 1050/2001 (1),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1051/2001 ze dne 22. května 2001 o podpoře pro produkci bavlny (2), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu (3). Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 se pravidelně určuje světová tržní cena nevyzrněné bavlny na základě cen vyzrněné bavlny na světovém trhu a s ohledem na historický poměr mezi zjištěnou cenou vyzrněné bavlny a cenou vypočítanou pro nevyzrněnou bavlnu. Tento historický poměr byl stanoven v čl. 2 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1591/2001 ze dne 2. srpna 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro režim podpor por bavlnu (3). Není-li možné stanovit světovou tržní cenu tímto způsobem, stanoví se na základě nejnovější stanovené ceny.

| (2) | V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů. Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní. Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 5 nařízení (ES) č. 1051/2001 se světová tržní cena nevyzrněné bavlny určí s ohledem na zvláštní charakteristiky produktu a na základě nejvýhodnějších nabídek a kótací, jež jsou považovány za reprezentativní z hlediska skutečných tržních trendů. Za tímto účelem je třeba vypočítat průměr nabídek a kótací zjištěných na jedné nebo několika evropských burzách pro produkt, který je dodáván za podmínek CIF do přístavu Společenství a pochází z různých dodávajících zemí, jež jsou z hlediska mezinárodního obchodu považovány za nejvíce reprezentativní. Existuje však ustanovení o úpravě kritérií pro určování světových tržních cen vyzrněné bavlny umožňující přihlédnout k rozdílům odůvodněným jakostí dodávaného produktu nebo povahou dotyčných nabídek a kótací. Tyto úpravy jsou uvedeny v čl. 3 odst. 2 nařízení (ES) č. 1591/2001.

| (3) | Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny, |
| --- | --- |

(3)

Za použití daných kritérií jsou stanoveny níže uvedené světové tržní ceny nevyzrněné bavlny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Stanovuje se, že světová tržní cena nevyzrněné bavlny uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 1051/2001 činí 19,011 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 19. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 18. března 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 148, 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 210, 3.8.2001, s. 10. Nařízení ve znění nařízení (ES) č. 1486/2002 (Úř. věst. L 223, 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Komise

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/41

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. července 2004

o podpoře v odvětví rybolovu a akvakultury na Korsice v letech 1986 až 1999

(oznámeno pod číslem K(2004) 2585)

(pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/238/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropských společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec uvedené smlouvy,

po vyzvání zúčastněných stran k předložení připomínek v souladu s uvedeným článkem,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dne 21. května 1996 se konalo v Bruselu zasedání mezi Francií a Komisí ve věci situace určitých hospodářských odvětví Korsiky, včetně rybolovu. Během tohoto zasedání Komise shledala, že veřejné podpory byly v tomto odvětví přidělovány, aniž by byly oficiálně oznámeny, a byly tak předmětem šetření dle článku 88 (dříve 93) Smlouvy. |
| --- | --- |

(1)

Dne 21. května 1996 se konalo v Bruselu zasedání mezi Francií a Komisí ve věci situace určitých hospodářských odvětví Korsiky, včetně rybolovu. Během tohoto zasedání Komise shledala, že veřejné podpory byly v tomto odvětví přidělovány, aniž by byly oficiálně oznámeny, a byly tak předmětem šetření dle článku 88 (dříve 93) Smlouvy.

| (2) | Z toho důvodu Komise požádala Francii v dopise ze dne 14. června 1996 o poskytnutí informací o těchto podporách. |
| --- | --- |

(2)

Z toho důvodu Komise požádala Francii v dopise ze dne 14. června 1996 o poskytnutí informací o těchto podporách.

| (3) | V dopise ze dne 7. července 1996 Francie sdělila Komisi, že navázala nezbytné kontakty s územní samosprávou Korsiky, aby byly poskytnuty požadované informace. Tyto Komisi poskytnuty nebyly, proto byl odeslán první upomínkový dopis dne 12. září 1996. |
| --- | --- |

(3)

V dopise ze dne 7. července 1996 Francie sdělila Komisi, že navázala nezbytné kontakty s územní samosprávou Korsiky, aby byly poskytnuty požadované informace. Tyto Komisi poskytnuty nebyly, proto byl odeslán první upomínkový dopis dne 12. září 1996.

| (4) | Následně Francie předala v dopise ze dne 17. prosince 1996 určité informace týkající se zmíněných podpor. Tyto byly zapsány dne 6. ledna 1997 pod číslem NN 11/97 v rejstříku oficiálně neoznámených podpor. |
| --- | --- |

(4)

Následně Francie předala v dopise ze dne 17. prosince 1996 určité informace týkající se zmíněných podpor. Tyto byly zapsány dne 6. ledna 1997 pod číslem NN 11/97 v rejstříku oficiálně neoznámených podpor.

| (5) | Poté, co Komise zjistila, že nemá k dispozici všechny nezbytné položky k zahájení šetření tohoto režimu podpor, požádala o doplňkové informace v dopise ze dne 24. dubna 1997. Určité dokumenty jí byly doručeny poštou dne 3. prosince 1997 a 11. srpna 1998. |
| --- | --- |

(5)

Poté, co Komise zjistila, že nemá k dispozici všechny nezbytné položky k zahájení šetření tohoto režimu podpor, požádala o doplňkové informace v dopise ze dne 24. dubna 1997. Určité dokumenty jí byly doručeny poštou dne 3. prosince 1997 a 11. srpna 1998.

| (6) | Následně Komise předala novou žádost o doplňkové údaje v dopise ze dne 11. února 1999. Poté se konalo zasedání Komise dne 22. února 2000 s představiteli územní správy Korsiky. V návaznosti na toto zasedání Komise opět předala Francii seznam s informacemi nezbytnými k přistoupení k analýze těchto podpor. Po dvou dalších upomínkových dopisech byla značná část požadovaných informací poskytnuta v dopise ze dne 11. dubna 2001. |
| --- | --- |

(6)

Následně Komise předala novou žádost o doplňkové údaje v dopise ze dne 11. února 1999. Poté se konalo zasedání Komise dne 22. února 2000 s představiteli územní správy Korsiky. V návaznosti na toto zasedání Komise opět předala Francii seznam s informacemi nezbytnými k přistoupení k analýze těchto podpor. Po dvou dalších upomínkových dopisech byla značná část požadovaných informací poskytnuta v dopise ze dne 11. dubna 2001.

| (7) | Mimo to byla Komise obeznámena se zprávou Francouzského národního shromáždění č. 1077, vypracovanou jménem vyšetřovacího výboru užívání veřejných podpor a řízení veřejných služeb na Korsice (1) (dále jen „zpráva Národního shromáždění“). V této zprávě, která byla zveřejněna v roce 1998, jsou popsány podpory přidělené v odvětví rybolovu a akvakultury v roce 1997 (srov. bod I.C.1.b uvedené zprávy). |
| --- | --- |

(7)

Mimo to byla Komise obeznámena se zprávou Francouzského národního shromáždění č. 1077, vypracovanou jménem vyšetřovacího výboru užívání veřejných podpor a řízení veřejných služeb na Korsice (1) (dále jen „zpráva Národního shromáždění“). V této zprávě, která byla zveřejněna v roce 1998, jsou popsány podpory přidělené v odvětví rybolovu a akvakultury v roce 1997 (srov. bod I.C.1.b uvedené zprávy).

| (8) | Komise informovala Francii v dopise ze dne 30. října 2001 o svém rozhodnutí zahájit oficiální vyšetřovací řízení, (jak je stanoveno v čl. 88 odst. 2 Smlouvy), a to u následujících opatření týkajících se podpor poskytnutých na Korsice:






  — | opatření týkající se nákupu nových plavidel a nákupu použitých plavidel v období let 1986 až 1999, |
| --- | --- | --- |

(8)

Komise informovala Francii v dopise ze dne 30. října 2001 o svém rozhodnutí zahájit oficiální vyšetřovací řízení, (jak je stanoveno v čl. 88 odst. 2 Smlouvy), a to u následujících opatření týkajících se podpor poskytnutých na Korsice:

—

opatření týkající se nákupu nových plavidel a nákupu použitých plavidel v období let 1986 až 1999,

| — | opatření týkající se přestavby a vybavení stávajících plavidel v období 1. ledna 1987 až 28. října 1998, jestliže výsledkem těchto prací bylo zvýšení výkonu plavidla. |
| --- | --- |

—

opatření týkající se přestavby a vybavení stávajících plavidel v období 1. ledna 1987 až 28. října 1998, jestliže výsledkem těchto prací bylo zvýšení výkonu plavidla.

| (9) | Ve stejném rozhodnutí Komise sdělila Francii, že shledala podpory na přestavbu a vybavení plavidel, jejichž následkem nebylo zvýšení výkonu plavidla, stejně jako další podpory na vybavení pro půdu užívanou rybáři slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(9)

Ve stejném rozhodnutí Komise sdělila Francii, že shledala podpory na přestavbu a vybavení plavidel, jejichž následkem nebylo zvýšení výkonu plavidla, stejně jako další podpory na vybavení pro půdu užívanou rybáři slučitelné se společným trhem.

| (10) | Tímto rozhodnutím též Komise dala Francii příkaz předat nezbytné údaje k šetření podpor akvakultury. |
| --- | --- |

(10)

Tímto rozhodnutím též Komise dala Francii příkaz předat nezbytné údaje k šetření podpor akvakultury.

| (11) | V dopise ze dne 21. prosince 2001 Francie oznámila výsledky svého šetření podpor, u nichž bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, a dodala informace o podporách akvakultury. |
| --- | --- |

(11)

V dopise ze dne 21. prosince 2001 Francie oznámila výsledky svého šetření podpor, u nichž bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, a dodala informace o podporách akvakultury.

| (12) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k projednávaným podporám. V návaznosti na toto zveřejnění nebyla Komisi předána žádná připomínka. |
| --- | --- |

(12)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (2). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení připomínek k projednávaným podporám. V návaznosti na toto zveřejnění nebyla Komisi předána žádná připomínka.

II.   POPIS

| (13) | Podpory, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, jsou ty, u nichž bylo zahájeno oficiální vyšetřovací řízení, a ty, o nichž dala Komise příkaz Francii dodat informace. Toto rozhodnutí se tudíž týká následujících čtyř typů podpor:






  — | týkajících se nákupu nových plavidel v období let 1986 až 1999, |
| --- | --- | --- |

(13)

Podpory, jež jsou předmětem tohoto rozhodnutí, jsou ty, u nichž bylo zahájeno oficiální vyšetřovací řízení, a ty, o nichž dala Komise příkaz Francii dodat informace. Toto rozhodnutí se tudíž týká následujících čtyř typů podpor:

—

týkajících se nákupu nových plavidel v období let 1986 až 1999,

| — | týkajících se přestavby a vybavení stávajících plavidel v období 1. ledna 1997 až 28. října 1998, jestliže výsledkem těchto prací bylo zvýšení výkonu plavidla, |
| --- | --- |

—

týkajících se přestavby a vybavení stávajících plavidel v období 1. ledna 1997 až 28. října 1998, jestliže výsledkem těchto prací bylo zvýšení výkonu plavidla,

| — | týkajících se nákupu použitých plavidel v období let 1986–1999, |
| --- | --- |

—

týkajících se nákupu použitých plavidel v období let 1986–1999,

| — | týkajících se akvakultury v období let 1994-1999. |
| --- | --- |

—

týkajících se akvakultury v období let 1994-1999.

| (14) | Podpory rybářského loďstva byly zavedeny Shromážděním Korsiky, které přijalo dne 29. března 1985 ve svém usnesení č. 85/10a „nařízení o podporách pro modernizaci loďstva“. Toto usnesení bylo několikrát pozměněno: usnesením ze dne 30. listopadu 1990 (č. 90/99), ze dne 19. prosince 1991 (č. 91/1032), ze dne 23. února 1993 (č. 93/25), ze dne 9. března 1995 (č. 95/16), ze dne 11. září 1995 (č. 95/79) a ze dne 11. dubna 1997 (č. 97/36). Francie upřesnila, že poslední uvedené usnesení (č. 97/36) nebylo předmětem žádné modifikace až do skončení programového období jediného programového dokumentu (DOCUP) o působnosti strukturálních fondů, tj. v průběhu tohoto období až do jeho skončení, to jest do dne 31. prosince 1999. Co se týče podpor akvakultury, Francie uvedla, že regionální orgány Korsiky přesně dodržely právní předpisy Společenství, a to dle Průvodce veřejnými podporami, jenž byl vydán „Agenturou pro hospodářský rozvoj Korsiky“ (ADEC). Část tohoto průvodce o rybolovu a akvakultuře, jenž popisuje možnosti přidělení podpor, byla předána Komisi. |
| --- | --- |

(14)

Podpory rybářského loďstva byly zavedeny Shromážděním Korsiky, které přijalo dne 29. března 1985 ve svém usnesení č. 85/10a „nařízení o podporách pro modernizaci loďstva“. Toto usnesení bylo několikrát pozměněno: usnesením ze dne 30. listopadu 1990 (č. 90/99), ze dne 19. prosince 1991 (č. 91/1032), ze dne 23. února 1993 (č. 93/25), ze dne 9. března 1995 (č. 95/16), ze dne 11. září 1995 (č. 95/79) a ze dne 11. dubna 1997 (č. 97/36). Francie upřesnila, že poslední uvedené usnesení (č. 97/36) nebylo předmětem žádné modifikace až do skončení programového období jediného programového dokumentu (DOCUP) o působnosti strukturálních fondů, tj. v průběhu tohoto období až do jeho skončení, to jest do dne 31. prosince 1999. Co se týče podpor akvakultury, Francie uvedla, že regionální orgány Korsiky přesně dodržely právní předpisy Společenství, a to dle Průvodce veřejnými podporami, jenž byl vydán „Agenturou pro hospodářský rozvoj Korsiky“ (ADEC). Část tohoto průvodce o rybolovu a akvakultuře, jenž popisuje možnosti přidělení podpor, byla předána Komisi.

| (15) | Přidělování podpor sahá do roku 1985. Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (3), neudává promlčecí lhůtu pro šetření protiprávních podpor ve smyslu čl. 1 bodu f), to znamená pro podporu udělenou dříve, než se Komise mohla vyjádřit k její slučitelnosti se společným trhem. Nicméně článek 15 uvedeného nařízení udává, že pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let, že promlčecí lhůta počíná dnem, kdy byla podpora poskytnuta příjemci, a že tato lhůta je přerušena jakýmkoliv opatřením ze strany Komise. Vzhledem k této skutečnosti Komise dospěla k závěru, že není nutné podrobit šetření podpory, na něž se vztahuje promlčení, to znamená dotyčné podpory přidělené před více než deseti lety před jakýmkoliv opatřením ze strany Komise. |
| --- | --- |

(15)

Přidělování podpor sahá do roku 1985. Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (3), neudává promlčecí lhůtu pro šetření protiprávních podpor ve smyslu čl. 1 bodu f), to znamená pro podporu udělenou dříve, než se Komise mohla vyjádřit k její slučitelnosti se společným trhem. Nicméně článek 15 uvedeného nařízení udává, že pravomoci Komise ve věci navrácení podpory podléhají promlčecí lhůtě deseti let, že promlčecí lhůta počíná dnem, kdy byla podpora poskytnuta příjemci, a že tato lhůta je přerušena jakýmkoliv opatřením ze strany Komise. Vzhledem k této skutečnosti Komise dospěla k závěru, že není nutné podrobit šetření podpory, na něž se vztahuje promlčení, to znamená dotyčné podpory přidělené před více než deseti lety před jakýmkoliv opatřením ze strany Komise.

| (16) | Komise se domnívá, že k takovému přerušení lhůty došlo žádostí Komise o informace adresované Francii dne 14. června 1996. Z toho vyplývá, že dané promlčení se vztahuje na podpory přidělené příjemcům před 14. červnem 1986. Toto promlčení se tudíž vztahuje zejména na podpory, jež byly přiděleny před 14. červnem 1986 regionem Korsika, ale jež byly příjemcům vyplaceny až v průběhu následujících let, kdy měly být účinně zrealizovány způsobilé investice. V následující analýze bere Komise s ohledem na tuto skutečnost v úvahu takové podpory, o jejichž přidělení bylo rozhodnuto mezi 14. červnem 1986 a 31. prosincem 1999. |
| --- | --- |

(16)

Komise se domnívá, že k takovému přerušení lhůty došlo žádostí Komise o informace adresované Francii dne 14. června 1996. Z toho vyplývá, že dané promlčení se vztahuje na podpory přidělené příjemcům před 14. červnem 1986. Toto promlčení se tudíž vztahuje zejména na podpory, jež byly přiděleny před 14. červnem 1986 regionem Korsika, ale jež byly příjemcům vyplaceny až v průběhu následujících let, kdy měly být účinně zrealizovány způsobilé investice. V následující analýze bere Komise s ohledem na tuto skutečnost v úvahu takové podpory, o jejichž přidělení bylo rozhodnuto mezi 14. červnem 1986 a 31. prosincem 1999.

| (17) | Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že nákup plavidel o délce menší než 18 metrů, určených k výkonu rybolovu na Korsice, může být, kromě výjimečných případů, předmětem dotace, pokud byla tato plavidla vyrobena ve Francii. Dotace byla stanovena na 20 % nákladů na pořízení, přičemž k této dotaci mohla být přiřazena doplňková dotace 10 %, pokud se jednalo o první plavidlo (první nákup nového plavidla), a další, rovněž 10 %, pokud plavidlo bylo vyrobeno na Korsice. Mimo to mohla být dotace za účelem podpory tradičních ostrovních loděnic s dřevěnou konstrukcí navýšena na 20 % kupní ceny v rámci zvláštního podpůrného financování výroby dřeva. Minimální osobní přínos majitele plavidla byl určen na 10 %. |
| --- | --- |

(17)

Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že nákup plavidel o délce menší než 18 metrů, určených k výkonu rybolovu na Korsice, může být, kromě výjimečných případů, předmětem dotace, pokud byla tato plavidla vyrobena ve Francii. Dotace byla stanovena na 20 % nákladů na pořízení, přičemž k této dotaci mohla být přiřazena doplňková dotace 10 %, pokud se jednalo o první plavidlo (první nákup nového plavidla), a další, rovněž 10 %, pokud plavidlo bylo vyrobeno na Korsice. Mimo to mohla být dotace za účelem podpory tradičních ostrovních loděnic s dřevěnou konstrukcí navýšena na 20 % kupní ceny v rámci zvláštního podpůrného financování výroby dřeva. Minimální osobní přínos majitele plavidla byl určen na 10 %.

| (18) | Usnesení č. 90/99 pozměnilo výši podpory, přičemž základní výše tak vzrostla z 20 % na 30 %. Doplňková dotace 20 % na dřevěnou konstrukci byla snížena na 5 %. |
| --- | --- |

(18)

Usnesení č. 90/99 pozměnilo výši podpory, přičemž základní výše tak vzrostla z 20 % na 30 %. Doplňková dotace 20 % na dřevěnou konstrukci byla snížena na 5 %.

| (19) | Usnesení č. 95/16 pozměnilo výši podpory následujícím způsobem: základní výše zůstává na 30 % a je upřesněno, že způsobilá investice může zahrnovat i koupi trupu, vybavení a 80 kusů sítí (6 400 metrů); dotace v případě prvního plavidla zůstává na 10 % a zvláštní dotace v případě výroby plavidla na Korsice je snížena z 10 % na 5 %, přičemž stále platí navýšení o 5 % v případě dřevěného plavidla. Povinnost výroby ve Francii byla zrušena. |
| --- | --- |

(19)

Usnesení č. 95/16 pozměnilo výši podpory následujícím způsobem: základní výše zůstává na 30 % a je upřesněno, že způsobilá investice může zahrnovat i koupi trupu, vybavení a 80 kusů sítí (6 400 metrů); dotace v případě prvního plavidla zůstává na 10 % a zvláštní dotace v případě výroby plavidla na Korsice je snížena z 10 % na 5 %, přičemž stále platí navýšení o 5 % v případě dřevěného plavidla. Povinnost výroby ve Francii byla zrušena.

| (20) | Účelem usnesení č. 95/79 bylo omezit podporu na koupi sítí na případy, kdy se jedná o první plavidlo žadatele. Navíc byla dotace 5 % pro případy, kdy bylo plavidlo vyrobeno ve dřevě a na území Korsiky, rovněž zrušena. |
| --- | --- |

(20)

Účelem usnesení č. 95/79 bylo omezit podporu na koupi sítí na případy, kdy se jedná o první plavidlo žadatele. Navíc byla dotace 5 % pro případy, kdy bylo plavidlo vyrobeno ve dřevě a na území Korsiky, rovněž zrušena.

| (21) | Usnesení č. 97/36 nepřineslo žádnou důležitou změnu popsaných ustanovení. Je i nadále specifikováno, že minimální přínos majitele lodi je určen na 10 %. |
| --- | --- |

(21)

Usnesení č. 97/36 nepřineslo žádnou důležitou změnu popsaných ustanovení. Je i nadále specifikováno, že minimální přínos majitele lodi je určen na 10 %.

| (22) | Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že přestavba plavidel o délce menší než 18 metrů a o minimální ceně 25 000 francouzských franků (FRF) byla způsobilá k poskytnutí podpory, pokud jejím účelem bylo dosáhnout výrazného zlepšení potenciálu rybolovu (naviják, motač sítí, hloubkoměr, automatické zvedací zařízení, navigační zařízení, navíječka atd.) a umožnit konzervaci ryb zmražením nebo zlepšit energetickou výkonnost pohonných prostředků (dieselový motor s výkonem uzpůsobeným velikosti plavidla, lodní šroub s regulovatelným stoupáním, tryska apod.). |
| --- | --- |

(22)

Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že přestavba plavidel o délce menší než 18 metrů a o minimální ceně 25 000 francouzských franků (FRF) byla způsobilá k poskytnutí podpory, pokud jejím účelem bylo dosáhnout výrazného zlepšení potenciálu rybolovu (naviják, motač sítí, hloubkoměr, automatické zvedací zařízení, navigační zařízení, navíječka atd.) a umožnit konzervaci ryb zmražením nebo zlepšit energetickou výkonnost pohonných prostředků (dieselový motor s výkonem uzpůsobeným velikosti plavidla, lodní šroub s regulovatelným stoupáním, tryska apod.).

| (23) | Dotace, jež mohla být přidělena, byla určena na 15 % ceny tohoto vybavení. Po usnesení č. 93/25 vzrostla tato výše na 30 % výše investice. |
| --- | --- |

(23)

Dotace, jež mohla být přidělena, byla určena na 15 % ceny tohoto vybavení. Po usnesení č. 93/25 vzrostla tato výše na 30 % výše investice.

| (24) | Usnesení č. 95/79 upřesnilo, aniž by změnilo výši pomoci, že v případě žádosti majitele plavidla o čerpání podpor Společenství bude spoluúčast Korsiky vypočtena podle výše pomoci stanovené příslušným nařízením Společenství. Minimální výše ceny nutné ke způsobilosti investice byla snížena na 20 000 FRF. Toto usnesení č. 95/79 také stanovilo, že pokud žádost o podporu na přestavbu nebo vybavení plavidla byla předložena v rámci prvního plavidla (prvního nákupu rybáře nového nebo použitého plavidla), 80 prvních kusů sítí mohlo být dotováno výší 30 %. |
| --- | --- |

(24)

Usnesení č. 95/79 upřesnilo, aniž by změnilo výši pomoci, že v případě žádosti majitele plavidla o čerpání podpor Společenství bude spoluúčast Korsiky vypočtena podle výše pomoci stanovené příslušným nařízením Společenství. Minimální výše ceny nutné ke způsobilosti investice byla snížena na 20 000 FRF. Toto usnesení č. 95/79 také stanovilo, že pokud žádost o podporu na přestavbu nebo vybavení plavidla byla předložena v rámci prvního plavidla (prvního nákupu rybáře nového nebo použitého plavidla), 80 prvních kusů sítí mohlo být dotováno výší 30 %.

| (25) | Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že nákup použitého plavidla za minimální cenu 50 000 FRF může být předmětem dotace 10 % z této ceny. K této dotaci mohla být přiřazena dotace 5 % v případě prvního plavidla. Minimální osobní přínos nabyvatele byl stanoven na 15 % ceny plavidla. |
| --- | --- |

(25)

Usnesení č. 85/10a z roku 1985 stanovilo, že nákup použitého plavidla za minimální cenu 50 000 FRF může být předmětem dotace 10 % z této ceny. K této dotaci mohla být přiřazena dotace 5 % v případě prvního plavidla. Minimální osobní přínos nabyvatele byl stanoven na 15 % ceny plavidla.

| (26) | Po usnesení č. 91/1032 vzrostla základní výše z 10 % na 15 %. Po usnesení č. 95/16 vzrostla tato výše na 20 % pro plavidla mladší 20 let. |
| --- | --- |

(26)

Po usnesení č. 91/1032 vzrostla základní výše z 10 % na 15 %. Po usnesení č. 95/16 vzrostla tato výše na 20 % pro plavidla mladší 20 let.

| (27) | Podpory akvakultury byly definovány ve smlouvě o plánu mezi státem a regionem z roku 1994, stejně jako v Jednotném programovém dokumentu podpor Společenství dle cíle 1. Bylo použito ustanovení o finančním nástroji pro orientaci rybolovu (FNOR), aby mohly být uplatněny projekty spolufinancované Společenstvím. |
| --- | --- |

(27)

Podpory akvakultury byly definovány ve smlouvě o plánu mezi státem a regionem z roku 1994, stejně jako v Jednotném programovém dokumentu podpor Společenství dle cíle 1. Bylo použito ustanovení o finančním nástroji pro orientaci rybolovu (FNOR), aby mohly být uplatněny projekty spolufinancované Společenstvím.

| (28) | Podpory se týkají investic kolektivních i soukromých. Kolektivní investice spočívají v podpoře mořských produktů a průzkumu trhu, stejně jako v technické podpoře akvakulturních podniků. Cílem investic v podnicích je posílit konkurenceschopnost akvakulturních podniků za účelem zlepšení kvality výrobků na trhu. Tyto investice souvisí se zavedením zdravotnických norem a zlepšením podmínek komercializace výrobků: vybavení pro úpravu zboží, zřízení skladišť, přepravní plavidla, informační zařízení, stroje na výrobu ledu, chladící vozy apod. |
| --- | --- |

(28)

Podpory se týkají investic kolektivních i soukromých. Kolektivní investice spočívají v podpoře mořských produktů a průzkumu trhu, stejně jako v technické podpoře akvakulturních podniků. Cílem investic v podnicích je posílit konkurenceschopnost akvakulturních podniků za účelem zlepšení kvality výrobků na trhu. Tyto investice souvisí se zavedením zdravotnických norem a zlepšením podmínek komercializace výrobků: vybavení pro úpravu zboží, zřízení skladišť, přepravní plavidla, informační zařízení, stroje na výrobu ledu, chladící vozy apod.

| (29) | Maximální výše podpory byla stanovena na 25 % výše investice, aby se zohlednilo příležitostné financování ze strany FNOR. |
| --- | --- |

(29)

Maximální výše podpory byla stanovena na 25 % výše investice, aby se zohlednilo příležitostné financování ze strany FNOR.

III.   DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (30) | Předtím, než se Komise rozhodla přistoupit k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, přihlédla ve své analýze k rozličným verzím pokynů pro šetření veřejných podpor v odvětví rybolovu a akvakultury (dále jen „pokyny“). Podle bodu 3.4 pokynů z roku 2001 (4), jež jsou v současné době v platnosti, musí být nedovolené podpory prošetřeny s ohledem na pokyny, které byly platné v okamžiku přidělení těchto podpor. V roce 1986 a 1987 byly platné ty pokyny, které byly uveřejněny v roce 1985 (5). Poté byly platné následující pokyny: uveřejněné v roce 1988 (6) pro podpory udělené od 1. ledna 1989, uveřejněné v roce 1992 (7) pro podpory udělené od 1. července 1992, uveřejněné v roce 1994 (8) pro podpory udělené od 1. ledna 1995 a uveřejněné v roce 1997 (9) pro podpory udělené od 1. ledna 1997. |
| --- | --- |

(30)

Předtím, než se Komise rozhodla přistoupit k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, přihlédla ve své analýze k rozličným verzím pokynů pro šetření veřejných podpor v odvětví rybolovu a akvakultury (dále jen „pokyny“). Podle bodu 3.4 pokynů z roku 2001 (4), jež jsou v současné době v platnosti, musí být nedovolené podpory prošetřeny s ohledem na pokyny, které byly platné v okamžiku přidělení těchto podpor. V roce 1986 a 1987 byly platné ty pokyny, které byly uveřejněny v roce 1985 (5). Poté byly platné následující pokyny: uveřejněné v roce 1988 (6) pro podpory udělené od 1. ledna 1989, uveřejněné v roce 1992 (7) pro podpory udělené od 1. července 1992, uveřejněné v roce 1994 (8) pro podpory udělené od 1. ledna 1995 a uveřejněné v roce 1997 (9) pro podpory udělené od 1. ledna 1997.

| (31) | Mimoto Komise přihlédla k nařízením Rady, která byla vydávána postupně a která se vztahovala ke strukturálním opatřením Společenství v odvětví rybolovu a akvakultury a na které tyto pokyny nepřetržitě odkazují, zvláště co se týče způsobilých investic a povolených výší podpor. Tato nařízení jsou následující: nařízení Rady (EHS) č. 2908/83 ze dne 4. října 1983 o společných opatřeních pro restrukturalizaci, modernizaci a rozvoj odvětví rybolovu a pro rozvoj akvakultury (10), nařízení Rady (EHS) č. 4028/86 ze dne 18. prosince 1986 o opatřeních Společenství ke zlepšení a úpravě struktur v odvětví rybolovu a akvakultury (11), nařízení Rady (ES) č. 3699/93 ze dne 21. prosince 1993, kterým se stanoví podmínky a mechanismy o strukturální pomoci Společenství v rybářském odvětví a o zpracování a prodeji těchto výrobků (12), a nařízení Rady (ES) č. 2468/98 ze dne 3. listopadu 1998, kterým se stanoví podmínky a zásady pro strukturální podpory Společenství v odvětví rybolovu a akvakultury a zpracování a uvádění jejich produktů na trh (13). |
| --- | --- |

(31)

Mimoto Komise přihlédla k nařízením Rady, která byla vydávána postupně a která se vztahovala ke strukturálním opatřením Společenství v odvětví rybolovu a akvakultury a na které tyto pokyny nepřetržitě odkazují, zvláště co se týče způsobilých investic a povolených výší podpor. Tato nařízení jsou následující: nařízení Rady (EHS) č. 2908/83 ze dne 4. října 1983 o společných opatřeních pro restrukturalizaci, modernizaci a rozvoj odvětví rybolovu a pro rozvoj akvakultury (10), nařízení Rady (EHS) č. 4028/86 ze dne 18. prosince 1986 o opatřeních Společenství ke zlepšení a úpravě struktur v odvětví rybolovu a akvakultury (11), nařízení Rady (ES) č. 3699/93 ze dne 21. prosince 1993, kterým se stanoví podmínky a mechanismy o strukturální pomoci Společenství v rybářském odvětví a o zpracování a prodeji těchto výrobků (12), a nařízení Rady (ES) č. 2468/98 ze dne 3. listopadu 1998, kterým se stanoví podmínky a zásady pro strukturální podpory Společenství v odvětví rybolovu a akvakultury a zpracování a uvádění jejich produktů na trh (13).

| (32) | Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření veřejných podpor ze dvou důvodů. |
| --- | --- |

(32)

Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti těchto opatření veřejných podpor ze dvou důvodů.

| (33) | V první řadě Komise na základě pokynů připomněla, že podpory na nákup nových plavidel byly slučitelné se společným trhem, jestliže byly schváleny pro investice, které spadají pod cíle víceletého orientačního programu rybářského loďstva (POP), tj. programu zahrnujícího závazky použít vhodně zvolených prostředků nutných k realizaci těchto cílů, zvláště přizpůsobení kapacity rybářského loďstva každého členského státu rybolovným zdrojům, ke kterým mají tyto členské státy přístup. Proto Francie neupustila od cílů stanovených v programu POP III. (14), který byl v platnosti od r. 1992 do r. 1996, což znamená, že měla ukončit přidělování veřejných podpor na stavbu a modernizaci rybářských plavidel od 1. ledna 1997. Následně Komise Francii v dopise ze dne 28. října 1998 sdělila, že za určitých podmínek mohou být investiční podpory obnoveny. V dopise ze dne 30. října 2001, ve kterém byla Francie informována o rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení, byla Komise toho názoru, že podpory udělené od 1. ledna 1997 do 28. října 1998 byly v rozporu s pokyny poplatnými v tomto období. |
| --- | --- |

(33)

V první řadě Komise na základě pokynů připomněla, že podpory na nákup nových plavidel byly slučitelné se společným trhem, jestliže byly schváleny pro investice, které spadají pod cíle víceletého orientačního programu rybářského loďstva (POP), tj. programu zahrnujícího závazky použít vhodně zvolených prostředků nutných k realizaci těchto cílů, zvláště přizpůsobení kapacity rybářského loďstva každého členského státu rybolovným zdrojům, ke kterým mají tyto členské státy přístup. Proto Francie neupustila od cílů stanovených v programu POP III. (14), který byl v platnosti od r. 1992 do r. 1996, což znamená, že měla ukončit přidělování veřejných podpor na stavbu a modernizaci rybářských plavidel od 1. ledna 1997. Následně Komise Francii v dopise ze dne 28. října 1998 sdělila, že za určitých podmínek mohou být investiční podpory obnoveny. V dopise ze dne 30. října 2001, ve kterém byla Francie informována o rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení, byla Komise toho názoru, že podpory udělené od 1. ledna 1997 do 28. října 1998 byly v rozporu s pokyny poplatnými v tomto období.

| (34) | Následně Komise konstatovala, že na základě povolených výší podpor a možností spojit je s jinými režimy podpor byly podpory přidělovány v rozporu s nejvyšší povolenou výší. |
| --- | --- |

(34)

Následně Komise konstatovala, že na základě povolených výší podpor a možností spojit je s jinými režimy podpor byly podpory přidělovány v rozporu s nejvyšší povolenou výší.

| (35) | Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti podpor, které byly přiděleny mezi 1. lednem 1997 a 28. říjnem 1998 na přestavbu a vybavení plavidel v případě, že výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonu plavidla, jelikož stejně jako u podpor na nákup nových plavidel se tyto podpory nevztahovaly na cíle programu POP. |
| --- | --- |

(35)

Komise vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti podpor, které byly přiděleny mezi 1. lednem 1997 a 28. říjnem 1998 na přestavbu a vybavení plavidel v případě, že výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonu plavidla, jelikož stejně jako u podpor na nákup nových plavidel se tyto podpory nevztahovaly na cíle programu POP.

| (36) | Komise vyjádřila své pochybnosti o slučitelnosti určitých podpor na nákup použitých plavidel, které byly přiděleny od 1. ledna 1989, jelikož jednání Národního shromáždění Korsiky stanovilo možnost přidělení podpor na nákup plavidel tohoto typu bez toho, aniž by byla určena hranice stáří plavidla, zatímco pokyny z r. 1988, platné od tohoto roku, zúžily možnost přidělení podpor na plavidla starší 15ti let, přičemž tato hranice byla snížena na 10 let pokyny z roku 1992, které jsou platné od 1. července 1992, stejně tak jako pokyny, jež následovaly. |
| --- | --- |

(36)

Komise vyjádřila své pochybnosti o slučitelnosti určitých podpor na nákup použitých plavidel, které byly přiděleny od 1. ledna 1989, jelikož jednání Národního shromáždění Korsiky stanovilo možnost přidělení podpor na nákup plavidel tohoto typu bez toho, aniž by byla určena hranice stáří plavidla, zatímco pokyny z r. 1988, platné od tohoto roku, zúžily možnost přidělení podpor na plavidla starší 15ti let, přičemž tato hranice byla snížena na 10 let pokyny z roku 1992, které jsou platné od 1. července 1992, stejně tak jako pokyny, jež následovaly.

| (37) | Mimo jiné Komise Francii upozornila, že pokyny z r. 1988 a pokyny následující stanovily, že podpora na nákup použitých plavidel byla možná jen v tom případě, že se jednalo o první plavidlo krátce působících rybářů nebo eventuálně v případě dosažitelnosti podílnického vlastnictví nebo v případě náhrady plavidla z důvodu úplné ztráty. Rovněž upozornila, že na základě povolených výší podpor a možností spojení podpor s jinými režimy podpor mohlo dojít k tomu, že podpory byly přidělovány v rozporu s nejvyšší povolenou výší. |
| --- | --- |

(37)

Mimo jiné Komise Francii upozornila, že pokyny z r. 1988 a pokyny následující stanovily, že podpora na nákup použitých plavidel byla možná jen v tom případě, že se jednalo o první plavidlo krátce působících rybářů nebo eventuálně v případě dosažitelnosti podílnického vlastnictví nebo v případě náhrady plavidla z důvodu úplné ztráty. Rovněž upozornila, že na základě povolených výší podpor a možností spojení podpor s jinými režimy podpor mohlo dojít k tomu, že podpory byly přidělovány v rozporu s nejvyšší povolenou výší.

IV.   VYJÁDŘENÍ FRANCIE

| (38) | Ve své odpovědi Francie zevrubně vysvětluje důvody, proč ve skutečnosti nedošlo k překročení povolených výší, a to včetně nahromadění podpor jiného původu, zvláště podpor Společenství. Jako podklad pro své komentáře přikládá Průvodce veřejnými podporami, který byl vypracován Agenturou pro hospodářský vývoj Korsiky. |
| --- | --- |

(38)

Ve své odpovědi Francie zevrubně vysvětluje důvody, proč ve skutečnosti nedošlo k překročení povolených výší, a to včetně nahromadění podpor jiného původu, zvláště podpor Společenství. Jako podklad pro své komentáře přikládá Průvodce veřejnými podporami, který byl vypracován Agenturou pro hospodářský vývoj Korsiky.

| (39) | Francie rovněž objasňuje podmínky týkající se hranice stáří plavidel u podpor na nákup použitých plavidel tak, jak jsou definovány v pokynech, a udává, že byly stanoveny v tomto průvodci a byly dodrženy. |
| --- | --- |

(39)

Francie rovněž objasňuje podmínky týkající se hranice stáří plavidel u podpor na nákup použitých plavidel tak, jak jsou definovány v pokynech, a udává, že byly stanoveny v tomto průvodci a byly dodrženy.

| (40) | Francie zároveň se svým vyjádřením v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení předala Komisi rovněž informace o podporách akvakultury, jež byly vyžádány „příkazem poskytnout informace“, který je uveden v dopise Komise ze dne 30. října 2001. |
| --- | --- |

(40)

Francie zároveň se svým vyjádřením v návaznosti na zahájení formálního vyšetřovacího řízení předala Komisi rovněž informace o podporách akvakultury, jež byly vyžádány „příkazem poskytnout informace“, který je uveden v dopise Komise ze dne 30. října 2001.

V.   HODNOCENÍ

| (41) | Cílem dotyčných opatření podpor je podporovat finančním zvýhodněním kategorii podniků, které vykonávají zvláštní činnost, a to v odvětví rybolovu nebo akvakultury. Nezbytné zdroje k uskutečňování těchto opatření jsou zdroje veřejné. Vzhledem k tomu, že výrobky podporovaných podniků jsou prodávány na trhu Společenství, tato opatření zvýhodňují postavení těchto podniků, a to jak na francouzském trhu vůči podnikům ostatních členských států, které chtějí své výrobky uvést na tento trh, tak na trhu ostatních členských států vůči podnikům, které prodávají své výrobky na těchto trzích. V důsledku toho tato opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Jedná se o státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(41)

Cílem dotyčných opatření podpor je podporovat finančním zvýhodněním kategorii podniků, které vykonávají zvláštní činnost, a to v odvětví rybolovu nebo akvakultury. Nezbytné zdroje k uskutečňování těchto opatření jsou zdroje veřejné. Vzhledem k tomu, že výrobky podporovaných podniků jsou prodávány na trhu Společenství, tato opatření zvýhodňují postavení těchto podniků, a to jak na francouzském trhu vůči podnikům ostatních členských států, které chtějí své výrobky uvést na tento trh, tak na trhu ostatních členských států vůči podnikům, které prodávají své výrobky na těchto trzích. V důsledku toho tato opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž. Jedná se o státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (42) | Tato opatření nemohou být považována za slučitelná se společným trhem, pouze s tou výjimkou, že se na ně vztahuje jedna z výjimek stanovených Smlouvou. Vzhledem k tomu, že z těchto podpor těží podniky v odvětví rybolovu a akvakultury, je pro využití stanovené výjimky nutné, aby tyto podpory odpovídaly jedné z podmínek stanovených pokyny. (Jejich různé použitelné verze od r. 1986 byly uvedeny v 30. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

(42)

Tato opatření nemohou být považována za slučitelná se společným trhem, pouze s tou výjimkou, že se na ně vztahuje jedna z výjimek stanovených Smlouvou. Vzhledem k tomu, že z těchto podpor těží podniky v odvětví rybolovu a akvakultury, je pro využití stanovené výjimky nutné, aby tyto podpory odpovídaly jedné z podmínek stanovených pokyny. (Jejich různé použitelné verze od r. 1986 byly uvedeny v 30. bodě odůvodnění).

| (43) | Francie ve svém vyjádření vysvětlila, že maximální výše podpor byly dodržovány. Komise totiž konstatuje, že Průvodce veřejnými podporami, který byl vypracován Agenturou pro hospodářský vývoj Korsiky ADEC, udává, že maximální výše nesmí překročit výši stanovenou nařízením o strukturálních opatřeních FNOR. Tyto podpory jsou tedy z tohoto hlediska slučitelné se společným trhem, ale s níže uvedenou výhradou. |
| --- | --- |

(43)

Francie ve svém vyjádření vysvětlila, že maximální výše podpor byly dodržovány. Komise totiž konstatuje, že Průvodce veřejnými podporami, který byl vypracován Agenturou pro hospodářský vývoj Korsiky ADEC, udává, že maximální výše nesmí překročit výši stanovenou nařízením o strukturálních opatřeních FNOR. Tyto podpory jsou tedy z tohoto hlediska slučitelné se společným trhem, ale s níže uvedenou výhradou.

| (44) | Ve skutečnosti přetrvává zvláštní problém podpor, které byly přiděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998 v návaznosti na povinnost Francie ukončit veškeré podpory na stavbu nebo modernizaci v rámci provádění pravidel společné politiky rybolovu. Uvedená povinnost byla stanovena v dopise ze dne 28. října 1998 (15). V dopise ze dne 30. října 2001, ve kterém byla Francie informována o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, Komise uvedla svůj předpoklad, že podpory byly uděleny v rozmezí tohoto období. Tato hypotéza se zakládala na dvou složkách: za prvé, podle dopisu Francie ze dne 11. dubna 2001, na té skutečnosti, že k usnesení č. 97/36 Národního shromáždění Korsiky nebyly vypracovány žádné další změny, což očividně značí, že toto usnesení bylo platné bez přerušení od data jeho přijetí do konce r. 1999, a za druhé na té skutečnosti, že zpráva Národního shromáždění výslovně připomenula, že podpory byly skutečně udělovány na stavbu plavidel v r. 1997 (bod I.C.1.b uvedené zprávy). |
| --- | --- |

(44)

Ve skutečnosti přetrvává zvláštní problém podpor, které byly přiděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998 v návaznosti na povinnost Francie ukončit veškeré podpory na stavbu nebo modernizaci v rámci provádění pravidel společné politiky rybolovu. Uvedená povinnost byla stanovena v dopise ze dne 28. října 1998 (15). V dopise ze dne 30. října 2001, ve kterém byla Francie informována o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, Komise uvedla svůj předpoklad, že podpory byly uděleny v rozmezí tohoto období. Tato hypotéza se zakládala na dvou složkách: za prvé, podle dopisu Francie ze dne 11. dubna 2001, na té skutečnosti, že k usnesení č. 97/36 Národního shromáždění Korsiky nebyly vypracovány žádné další změny, což očividně značí, že toto usnesení bylo platné bez přerušení od data jeho přijetí do konce r. 1999, a za druhé na té skutečnosti, že zpráva Národního shromáždění výslovně připomenula, že podpory byly skutečně udělovány na stavbu plavidel v r. 1997 (bod I.C.1.b uvedené zprávy).

| (45) | Je žádoucí citovat výňatek zprávy Národního shromáždění:
  „.... – podpory rybolovu a mořských kultur: | .... V r. 1997 se služby ADEC rovněž zabývaly 114 žádostmi, jež byly předloženy soukromými společnostmi v rámci modernizace rybářského loďstva a akvakultury... Z těchto 114 prověřovaných žádostí bylo jen 16 zamítnuto. |
| --- | --- | --- |

(45)

Je žádoucí citovat výňatek zprávy Národního shromáždění:

„.... – podpory rybolovu a mořských kultur:

.... V r. 1997 se služby ADEC rovněž zabývaly 114 žádostmi, jež byly předloženy soukromými společnostmi v rámci modernizace rybářského loďstva a akvakultury... Z těchto 114 prověřovaných žádostí bylo jen 16 zamítnuto.

| | Na základě všech předložených spisů byl zpracován podnět k přidělení dotací územní správou Korsiky o celkové výši přesahující 13 miliónů franků, přičemž z této částky bylo 11,5 miliónů přiděleno v rámci podpor jakožto investice a 1,6 miliónů na chod společností. Více než polovina přidělených podpor v rámci investic se týkala uskutečňování modernizace rybářského loďstva. |
| --- | --- |

Na základě všech předložených spisů byl zpracován podnět k přidělení dotací územní správou Korsiky o celkové výši přesahující 13 miliónů franků, přičemž z této částky bylo 11,5 miliónů přiděleno v rámci podpor jakožto investice a 1,6 miliónů na chod společností. Více než polovina přidělených podpor v rámci investic se týkala uskutečňování modernizace rybářského loďstva.

| | V r. 1997 bylo postaveno 10 rybářských plavidel, ...“ |
| --- | --- |

V r. 1997 bylo postaveno 10 rybářských plavidel, ...“

| (46) | Francie se nijak nevyjádřila ve věci domněnky, uvedené v dopise Komise ze dne 30. října 2001, ať už by to bylo vyjádření například ke skutečnosti, že použití projednávaného usnesení č. 97/36 bylo zrušeno, nebo k té skutečnosti, že v dotyčném období nebyly žádné podpory přiděleny. Je tedy odůvodněný ten předpoklad, že podpory byly v tomto období skutečně uděleny. |
| --- | --- |

(46)

Francie se nijak nevyjádřila ve věci domněnky, uvedené v dopise Komise ze dne 30. října 2001, ať už by to bylo vyjádření například ke skutečnosti, že použití projednávaného usnesení č. 97/36 bylo zrušeno, nebo k té skutečnosti, že v dotyčném období nebyly žádné podpory přiděleny. Je tedy odůvodněný ten předpoklad, že podpory byly v tomto období skutečně uděleny.

| (47) | Stejným způsobem je v následujících zněních pokynů stanoveno, že podpory na nákup nových plavidel byly slučitelné se společným trhem za té podmínky, že byly přiděleny v rámci investic spadajících pod cíle POP (16). Přesněji řečeno, o podporách udělených od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, na které se vztahovaly pokyny z roku 1997, uvádí bod 2.2.3.1 uvedených pokynů, že „podpory na stavbu nových rybářských plavidel mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 7 a 10 a příloze III (bod 1.3) nařízení (ES) č. 3699/93 [...].“ |
| --- | --- |

(47)

Stejným způsobem je v následujících zněních pokynů stanoveno, že podpory na nákup nových plavidel byly slučitelné se společným trhem za té podmínky, že byly přiděleny v rámci investic spadajících pod cíle POP (16). Přesněji řečeno, o podporách udělených od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, na které se vztahovaly pokyny z roku 1997, uvádí bod 2.2.3.1 uvedených pokynů, že „podpory na stavbu nových rybářských plavidel mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, aniž jsou dotčeny podmínky stanovené v článku 7 a 10 a příloze III (bod 1.3) nařízení (ES) č. 3699/93 [...].“

| (48) | Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 3699/93 stanovilo, že „členské státy mohou přijmout opatření na podporu stavby rybářských plavidel, pokud budou ve stanovené lhůtě plnit všeobecné přechodné cíle a konečné cíle loďstva v rámci víceletého orientačního programu. Členské státy Komisi sdělují, kromě jakýchkoliv plánovaných podpor týkajících se dané oblasti, jaká opatření přijaly ke splnění této podmínky“. Právě v souladu s tímto ustanovením Komise připomněla Francii v dopise ze dne 4. července 1997, že „by tedy měla ukončit přidělování jakýchkoliv podpor na stavbu a modernizaci od 1. ledna 1997.“ |
| --- | --- |

(48)

Ustanovení čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 3699/93 stanovilo, že „členské státy mohou přijmout opatření na podporu stavby rybářských plavidel, pokud budou ve stanovené lhůtě plnit všeobecné přechodné cíle a konečné cíle loďstva v rámci víceletého orientačního programu. Členské státy Komisi sdělují, kromě jakýchkoliv plánovaných podpor týkajících se dané oblasti, jaká opatření přijaly ke splnění této podmínky“. Právě v souladu s tímto ustanovením Komise připomněla Francii v dopise ze dne 4. července 1997, že „by tedy měla ukončit přidělování jakýchkoliv podpor na stavbu a modernizaci od 1. ledna 1997.“

| (49) | V dopise ze dne 8. srpna 1997 Francie odpověděla a zvláště zdůraznila: „Protože na počátku roku 1996 nebylo dosaženo přechodných cílů POP, přičemž se tak mělo stát do 31.12.1995, francouzské úřady již přijaly nutná opatření ke zmražení investičních plánů, které měly za cíl zvýšení kapacity loďstva. Mimo jiné byl během měsíce července 1996 uskutečněn výjezdový plán rybářského loďstva, aby se urychlilo snížení loďstva ..., výjezdy loďstva byly stanoveny na 10 000 až 15 000 kW. Zároveň na počátku roku 1997 Francie zvážila splnění svých cílů v rámci POP III, přičemž následně tedy byly schváleny omezené investice společně s národními podporami, zvláště pro nutné výměny v loďstvu nebo k novému vybavení motory. ... Přesto bylo možno konstatovat plného dosažení cílů, které plynuly z opatření výjezdů loďstva, až ke konci prvního pololetí 1997...“ |
| --- | --- |

(49)

V dopise ze dne 8. srpna 1997 Francie odpověděla a zvláště zdůraznila: „Protože na počátku roku 1996 nebylo dosaženo přechodných cílů POP, přičemž se tak mělo stát do 31.12.1995, francouzské úřady již přijaly nutná opatření ke zmražení investičních plánů, které měly za cíl zvýšení kapacity loďstva. Mimo jiné byl během měsíce července 1996 uskutečněn výjezdový plán rybářského loďstva, aby se urychlilo snížení loďstva ..., výjezdy loďstva byly stanoveny na 10 000 až 15 000 kW. Zároveň na počátku roku 1997 Francie zvážila splnění svých cílů v rámci POP III, přičemž následně tedy byly schváleny omezené investice společně s národními podporami, zvláště pro nutné výměny v loďstvu nebo k novému vybavení motory. ... Přesto bylo možno konstatovat plného dosažení cílů, které plynuly z opatření výjezdů loďstva, až ke konci prvního pololetí 1997...“

| (50) | Ve skutečnosti mohla Francie očekávat dosažení cílů POP až ve druhém pololetí roku 1998. Komise udala v dopise Francii ze dne 28. října 1998, že „v návaznosti na naši rozmluvu ze dne 21. října 1998, na naše předešlá setkání a na upřesňující informace ve Vašich dopisech ze dne 5. a 22. října 1998 mám to potěšení Vám oznámit, že Generální ředitelství pro rybolov je s to přijmout obnovení investic, které vy zvažujete, to jest, uvážlivě a s upřednostněním zvláště těch činností, které zvýhodňují nové rybáře a které nemají za cíl zvýšení kapacity a které dodržují cíle POP.“ |
| --- | --- |

(50)

Ve skutečnosti mohla Francie očekávat dosažení cílů POP až ve druhém pololetí roku 1998. Komise udala v dopise Francii ze dne 28. října 1998, že „v návaznosti na naši rozmluvu ze dne 21. října 1998, na naše předešlá setkání a na upřesňující informace ve Vašich dopisech ze dne 5. a 22. října 1998 mám to potěšení Vám oznámit, že Generální ředitelství pro rybolov je s to přijmout obnovení investic, které vy zvažujete, to jest, uvážlivě a s upřednostněním zvláště těch činností, které zvýhodňují nové rybáře a které nemají za cíl zvýšení kapacity a které dodržují cíle POP.“

| (51) | Z této výměny dopisů může být vyvozeno, že Francie zcela vědomě nesledovala přechodné cíle POP III a že navzdory tomu byly podpory na nákup nových plavidel povoleny. Podmínka článku 10 nařízení (ES) č. 3699/93 nebyla tudíž dodržena. Z toho vyplývá, že s uplatněním bodu 2.2.3.1 pokynů z roku 1997 nebyly podpory na nákup nových plavidel přidělené v uvedeném období slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(51)

Z této výměny dopisů může být vyvozeno, že Francie zcela vědomě nesledovala přechodné cíle POP III a že navzdory tomu byly podpory na nákup nových plavidel povoleny. Podmínka článku 10 nařízení (ES) č. 3699/93 nebyla tudíž dodržena. Z toho vyplývá, že s uplatněním bodu 2.2.3.1 pokynů z roku 1997 nebyly podpory na nákup nových plavidel přidělené v uvedeném období slučitelné se společným trhem.

| (52) | Zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týkalo podpor na přestavbu a vybavení plavidel, které byly uděleny v průběhu období 1. ledna 1997 až 28. října 1998, kdy výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonu plavidla, protože, stejně jako u podpor na nákup nových plavidel, se podpory tohoto typu nevztahovaly na cíle POP. |
| --- | --- |

(52)

Zahájení formálního vyšetřovacího řízení se týkalo podpor na přestavbu a vybavení plavidel, které byly uděleny v průběhu období 1. ledna 1997 až 28. října 1998, kdy výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonu plavidla, protože, stejně jako u podpor na nákup nových plavidel, se podpory tohoto typu nevztahovaly na cíle POP.

| (53) | Ve zprávě Národního shromáždění (bod I.C.1.b) jsou uvedeny podpory na modernizaci plavidel. Stejným způsobem jako bylo uvedeno, že bylo postaveno 10 rybářských plavidel, bylo rovněž poznamenáno: „... u 38 plavidel došlo k přestavbě a jejich vybavení různého druhu ...“. Je tedy zřejmé, že podpory na modernizaci byly uděleny během tohoto období. |
| --- | --- |

(53)

Ve zprávě Národního shromáždění (bod I.C.1.b) jsou uvedeny podpory na modernizaci plavidel. Stejným způsobem jako bylo uvedeno, že bylo postaveno 10 rybářských plavidel, bylo rovněž poznamenáno: „... u 38 plavidel došlo k přestavbě a jejich vybavení různého druhu ...“. Je tedy zřejmé, že podpory na modernizaci byly uděleny během tohoto období.

| (54) | Během kontinuálních jednání regionu Korsika bylo výslovně stanoveno, že podpora může být předmětem vybavení „motoru o výkonu přizpůsobeném velikosti plavidla.“ Toto vyjádření evidentně zdůrazňuje, že podpora na modernizaci se může týkat nákupu výkonnějšího motoru. Mimo jiné se Francie, stejně jako k podporám na nákup nových plavidel, nijak nevyjádřila k domněnkám uvedeným v dopise Komise ze dne 30. října 2001, podle nichž měly být podpory, jejichž předmětem byl nákup motoru o větším výkonu, než byl výkon motoru předcházejícího, uděleny během tohoto období. Je tedy na místě předpokládat, že podpory na modernizaci, které vedly ke zvýšení výkonu, byly v některých zvláštních případech skutečně uděleny. |
| --- | --- |

(54)

Během kontinuálních jednání regionu Korsika bylo výslovně stanoveno, že podpora může být předmětem vybavení „motoru o výkonu přizpůsobeném velikosti plavidla.“ Toto vyjádření evidentně zdůrazňuje, že podpora na modernizaci se může týkat nákupu výkonnějšího motoru. Mimo jiné se Francie, stejně jako k podporám na nákup nových plavidel, nijak nevyjádřila k domněnkám uvedeným v dopise Komise ze dne 30. října 2001, podle nichž měly být podpory, jejichž předmětem byl nákup motoru o větším výkonu, než byl výkon motoru předcházejícího, uděleny během tohoto období. Je tedy na místě předpokládat, že podpory na modernizaci, které vedly ke zvýšení výkonu, byly v některých zvláštních případech skutečně uděleny.

| (55) | Stejně jako o podporách na stavbu se v pokynech z roku 1997 v bodě 2.2.3.2 uvádí, že: „podpory na modernizaci činných rybářských plavidel mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, aniž jsou dotčeny podmínky, které jsou stanoveny články 7 a 10 a přílohou III (bod 1.4) nařízení (ES) č. 3699/93 [...]“. Čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 3699/93 stanoví, že: „Členské státy mohou přijmout opatření ve prospěch modernizace rybářských plavidel; tato opatření jsou podřízena podmínkám, které jsou stanoveny v odstavci 1 [stavba plavidel], pokud jsou investice způsobilé k zajištění zvýšení intenzity rybolovu.“ |
| --- | --- |

(55)

Stejně jako o podporách na stavbu se v pokynech z roku 1997 v bodě 2.2.3.2 uvádí, že: „podpory na modernizaci činných rybářských plavidel mohou být považovány za slučitelné se společným trhem, aniž jsou dotčeny podmínky, které jsou stanoveny články 7 a 10 a přílohou III (bod 1.4) nařízení (ES) č. 3699/93 [...]“. Čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 3699/93 stanoví, že: „Členské státy mohou přijmout opatření ve prospěch modernizace rybářských plavidel; tato opatření jsou podřízena podmínkám, které jsou stanoveny v odstavci 1 [stavba plavidel], pokud jsou investice způsobilé k zajištění zvýšení intenzity rybolovu.“

| (56) | Podmínka článku 10 nařízení (ES) č. 3699/93 nebyla tedy dodržena. Z toho vyplývá, že uplatněním bodu 2.2.3.2 pokynů z roku 1997 nebyly podpory na modernizaci udělené v tomto období v případě, že tato modernizace vedla ke zvýšení výkonnosti, slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(56)

Podmínka článku 10 nařízení (ES) č. 3699/93 nebyla tedy dodržena. Z toho vyplývá, že uplatněním bodu 2.2.3.2 pokynů z roku 1997 nebyly podpory na modernizaci udělené v tomto období v případě, že tato modernizace vedla ke zvýšení výkonnosti, slučitelné se společným trhem.

| (57) | Jak bylo již uvedeno v 39. bodě odůvodnění, Francie poskytla informace, ze kterých vyplývá, že kritérium věku bylo skutečně dodržováno. Všechny pochybnosti, jež byly k této věci vyjádřeny Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jsou již tedy bezpředmětné. Totéž platí pro maximální povolenou výši podpor. |
| --- | --- |

(57)

Jak bylo již uvedeno v 39. bodě odůvodnění, Francie poskytla informace, ze kterých vyplývá, že kritérium věku bylo skutečně dodržováno. Všechny pochybnosti, jež byly k této věci vyjádřeny Komisí při zahájení formálního vyšetřovacího řízení, jsou již tedy bezpředmětné. Totéž platí pro maximální povolenou výši podpor.

| (58) | Mimo jiné, pokud se týče povinnosti vyhradit tento typ podpor na případy prvního plavidla krátce působících rybářů nebo první výměny plavidla z důvodu úplné ztráty, Francie rovněž uvedla ve své odpovědi v dopise ze dne 21. prosince 2001, že přidělení podpory této kategorie bylo z tohoto pohledu uskutečněno v souladu s platnými ustanoveními práva Společenství. Z tohoto důvodu může být podpora této kategorie považována za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(58)

Mimo jiné, pokud se týče povinnosti vyhradit tento typ podpor na případy prvního plavidla krátce působících rybářů nebo první výměny plavidla z důvodu úplné ztráty, Francie rovněž uvedla ve své odpovědi v dopise ze dne 21. prosince 2001, že přidělení podpory této kategorie bylo z tohoto pohledu uskutečněno v souladu s platnými ustanoveními práva Společenství. Z tohoto důvodu může být podpora této kategorie považována za slučitelnou se společným trhem.

| (59) | V souladu s následujícími zněními pokynů jsou podpory akvakultury slučitelné se společným trhem, pokud jsou dodržovány podmínky nařízení o strukturálních opatřeních Společenství v odvětví rybolovu. |
| --- | --- |

(59)

V souladu s následujícími zněními pokynů jsou podpory akvakultury slučitelné se společným trhem, pokud jsou dodržovány podmínky nařízení o strukturálních opatřeních Společenství v odvětví rybolovu.

| (60) | Jak Francie v dopise ze dne 21. prosince 2001 uvedla, Průvodce veřejnými podporami bere zřetel na tyto podmínky a je v něm zvláště uvedeno, že u maximální povolené výše podpor musí být vzaty v úvahu podpory jiného původu. |
| --- | --- |

(60)

Jak Francie v dopise ze dne 21. prosince 2001 uvedla, Průvodce veřejnými podporami bere zřetel na tyto podmínky a je v něm zvláště uvedeno, že u maximální povolené výše podpor musí být vzaty v úvahu podpory jiného původu.

| (61) | Vzhledem k výše uvedenému mohou být přidělené podpory akvakultury považovány za slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(61)

Vzhledem k výše uvedenému mohou být přidělené podpory akvakultury považovány za slučitelné se společným trhem.

VI.   ZÁVĚRY

| (62) | Státní podpory ve Francii v regionu Korsika, jež byly uděleny na základě usnesení Národního shromáždění Korsiky č. 85/10a ze dne 29. března 1985 ve znění usnesení ze dne 30. listopadu 1990 (č. 90/99), 19. prosince 1991 (č. 91/1032), 23. února 1993 (č. 93/25), 9. března 1995 (č. 95/16), 11. září 1995 (č. 95/79) a 11. dubna 1997 (č. 97/36), jsou neslučitelné se společným trhem, co se týče:






  — | podpor na nákup nových plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, |
| --- | --- | --- |

(62)

Státní podpory ve Francii v regionu Korsika, jež byly uděleny na základě usnesení Národního shromáždění Korsiky č. 85/10a ze dne 29. března 1985 ve znění usnesení ze dne 30. listopadu 1990 (č. 90/99), 19. prosince 1991 (č. 91/1032), 23. února 1993 (č. 93/25), 9. března 1995 (č. 95/16), 11. září 1995 (č. 95/79) a 11. dubna 1997 (č. 97/36), jsou neslučitelné se společným trhem, co se týče:

—

podpor na nákup nových plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998,

| — | podpor na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, přičemž výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonnosti. |
| --- | --- |

—

podpor na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, přičemž výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonnosti.

| (63) | V souladu se článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999 musí Francie přistoupit k navrácení těchto podpor. |
| --- | --- |

(63)

V souladu se článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999 musí Francie přistoupit k navrácení těchto podpor.

| (64) | Následující podpory jsou slučitelné se společným trhem:






  — | podpory na nákup nových plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998, |
| --- | --- | --- |

(64)

Následující podpory jsou slučitelné se společným trhem:

—

podpory na nákup nových plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998,

| — | podpory na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998 anebo byly uděleny během tohoto období, ale nevedly ke zvýšení výkonnosti, |
| --- | --- |

—

podpory na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998 anebo byly uděleny během tohoto období, ale nevedly ke zvýšení výkonnosti,

| — | podpory na nákup použitých plavidel, |
| --- | --- |

—

podpory na nákup použitých plavidel,

| — | podpory akvakultury, |
| --- | --- |

—

podpory akvakultury,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření podpor, jež byla vykonána Francií v regionu Korsika a zavedena usnesením Národního shromáždění Korsiky č. 85/10a ze dne 29. března 1985 ve znění usnesení ze dne 30. listopadu 1990 (č. 90/99), 19. prosince 1991 (č. 91/1032), 23. února 1993 (č. 93/25), 9. března 1995 (č. 95/16), 11. září 1995 (č. 95/79) a 11. dubna 1997 (č. 97/36), nejsou slučitelná se společným trhem, co se týče:

| a) | podpor na nákup nových plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998; |
| --- | --- |

a)

podpor na nákup nových plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998;

| b) | podpor na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, přičemž výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonnosti. |
| --- | --- |

b)

podpor na přestavbu a vybavení stávajících plavidel, které byly uděleny v období od 1. ledna 1997 do 28. října 1998, přičemž výsledkem vykonaných prací bylo zvýšení výkonnosti.

Článek 2

Následující opatření podpor, jež byla vykonána Francií v regionu Korsika a zavedena usnesením Národního shromáždění dle článku 1, jsou slučitelná se společným trhem:

| a) | podpory na nákup nových plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998; |
| --- | --- |

a)

podpory na nákup nových plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998;

| b) | podpory na přestavbu a vybavení jsoucích plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998 anebo byly uděleny během tohoto období, ale nevedly ke zvýšení výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

podpory na přestavbu a vybavení jsoucích plavidel, které byly uděleny mimo období 1. ledna 1997 do 28. října 1998 anebo byly uděleny během tohoto období, ale nevedly ke zvýšení výkonnosti;

| c) | podpory na nákup použitých plavidel; |
| --- | --- |

c)

podpory na nákup použitých plavidel;

| d) | podpory akvakultury od r. 1994 do r. 1999. |
| --- | --- |

d)

podpory akvakultury od r. 1994 do r. 1999.

Článek 3

1.   Francie přijme veškerá nutná opatření k navrácení příslušných podpor podle článku 1 od jejich příjemců, kterým byly protiprávně poskytnuty.

2.   Vymáhání se uskuteční bez prodlení v souladu s jednacím řádem národního práva, aby bylo umožněno okamžité a účinné provedení tohoto nařízení. Vymáhané podpory budou zahrnovat úroky počínaje datem, kdy byly dány k dispozici příjemcům, a konče datem jejich navrácení. Pevně daná úroková sazba bude vypočtena a použita v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (17).

Článek 4

Francie bude do dvou měsíců od doručení tohoto rozhodnutí informovat Komisi o opatřeních, která přijala k provedení tohoto rozhodnutí.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 14. července 2004.

Za Komisi

Franz FISCHLER

člen Komise

---

(1)  Zpráva je přístupná na webové stránce Národního shromáždění: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  Úř. věst. C 25, 29.1.2002, s. 2.

2

(3)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1. Nařízení ve znění aktu o přistoupení z roku 2003.

3

(4)  Úř. věst. C 19, 20.1.2001, s. 7.

4

(5)  Úř. věst. C 268, 19.10.1985, s. 2.

5

(6)  Úř. věst. C 313, 8.12.1988, s. 21.

6

(7)  Úř. věst. C 152, 17.6.1992, s. 2.

7

(8)  Úř. věst. C 260, 17.9.1994, s. 3.

8

(9)  Úř. věst. C 100, 17.3.1997, s. 12.

9

(10)  Úř. věst. L 290, 22.10.1983, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 3733/85 (Úř. věst. L 361, 31.12.1985, s. 78).

10

(11)  Úř. věst. L 376, 31.12.1986, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (EHS) č. 3946/92 (Úř. věst. L 401, 31.12.1992, s. 1).

11

(12)  Úř. věst. L 346, 31.12.1993, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 25/97 (Úř. věst. L 6, 10.1.1997, s. 7).

12

(13)  Úř. věst. L 312, 20.11.1998, s. 19.

13

(14)  Rozhodnutí Komise 92/588/EHS ze dne 21. prosince 1992 o víceletém orientačním programu rybářského loďstva Francie v období let 1993–1996, v souladu s nařízením Rady (EHS) č. 4028/86 (Úř. věst. L 401, 31.12.1992, s. 3. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 95/238/ES (Úř. věst. L 166, 15.7.1995, s. 1)).

14

(15)  Viz 33. bod odůvodnění.

15

(16)  Viz 33. bod odůvodnění.

16

(17)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

17

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/49

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. července 2004

týkající se některých podpor, realizovaných Francií ve prospěch producentů akvakultury a rybářů

(oznámeno pod číslem K(2004) 2588)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2005/239/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec uvedené Smlouvy,

po vyzvání zúčastněných stran k předložení jejich připomínek v souladu se zmíněným článkem,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 21. června 2000 uvědomila Francie Komisi o opatřeních k odškodnění, schválených ve prospěch rybářů a producentů akvakultury, kteří utrpěli škody jednak následkem znečištění pohonnými hmotami, způsobeného ztroskotáním lodi Erika v Gaskoňském zálivu dne 12. prosince 1999, a jednak následkem neobyčejně silné prudké bouře, která nečekaně nastala ve dnech 27. a 28. prosince 1999. Na požádání Komise byly v dopisech ze dne 28. listopadu 2000, 6. dubna a 13. srpna 2001 sděleny doplňkové informace. Tato opatření byla realizována před tím, než se mohla Komise vyjádřit k jejich slučitelnosti se společným trhem, záležitost byla zapsána jako režim neoznámené podpory pod číslem NN 80/2000. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 21. června 2000 uvědomila Francie Komisi o opatřeních k odškodnění, schválených ve prospěch rybářů a producentů akvakultury, kteří utrpěli škody jednak následkem znečištění pohonnými hmotami, způsobeného ztroskotáním lodi Erika v Gaskoňském zálivu dne 12. prosince 1999, a jednak následkem neobyčejně silné prudké bouře, která nečekaně nastala ve dnech 27. a 28. prosince 1999. Na požádání Komise byly v dopisech ze dne 28. listopadu 2000, 6. dubna a 13. srpna 2001 sděleny doplňkové informace. Tato opatření byla realizována před tím, než se mohla Komise vyjádřit k jejich slučitelnosti se společným trhem, záležitost byla zapsána jako režim neoznámené podpory pod číslem NN 80/2000.

| (2) | Dopisem ze dne 11. prosince 2001 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí jednak uznat určitá stanovená opatření jako slučitelná se společných trhem, jednak u dalších opatření zahájit formální vyšetřovací řízení, stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Francie oznámila své připomínky odpovědí v dopise ze dne 5. března 2002. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 11. prosince 2001 uvědomila Komise Francii o svém rozhodnutí jednak uznat určitá stanovená opatření jako slučitelná se společných trhem, jednak u dalších opatření zahájit formální vyšetřovací řízení, stanovené v čl. 88 odst. 2 Smlouvy. Francie oznámila své připomínky odpovědí v dopise ze dne 5. března 2002.

| (3) | Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (1). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k daným opatřením. |
| --- | --- |

(3)

Rozhodnutí Komise zahájit formální vyšetřovací řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství
   (1). Komise vyzvala zúčastněné strany k předložení jejich připomínek k daným opatřením.

II.   POPIS

| (4) | Opatření, která jsou předmětem této záležitosti a kvůli kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, jsou následující:






  1. | opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde (dále jen „departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde“):






  — | osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí 2000 (nebo průměru za čtvrtletí), |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Opatření, která jsou předmětem této záležitosti a kvůli kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, jsou následující:

1.

opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde (dále jen „departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde“):

—

osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí 2000 (nebo průměru za čtvrtletí),

| — | finanční úlevy; |
| --- | --- |

—

finanční úlevy;

| 2. | doplňková opatření na podporu producentů akvakultury a rybářů v celé Francii:






  — | doplňkové opatření na snížení příspěvků na sociální zabezpečení pro všechny producenty akvakultury (období od 15. dubna do 15. července 2000) a rybáře na území Francie a v zámořských departementech (období od 15. dubna do 15. října 2000), |
| --- | --- | --- |

2.

doplňková opatření na podporu producentů akvakultury a rybářů v celé Francii:

—

doplňkové opatření na snížení příspěvků na sociální zabezpečení pro všechny producenty akvakultury (období od 15. dubna do 15. července 2000) a rybáře na území Francie a v zámořských departementech (období od 15. dubna do 15. října 2000),

| — | osvobození od státních poplatků za rok 2000 pro všechny producenty akvakultury; Komise v rámci rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzala v úvahu, že toto osvobození se týkalo výhradně podniků zabývajících se akvakulturou, které se nacházejí v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde, ale následně se ukázalo, že toto opatření bylo všeobecným doplňkovým opatřením, které se vztahovalo na všechny producenty na území Francie a v zámořských departementech. |
| --- | --- |

—

osvobození od státních poplatků za rok 2000 pro všechny producenty akvakultury; Komise v rámci rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení vzala v úvahu, že toto osvobození se týkalo výhradně podniků zabývajících se akvakulturou, které se nacházejí v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde, ale následně se ukázalo, že toto opatření bylo všeobecným doplňkovým opatřením, které se vztahovalo na všechny producenty na území Francie a v zámořských departementech.

| (5) | Komise pro úplnost připomíná, že opatření, která byla považována za slučitelná se společným trhem a o kterých Francie informovala v dopise ze dne 11. prosince 2001, se týkala podniků, které se nacházejí v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde a byla následující:






  — | opatření ve prospěch producentů akvakultury: vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpora na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky od společnosti FIPOL (Mezinárodní fond k náhradě škody způsobené znečištěním pohonnými hmotami), |
| --- | --- | --- |

(5)

Komise pro úplnost připomíná, že opatření, která byla považována za slučitelná se společným trhem a o kterých Francie informovala v dopise ze dne 11. prosince 2001, se týkala podniků, které se nacházejí v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde a byla následující:

—

opatření ve prospěch producentů akvakultury: vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpora na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky od společnosti FIPOL (Mezinárodní fond k náhradě škody způsobené znečištěním pohonnými hmotami),

| — | opatření ve prospěch rybářů: podpora na rekonstrukci lodí a rybářského zařízení, zničeného nebo poškozeného během bouře, zálohy na příspěvky od společnosti FIPOL, paušální podpora za ztrátu příjmů, vyplývajících ze škod, které utrpěli v průběhu bouře. |
| --- | --- |

—

opatření ve prospěch rybářů: podpora na rekonstrukci lodí a rybářského zařízení, zničeného nebo poškozeného během bouře, zálohy na příspěvky od společnosti FIPOL, paušální podpora za ztrátu příjmů, vyplývajících ze škod, které utrpěli v průběhu bouře.

A.   Opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde

1.   Osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení během prvního čtvrtletí 2000 (nebo průměru za čtvrtletí)

| (6) | Toto opatření se týkalo dvou kategorií producentů akvakultury: jednak těch, kteří utrpěli škody na zásobách a provozních prostředcích následkem bouře v prosinci roku 1999 a kteří obdrželi podporu na rekonstrukci zásob, a jednak těch, kteří utrpěli škody, způsobené znečištěním pohonnými hmotami z lodě Erika a kteří získali zálohu na příspěvek zaplacenou od společnosti FIPOL. |
| --- | --- |

(6)

Toto opatření se týkalo dvou kategorií producentů akvakultury: jednak těch, kteří utrpěli škody na zásobách a provozních prostředcích následkem bouře v prosinci roku 1999 a kteří obdrželi podporu na rekonstrukci zásob, a jednak těch, kteří utrpěli škody, způsobené znečištěním pohonnými hmotami z lodě Erika a kteří získali zálohu na příspěvek zaplacenou od společnosti FIPOL.

| (7) | Jednalo se o cílené opatření, prováděné vzhledem k situaci podniku. Vztahovalo se na jeden, dva nebo tři měsíce, podle závažnosti škody, kterou podnik utrpěl. Osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení se týkalo celkové stanovené doby. |
| --- | --- |

(7)

Jednalo se o cílené opatření, prováděné vzhledem k situaci podniku. Vztahovalo se na jeden, dva nebo tři měsíce, podle závažnosti škody, kterou podnik utrpěl. Osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení se týkalo celkové stanovené doby.

| (8) | Žádosti byly přezkoumávány „departementálními jednotkami pro odškodnění“, založenými v každém dotčeném departementu pod úřadem prefekta s účastí dotčených orgánů, živnostenských organizací, bank a pojišťoven. Vedením pro mořský rybolov a pěstování mořských rostlin byl na návrh prefektů departementu sestaven seznam příjemců. Týkal se 1 476 podniků. Částka osvobození dosáhla 0,87 milionu EUR. |
| --- | --- |

(8)

Žádosti byly přezkoumávány „departementálními jednotkami pro odškodnění“, založenými v každém dotčeném departementu pod úřadem prefekta s účastí dotčených orgánů, živnostenských organizací, bank a pojišťoven. Vedením pro mořský rybolov a pěstování mořských rostlin byl na návrh prefektů departementu sestaven seznam příjemců. Týkal se 1 476 podniků. Částka osvobození dosáhla 0,87 milionu EUR.

2.   Finanční úlevy

| (9) | Toto opatření se týkalo stejných podniků, které jsou uvedeny v bodech odůvodnění 6 až 8. V rámci individuálních plánů na vyrovnání dluhu spočívalo v přihlédnutí k části splatných úroků nebo úroků ze střednědobých a dlouhodobých půjček a půjček na konsolidaci podniku, splatných v roce 2000, 2001 a 2002. Jak udala Francie v dopise ze dne 13. srpna 2001, cílem těchto opatření bylo snížení finančního zatížení podniků, zasažených událostmi (bouře a ropná skvrna). |
| --- | --- |

(9)

Toto opatření se týkalo stejných podniků, které jsou uvedeny v bodech odůvodnění 6 až 8. V rámci individuálních plánů na vyrovnání dluhu spočívalo v přihlédnutí k části splatných úroků nebo úroků ze střednědobých a dlouhodobých půjček a půjček na konsolidaci podniku, splatných v roce 2000, 2001 a 2002. Jak udala Francie v dopise ze dne 13. srpna 2001, cílem těchto opatření bylo snížení finančního zatížení podniků, zasažených událostmi (bouře a ropná skvrna).

| (10) | Dokumenty měly být založeny nejpozději k 1. dubnu 2000. Obsahovaly zprávu vedení departementů o přímořských záležitostech a byly předloženy jednotce pro odškodnění. Částka na podporu byla přizpůsobována podle místně stanovených kritérií. Jednotky pro odškodnění musely vzít v úvahu zejména rozsah skutečně zjištěných ztrát z činnosti v průběhu zimy 1999–2000, zadlužení a nestálost podniku, výši hospodářského výnosu za poslední dvě finanční období, výši případných vnějších příjmů, které mohly zúčastněné strany přijímat během téhož období a také životaschopnost daného podniku. Zvláštní úsilí se vyžadovalo od věřitelů dotčených podniků (banky a dodavatelé). Výše podpory nesměla přesahovat 48 000 francouzských franků (FRF) (tedy 7 317 EUR), s výjimkou situace posuzované jednotkou pro odškodnění jako zvláště kritické, která byla důvodem ke zvýšení na 62 000 FRF (9 451 EUR). |
| --- | --- |

(10)

Dokumenty měly být založeny nejpozději k 1. dubnu 2000. Obsahovaly zprávu vedení departementů o přímořských záležitostech a byly předloženy jednotce pro odškodnění. Částka na podporu byla přizpůsobována podle místně stanovených kritérií. Jednotky pro odškodnění musely vzít v úvahu zejména rozsah skutečně zjištěných ztrát z činnosti v průběhu zimy 1999–2000, zadlužení a nestálost podniku, výši hospodářského výnosu za poslední dvě finanční období, výši případných vnějších příjmů, které mohly zúčastněné strany přijímat během téhož období a také životaschopnost daného podniku. Zvláštní úsilí se vyžadovalo od věřitelů dotčených podniků (banky a dodavatelé). Výše podpory nesměla přesahovat 48 000 francouzských franků (FRF) (tedy 7 317 EUR), s výjimkou situace posuzované jednotkou pro odškodnění jako zvláště kritické, která byla důvodem ke zvýšení na 62 000 FRF (9 451 EUR).

| (11) | Individuální plány na vyrovnání dluhu, vypracované v rámci tohoto postupu, vedly k vytvoření úmluvy, schválené všemi stranami a umožňující zjistit přínos každé z nich při jejím provádění. Rozhodnutí o přidělení podpory přijímal prefekt departementu. Celková částka podpory 1 083 podniků dosáhla přibližně 8 milionů FRF (1,2 milionu EUR). |
| --- | --- |

(11)

Individuální plány na vyrovnání dluhu, vypracované v rámci tohoto postupu, vedly k vytvoření úmluvy, schválené všemi stranami a umožňující zjistit přínos každé z nich při jejím provádění. Rozhodnutí o přidělení podpory přijímal prefekt departementu. Celková částka podpory 1 083 podniků dosáhla přibližně 8 milionů FRF (1,2 milionu EUR).

B.   Doplňková opatření

| (12) | Jako doplněk k již popsaným opatřením, který by se týkal opatření, kvůli nimž bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení nebo takových opatření, k nimž se Komise již vyjádřila kladně, a aby se podle Francie čelilo obtížím v odvětví rybolovu a akvakultury, které se setkalo s potížemi nahromaděnými bouří a ropnou skvrnou a zohlednila škoda, kterou podniky v tomto odvětví utrpěly z důvodu poškození trhu, rozhodl ministr zemědělství a rybolovu těmto podnikům poskytnout doplňková opatření. |
| --- | --- |

(12)

Jako doplněk k již popsaným opatřením, který by se týkal opatření, kvůli nimž bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení nebo takových opatření, k nimž se Komise již vyjádřila kladně, a aby se podle Francie čelilo obtížím v odvětví rybolovu a akvakultury, které se setkalo s potížemi nahromaděnými bouří a ropnou skvrnou a zohlednila škoda, kterou podniky v tomto odvětví utrpěly z důvodu poškození trhu, rozhodl ministr zemědělství a rybolovu těmto podnikům poskytnout doplňková opatření.

1.   Osvobození od státních poplatků za rok 2000 pro všechny producenty akvakultury

| (13) | Podle informací poskytnutých Francií v dopise ze dne 21. června 2000, tedy před rozhodnutím o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, bylo schváleno osvobození od státních poplatků za rok 2000 za koncese pro mořskou akvakulturu v přímořském veřejném majetku a povolení pro odběr vody k zásobování pozemků, které se nacházejí v soukromém majetku. |
| --- | --- |

(13)

Podle informací poskytnutých Francií v dopise ze dne 21. června 2000, tedy před rozhodnutím o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, bylo schváleno osvobození od státních poplatků za rok 2000 za koncese pro mořskou akvakulturu v přímořském veřejném majetku a povolení pro odběr vody k zásobování pozemků, které se nacházejí v soukromém majetku.

| (14) | V dopise ze dne 5. března 2002, kterým Francie oznamuje poznámky k zahájení řízení, se udává, že toto opatření je součástí doplňkových opatření k úlevám na podporu všech producentů akvakultury na území Francie a v zámořských departementech. |
| --- | --- |

(14)

V dopise ze dne 5. března 2002, kterým Francie oznamuje poznámky k zahájení řízení, se udává, že toto opatření je součástí doplňkových opatření k úlevám na podporu všech producentů akvakultury na území Francie a v zámořských departementech.

| (15) | Na žádost Komise Francie dopisem ze dne 24. září 2002 potvrdila, že toto osvobození bylo rozhodnutím ze dne 12. září 2000 rozšířeno na všechny pěstitele mořských kultur. |
| --- | --- |

(15)

Na žádost Komise Francie dopisem ze dne 24. září 2002 potvrdila, že toto osvobození bylo rozhodnutím ze dne 12. září 2000 rozšířeno na všechny pěstitele mořských kultur.

| (16) | Výše tohoto osvobození dosáhla 3,81 milionů EUR. |
| --- | --- |

(16)

Výše tohoto osvobození dosáhla 3,81 milionů EUR.

2.   Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení na podporu producentů akvakultury a rybářů

| (17) | Ministr zemědělství a rybolovu rozhodl dvěma oběžníky, jedním s datem ze dne 15. dubna 2000, druhým ze dne 13. července 2000, poskytnout všem podnikům v odvětví 50 % úlevu od příspěvků na sociální zabezpečení, která se vztahuje na období od 15. dubna 2000 do 15. července 2000 u producentů akvakultury a od 15. dubna 2000 do 15. října 2000 u rybářů. |
| --- | --- |

(17)

Ministr zemědělství a rybolovu rozhodl dvěma oběžníky, jedním s datem ze dne 15. dubna 2000, druhým ze dne 13. července 2000, poskytnout všem podnikům v odvětví 50 % úlevu od příspěvků na sociální zabezpečení, která se vztahuje na období od 15. dubna 2000 do 15. července 2000 u producentů akvakultury a od 15. dubna 2000 do 15. října 2000 u rybářů.

| (18) | Tato úleva spočívá v zaměstnavatelských a mzdových příspěvcích a uplatňuje se na všechny rybáře a producenty akvakultury na území Francie a v zámořských departementech. |
| --- | --- |

(18)

Tato úleva spočívá v zaměstnavatelských a mzdových příspěvcích a uplatňuje se na všechny rybáře a producenty akvakultury na území Francie a v zámořských departementech.

| (19) | Podmínky snížení byly různé podle toho, zda se jedná o příspěvky placené ENIM (Národní ústav pro invalidy námořního loďstva) nebo o příspěvky placené MSA (Vzájemná zemědělská pojišťovna). |
| --- | --- |

(19)

Podmínky snížení byly různé podle toho, zda se jedná o příspěvky placené ENIM (Národní ústav pro invalidy námořního loďstva) nebo o příspěvky placené MSA (Vzájemná zemědělská pojišťovna).

| (20) | U příspěvků placených ENIM dosáhlo snížení 50 %, a to jak u mzdových příspěvků, tak i u zaměstnavatelských příspěvků. Nicméně ve zvláštních případech lodí, u kterých se nevyužívá způsob odměňování podle množství chycených ryb, dosáhlo zohlednění zaměstnavatelských příspěvků 75 %. Tuto rozdílnou míru vysvětluje Francie tím, že v případě odměňování podle množství chycených ryb je úzký finanční vztah mezi rejdaři a posádkou z hlediska obtíží, se kterými se setkává při provádění rybolovu, zvláště pokud se jedná o pokles obratu, zatímco u průmyslových rejdařů, pro které tento druh odměňování neexistuje, nesou největší část hospodářských obtíží skutečně rejdaři. |
| --- | --- |

(20)

U příspěvků placených ENIM dosáhlo snížení 50 %, a to jak u mzdových příspěvků, tak i u zaměstnavatelských příspěvků. Nicméně ve zvláštních případech lodí, u kterých se nevyužívá způsob odměňování podle množství chycených ryb, dosáhlo zohlednění zaměstnavatelských příspěvků 75 %. Tuto rozdílnou míru vysvětluje Francie tím, že v případě odměňování podle množství chycených ryb je úzký finanční vztah mezi rejdaři a posádkou z hlediska obtíží, se kterými se setkává při provádění rybolovu, zvláště pokud se jedná o pokles obratu, zatímco u průmyslových rejdařů, pro které tento druh odměňování neexistuje, nesou největší část hospodářských obtíží skutečně rejdaři.

| (21) | Pokud se jedná o povinné příspěvky do MSA u producentů akvakultury, kteří spadají do tohoto režimu, byly podmínky úlevy stanoveny oběžníkem ministerstva zemědělství a rybolovu ze dne 25. dubna 2000. Úleva odpovídala zohlednění povinných osobních srážek ze strany zaměstnavatelů a podnikatelů ve výši 50 % ze tří dvanáctin srážek, vyžadovaných za rok 1999 a srážek ze mzdy za zaměstnance, k nimž jsou zavázáni za poslední tři měsíce roku 1999. |
| --- | --- |

(21)

Pokud se jedná o povinné příspěvky do MSA u producentů akvakultury, kteří spadají do tohoto režimu, byly podmínky úlevy stanoveny oběžníkem ministerstva zemědělství a rybolovu ze dne 25. dubna 2000. Úleva odpovídala zohlednění povinných osobních srážek ze strany zaměstnavatelů a podnikatelů ve výši 50 % ze tří dvanáctin srážek, vyžadovaných za rok 1999 a srážek ze mzdy za zaměstnance, k nimž jsou zavázáni za poslední tři měsíce roku 1999.

| (22) | Tato osvobození představovala částku 119 milionů FRF (18,2 milionu EUR). |
| --- | --- |

(22)

Tato osvobození představovala částku 119 milionů FRF (18,2 milionu EUR).

C.   Důvody k zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (23) | Opatření popsaná v oddílech A a B byla přijata po znečištění, způsobeném ztroskotáním cisternové lodi Erika dne 12. prosince 1999 a po prudké bouři ve dnech 26. a 27. prosince 1999. |
| --- | --- |

(23)

Opatření popsaná v oddílech A a B byla přijata po znečištění, způsobeném ztroskotáním cisternové lodi Erika dne 12. prosince 1999 a po prudké bouři ve dnech 26. a 27. prosince 1999.

| (24) | Byla analyzována s ohledem na čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy, který udává, že „podpory, určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi“ jsou slučitelné se společným trhem. Znečištění, které následovalo po ztroskotání cisternové lodi Erika, může být ve smyslu zmíněného článku skutečně posuzováno jako mimořádná událost. Bouře ve dnech 26. a 27. prosince 1999 může být z důvodu extrémní a neobvyklé prudkosti posuzována jako přírodní pohroma. |
| --- | --- |

(24)

Byla analyzována s ohledem na čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy, který udává, že „podpory, určené k náhradě škod způsobených přírodními pohromami nebo jinými mimořádnými událostmi“ jsou slučitelné se společným trhem. Znečištění, které následovalo po ztroskotání cisternové lodi Erika, může být ve smyslu zmíněného článku skutečně posuzováno jako mimořádná událost. Bouře ve dnech 26. a 27. prosince 1999 může být z důvodu extrémní a neobvyklé prudkosti posuzována jako přírodní pohroma.

| (25) | Úloha, která je v této souvislosti přisouzena Komisi, je ověřit, zda nebyla provedena vyšší náhrada škod, které vznikly v důsledku těchto událostí. |
| --- | --- |

(25)

Úloha, která je v této souvislosti přisouzena Komisi, je ověřit, zda nebyla provedena vyšší náhrada škod, které vznikly v důsledku těchto událostí.

1.   Opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde

| (26) | Opatřeními, kvůli kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, jsou osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí roku 2000 (nebo za průměrné čtvrtletí), finanční úlevy a osvobození od státních poplatků. |
| --- | --- |

(26)

Opatřeními, kvůli kterým bylo zahájeno formální vyšetřovací řízení, jsou osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí roku 2000 (nebo za průměrné čtvrtletí), finanční úlevy a osvobození od státních poplatků.

| (27) | Opatření osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení bylo provedeno jednotkou pro odškodnění po přezkoumání situace podniků, které byly potenciálními příjemci. Doba trvání osvobození byla upravována od jednoho do tří měsíců, podle vzniklé škody. Toto osvobození bylo dodatkem k ostatním přijatým opatřením (vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpory na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky, placené ze strany společnosti FIPOL). Podle poskytnutých informací se Komise domnívala, že nebyla schopna ověřit, zda s tímto osvobozením od příspěvků na sociální zabezpečení nebyla poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody. |
| --- | --- |

(27)

Opatření osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení bylo provedeno jednotkou pro odškodnění po přezkoumání situace podniků, které byly potenciálními příjemci. Doba trvání osvobození byla upravována od jednoho do tří měsíců, podle vzniklé škody. Toto osvobození bylo dodatkem k ostatním přijatým opatřením (vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpory na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky, placené ze strany společnosti FIPOL). Podle poskytnutých informací se Komise domnívala, že nebyla schopna ověřit, zda s tímto osvobozením od příspěvků na sociální zabezpečení nebyla poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody.

| (28) | Dodatkem k ostatním přijatým opatřením bylo též opatření finanční úlevy. Komise nebyla stejně tak schopna se ujistit, zda s touto finanční úlevou nebyla souhrnně poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody. |
| --- | --- |

(28)

Dodatkem k ostatním přijatým opatřením bylo též opatření finanční úlevy. Komise nebyla stejně tak schopna se ujistit, zda s touto finanční úlevou nebyla souhrnně poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody.

| (29) | Dodatkem k ostatním přijatým opatřením bylo též opatření osvobození od státních poplatků. Navíc se podle informací, které měla Komise k dispozici, zdálo, že toto opatření přijali všichni producenti akvakultury ze šesti dotčených departementů. Francie neudala důvody, proč bylo toto osvobození rozšířeno na všechny živnostníky těchto departementů. Komise tak také nemohla ověřit, zda s tímto osvobozením od státních poplatků nebyla celkově poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody. |
| --- | --- |

(29)

Dodatkem k ostatním přijatým opatřením bylo též opatření osvobození od státních poplatků. Navíc se podle informací, které měla Komise k dispozici, zdálo, že toto opatření přijali všichni producenti akvakultury ze šesti dotčených departementů. Francie neudala důvody, proč bylo toto osvobození rozšířeno na všechny živnostníky těchto departementů. Komise tak také nemohla ověřit, zda s tímto osvobozením od státních poplatků nebyla celkově poskytnuta náhrada, převyšující vzniklé škody.

| (30) | Vzhledem k tomu, že Komise nemohla ověřit, zda nebyla poskytnuta náhrada přesahující vzniklé škody, nemohla být tato jednotlivá opatření prohlášena za slučitelná se společným trhem na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy. |
| --- | --- |

(30)

Vzhledem k tomu, že Komise nemohla ověřit, zda nebyla poskytnuta náhrada přesahující vzniklé škody, nemohla být tato jednotlivá opatření prohlášena za slučitelná se společným trhem na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy.

| (31) | Pokud se týká neoznámené podpory, byla tato opatření analyzována podle pokynů k přezkoumání státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (2), přijatých v roce 1997 a platných k datu události (dále jen „pokyny z roku 1997“). Vzhledem k tomu, že dané podpory vykazují charakter podpory provozu, použila Komise bod 1.2 čtvrtý pododstavec třetí odrážku pokynů z roku 1997, v němž se uvádí všeobecná zásada neslučitelnosti podpory provozu se společným trhem. Vzhledem k informacím, které měla k dispozici, uznala, že pochybnosti o slučitelnosti daných opatření se společným trhem trvaly. |
| --- | --- |

(31)

Pokud se týká neoznámené podpory, byla tato opatření analyzována podle pokynů k přezkoumání státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (2), přijatých v roce 1997 a platných k datu události (dále jen „pokyny z roku 1997“). Vzhledem k tomu, že dané podpory vykazují charakter podpory provozu, použila Komise bod 1.2 čtvrtý pododstavec třetí odrážku pokynů z roku 1997, v němž se uvádí všeobecná zásada neslučitelnosti podpory provozu se společným trhem. Vzhledem k informacím, které měla k dispozici, uznala, že pochybnosti o slučitelnosti daných opatření se společným trhem trvaly.

2.   Doplňková opatření úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení ve prospěch všech producentů akvakultury a rybářů

| (32) | Podle Francie byla doplňková opatření úlevy ve prospěch všech producentů akvakultury a rybářů na území Francie a v zámořských departementech přijata k náhradě hospodářských škod, které utrpěly podniky v odvětví z důvodu poškození trhu, způsobeného špatnou pověstí, kterou měly mořské produkty po znečištění z lodi Erika. |
| --- | --- |

(32)

Podle Francie byla doplňková opatření úlevy ve prospěch všech producentů akvakultury a rybářů na území Francie a v zámořských departementech přijata k náhradě hospodářských škod, které utrpěly podniky v odvětví z důvodu poškození trhu, způsobeného špatnou pověstí, kterou měly mořské produkty po znečištění z lodi Erika.

| (33) | Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení se vztahovala na období od 15. dubna do 15. července 2000. |
| --- | --- |

(33)

Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení se vztahovala na období od 15. dubna do 15. července 2000.

| (34) | Podle Francie poškození trhu vyvolalo v prvním pololetí roku 2000 pokles objemu maloobchodního prodeje měkkýšů o 9 % a pokles hodnoty o 5 %. Bouře měla mimo jiné negativní důsledky na hospodářskou situaci celého odvětví chovu měkkýšů, jelikož Charente-Maritime hraje hlavní úlohu v prodeji ústřic ve Francii. |
| --- | --- |

(34)

Podle Francie poškození trhu vyvolalo v prvním pololetí roku 2000 pokles objemu maloobchodního prodeje měkkýšů o 9 % a pokles hodnoty o 5 %. Bouře měla mimo jiné negativní důsledky na hospodářskou situaci celého odvětví chovu měkkýšů, jelikož Charente-Maritime hraje hlavní úlohu v prodeji ústřic ve Francii.

| (35) | Francie však neposkytla žádné informace o souvislostech mezi částkou vyplývající z hospodářských škod, které byly způsobeny ropnou skvrnou všem producentům měkkýšů a částkou, která představuje osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení v průběhu daného období. Komise tak nebyla schopna ověřit, zda toto osvobození odpovídalo hodnotě vzniklých škod a nebyla provedena nadměrná náhrada. |
| --- | --- |

(35)

Francie však neposkytla žádné informace o souvislostech mezi částkou vyplývající z hospodářských škod, které byly způsobeny ropnou skvrnou všem producentům měkkýšů a částkou, která představuje osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení v průběhu daného období. Komise tak nebyla schopna ověřit, zda toto osvobození odpovídalo hodnotě vzniklých škod a nebyla provedena nadměrná náhrada.

| (36) | Vzhledem k tomu, že toto opatření vykazuje charakter podpory provozu, Komise na základě bodu 1.2 čtvrtého pododstavce třetí odrážky pokynů z roku 1997 uznala, že vzhledem k informacím, které měla k dispozici, existovaly pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem. |
| --- | --- |

(36)

Vzhledem k tomu, že toto opatření vykazuje charakter podpory provozu, Komise na základě bodu 1.2 čtvrtého pododstavce třetí odrážky pokynů z roku 1997 uznala, že vzhledem k informacím, které měla k dispozici, existovaly pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem.

| (37) | Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení se vztahovala na období od 15. dubna do 15. října 2000. |
| --- | --- |

(37)

Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení se vztahovala na období od 15. dubna do 15. října 2000.

| (38) | Podle Francie byl trvalým snižováním poptávky z důvodu znepokojení spotřebitelů v souvislosti s dopadem ropné skvrny na zdraví konstatován všeobecný pokles trhu s mořskými produkty. |
| --- | --- |

(38)

Podle Francie byl trvalým snižováním poptávky z důvodu znepokojení spotřebitelů v souvislosti s dopadem ropné skvrny na zdraví konstatován všeobecný pokles trhu s mořskými produkty.

| (39) | Francie poskytla různé informace statistické povahy o maloobchodním prodeji produktů rybolovu, kterými se zdůvodňovalo uplatnění tohoto opatření úlevy. Komise tyto informace zaznamenala. Avšak ve svém dopise Francii, kterým informuje o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, Komise rovněž poznamenala, že se podle dalších informací v průběhu prvního čtvrtletí 2000 hodnota prodeje v dražbách v porovnání s předchozím rokem zvýšila o 3 % a odvody vyložených množství všech základních druhů zůstala nižší než 1,5 %, tedy míra ekvivalentní k míře zaznamenané ve stejném období v roce 1999. Toto opatření osvobození se mimo jiné týkalo všech rybářských podniků ve Francii, včetně podniků založených v zámořských departementech. |
| --- | --- |

(39)

Francie poskytla různé informace statistické povahy o maloobchodním prodeji produktů rybolovu, kterými se zdůvodňovalo uplatnění tohoto opatření úlevy. Komise tyto informace zaznamenala. Avšak ve svém dopise Francii, kterým informuje o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, Komise rovněž poznamenala, že se podle dalších informací v průběhu prvního čtvrtletí 2000 hodnota prodeje v dražbách v porovnání s předchozím rokem zvýšila o 3 % a odvody vyložených množství všech základních druhů zůstala nižší než 1,5 %, tedy míra ekvivalentní k míře zaznamenané ve stejném období v roce 1999. Toto opatření osvobození se mimo jiné týkalo všech rybářských podniků ve Francii, včetně podniků založených v zámořských departementech.

| (40) | Komise se navíc seznámila s určitými informacemi, které poskytovala Agence France-Presse (francouzská tisková agentura), nebo se vyskytovaly v tisku, podle nichž bylo cílem těchto úlev od příspěvků na sociální zabezpečení nahradit zvýšení ceny pohonných hmot, které bylo konstatováno již několik měsíců. |
| --- | --- |

(40)

Komise se navíc seznámila s určitými informacemi, které poskytovala Agence France-Presse (francouzská tisková agentura), nebo se vyskytovaly v tisku, podle nichž bylo cílem těchto úlev od příspěvků na sociální zabezpečení nahradit zvýšení ceny pohonných hmot, které bylo konstatováno již několik měsíců.

| (41) | Komise se s ohledem na všechny tyto informace domnívala, že Francie neposkytla podklady, které by umožňovaly zjistit, zda daná situace odpovídala nápravě hospodářské škody, kterou utrpěly podniky z důvodu poškození trhu s mořskými produkty. Vzhledem k tomu, že toto opatření vykazuje charakter podpory provozu, Komise na základě bodu 1.2 čtvrtého pododstavce třetí odrážky pokynů z roku 1997 uznala, že s ohledem na informace, které měla k dispozici, existovaly vážné pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem. |
| --- | --- |

(41)

Komise se s ohledem na všechny tyto informace domnívala, že Francie neposkytla podklady, které by umožňovaly zjistit, zda daná situace odpovídala nápravě hospodářské škody, kterou utrpěly podniky z důvodu poškození trhu s mořskými produkty. Vzhledem k tomu, že toto opatření vykazuje charakter podpory provozu, Komise na základě bodu 1.2 čtvrtého pododstavce třetí odrážky pokynů z roku 1997 uznala, že s ohledem na informace, které měla k dispozici, existovaly vážné pochybnosti o slučitelnosti tohoto opatření se společným trhem.

III.   PŘIPOMÍNKY FRANCIE

A.   Opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde

| (42) | Francie udává, že účelem finančních úlev, schválených v rámci plánů na vyrovnání dluhů bylo podpořit nejnestálejší podniky při překonání výjimečné situace, související s neočekávanými katastrofami a ne vyrovnávat ztráty. K tomuto opatření byly způsobilé pouze nejnestálejší podniky. |
| --- | --- |

(42)

Francie udává, že účelem finančních úlev, schválených v rámci plánů na vyrovnání dluhů bylo podpořit nejnestálejší podniky při překonání výjimečné situace, související s neočekávanými katastrofami a ne vyrovnávat ztráty. K tomuto opatření byly způsobilé pouze nejnestálejší podniky.

| (43) | Pokud se jedná o možnost nadměrné náhrady vzniklé škody, Francie udává, že účelem postupu stanoveného pro úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a finančních zatížení bylo právě ji vylučovat. Departementní jednotky pro odškodňování, zřízené v postižených departementech, posuzovaly celkovou hospodářskou situaci každého podniku a potvrzovaly částky, poskytované s ohledem na vzniklou škodu. |
| --- | --- |

(43)

Pokud se jedná o možnost nadměrné náhrady vzniklé škody, Francie udává, že účelem postupu stanoveného pro úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a finančních zatížení bylo právě ji vylučovat. Departementní jednotky pro odškodňování, zřízené v postižených departementech, posuzovaly celkovou hospodářskou situaci každého podniku a potvrzovaly částky, poskytované s ohledem na vzniklou škodu.

B.   Doplňková opatření ve prospěch všech producentů akvakultury a rybářů

1.   Ve prospěch producentů akvakultury

| (44) | Francie konstatovala, že omezení výhody úlevy pouze na producenty akvakultury zasažené bouří a ropnou skvrnou, se ukázalo jako nedostatečné. Celková situace v odvětví se ukázala jako dosti znepokojující, aby mohl být zdůvodněn celkový zásah. Mediální dopad ropné skvrny na mínění veřejnosti přivodil u spotřebitelů poškození pověsti mořských produktů a zvláště chovaných měkkýšů bez ohledu na jejich původ. Podle průzkumu provedeného pro Národní mezioborový úřad pro mořské produkty a akvakulturu (Ofimer) se pokles obratu u pěstování měkkýšů v období čtyř měsíců, od 17. prosince 1999 do 16. dubna 2000, odhadoval na 51 milionů FRF (7,77 milionu EUR). |
| --- | --- |

(44)

Francie konstatovala, že omezení výhody úlevy pouze na producenty akvakultury zasažené bouří a ropnou skvrnou, se ukázalo jako nedostatečné. Celková situace v odvětví se ukázala jako dosti znepokojující, aby mohl být zdůvodněn celkový zásah. Mediální dopad ropné skvrny na mínění veřejnosti přivodil u spotřebitelů poškození pověsti mořských produktů a zvláště chovaných měkkýšů bez ohledu na jejich původ. Podle průzkumu provedeného pro Národní mezioborový úřad pro mořské produkty a akvakulturu (Ofimer) se pokles obratu u pěstování měkkýšů v období čtyř měsíců, od 17. prosince 1999 do 16. dubna 2000, odhadoval na 51 milionů FRF (7,77 milionu EUR).

| (45) | Aby bylo možné čelit této situaci, bylo rozhodnuto o všeobecných opatřeních: všeobecná úleva od příspěvků na sociální zabezpečení a osvobození od státních poplatků. Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení představovala podporu ve výši 3,35 milionu EUR. Osvobození od státních poplatků, představovalo částku 3,81 milionu EUR. Celková částka tak zůstala nižší než pokles obratu o 7,77 milionu EUR, odhadovaný průzkumem pro Ofimer. |
| --- | --- |

(45)

Aby bylo možné čelit této situaci, bylo rozhodnuto o všeobecných opatřeních: všeobecná úleva od příspěvků na sociální zabezpečení a osvobození od státních poplatků. Úleva od příspěvků na sociální zabezpečení představovala podporu ve výši 3,35 milionu EUR. Osvobození od státních poplatků, představovalo částku 3,81 milionu EUR. Celková částka tak zůstala nižší než pokles obratu o 7,77 milionu EUR, odhadovaný průzkumem pro Ofimer.

2.   Ve prospěch rybářů

| (46) | Francie popírá důvody k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, stanovené Komisí. Udává, že šok vyvolaný ropnou skvrnou a mediální zveličování jejích prokázaných nebo obávaných důsledků vyvolaly silné poškození pověsti mořských produktů; nebylo ušetřeno žádné odvětví, ani žádná oblast. |
| --- | --- |

(46)

Francie popírá důvody k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, stanovené Komisí. Udává, že šok vyvolaný ropnou skvrnou a mediální zveličování jejích prokázaných nebo obávaných důsledků vyvolaly silné poškození pověsti mořských produktů; nebylo ušetřeno žádné odvětví, ani žádná oblast.

| (47) | Udává, že období stanovené úlevy (od 15. dubna do 15. října 2000) skutečně odpovídá provozu lodí během prvních šesti měsíců v roce, protože placení sociálních odvodů se ve skutečnosti týká provozu podniků v průběhu předcházejících tří měsíců. Tento posun dal možnost zajištění přesného zohlednění činnosti rybářů v období, kdy pociťovali největší obtíže, tj. v průběhu šesti měsíců po dvou katastrofách v prosinci roku 1999. Z těchto důvodů se Francie domnívá, že se Komise ve své analýze nemusela odvolávat na zprávu o konjunktuře Flash Eco ze dne 16. února 2001 úřadu Ofimer. |
| --- | --- |

(47)

Udává, že období stanovené úlevy (od 15. dubna do 15. října 2000) skutečně odpovídá provozu lodí během prvních šesti měsíců v roce, protože placení sociálních odvodů se ve skutečnosti týká provozu podniků v průběhu předcházejících tří měsíců. Tento posun dal možnost zajištění přesného zohlednění činnosti rybářů v období, kdy pociťovali největší obtíže, tj. v průběhu šesti měsíců po dvou katastrofách v prosinci roku 1999. Z těchto důvodů se Francie domnívá, že se Komise ve své analýze nemusela odvolávat na zprávu o konjunktuře Flash Eco ze dne 16. února 2001 úřadu Ofimer.

| (48) | Francie se domnívá, že se taktéž Komise nemusela odvolávat na zprávu o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer, protože se zakládá na odhadech, údajích týkajících se měsíců března a dubna, které byly značně hodnotné. Nesoulad, který Komise odhalila, se nevztahoval k rozdílnosti v posuzování, ale k běžné statistické odchylce mezi hrubými a okamžitými údaji a jejich konečným potvrzením. Je třeba držet se tak údajů, oznámených ve zprávě ze dne 6. dubna 2001, kterou Francie předala Komisi v rámci přezkoumání této záležitosti; tyto údaje jsou konečnými údaji, které se týkají zvažovaného období. |
| --- | --- |

(48)

Francie se domnívá, že se taktéž Komise nemusela odvolávat na zprávu o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer, protože se zakládá na odhadech, údajích týkajících se měsíců března a dubna, které byly značně hodnotné. Nesoulad, který Komise odhalila, se nevztahoval k rozdílnosti v posuzování, ale k běžné statistické odchylce mezi hrubými a okamžitými údaji a jejich konečným potvrzením. Je třeba držet se tak údajů, oznámených ve zprávě ze dne 6. dubna 2001, kterou Francie předala Komisi v rámci přezkoumání této záležitosti; tyto údaje jsou konečnými údaji, které se týkají zvažovaného období.

| (49) | Francie kromě toho udává, že na základě měsíčních syntéz úřadu Ofimer bylo množství vyložené v průběhu prvních šesti měsíců ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní, i když byly někdy krátkodobě zaznamenány velké poklesy, které patrně odpovídají nejsilnější mediální mobilizaci. Nicméně během tohoto období stoupla odvolání ve srovnání s rokem 1999, zejména během prvních měsíců roku (leden: + 92 %, únor: + 66 %, březen: + 35 %), o 28 %. U určitých druhů byla úroveň odvolání zvláště vysoká (humr severský: + 175 %, ďas mořský: + 161 %, krab: × 5), což svědčí o psychologickém dopadu ropné skvrny na jednání spotřebitele. |
| --- | --- |

(49)

Francie kromě toho udává, že na základě měsíčních syntéz úřadu Ofimer bylo množství vyložené v průběhu prvních šesti měsíců ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní, i když byly někdy krátkodobě zaznamenány velké poklesy, které patrně odpovídají nejsilnější mediální mobilizaci. Nicméně během tohoto období stoupla odvolání ve srovnání s rokem 1999, zejména během prvních měsíců roku (leden: + 92 %, únor: + 66 %, březen: + 35 %), o 28 %. U určitých druhů byla úroveň odvolání zvláště vysoká (humr severský: + 175 %, ďas mořský: + 161 %, krab: × 5), což svědčí o psychologickém dopadu ropné skvrny na jednání spotřebitele.

| (50) | I když bylo v průběhu prvního pololetí roku 2000 vyložené množství relativně stabilní, prodávané množství klesalo, protože docházelo k velmi podstatnému nárůstu odvolávaných množství. Spotřeba čerstvých produktů z oblasti skvrny klesla o 7 % (6 % u ryb, 9 % u měkkýšů a 6,5 % u korýšů a zejména garnátů obecných). |
| --- | --- |

(50)

I když bylo v průběhu prvního pololetí roku 2000 vyložené množství relativně stabilní, prodávané množství klesalo, protože docházelo k velmi podstatnému nárůstu odvolávaných množství. Spotřeba čerstvých produktů z oblasti skvrny klesla o 7 % (6 % u ryb, 9 % u měkkýšů a 6,5 % u korýšů a zejména garnátů obecných).

| (51) | Pokud se jedná o ceny, ty vzhledem k cenám z ledna roku 1999 klesly o 6 % a tento pokles setrvával u druhů, rozhodujících pro rovnováhu podniků. Ze 49 významných druhů, které jsou předmětem kontroly prováděné úřadem Ofimer, byl v lednu 2000 zjištěn pokles na 34, v únoru 2000 na 26, v březnu 2000 na 21. Stejně tak byl celém období zaznamenán trvalý pokles hlavních lovených druhů. |
| --- | --- |

(51)

Pokud se jedná o ceny, ty vzhledem k cenám z ledna roku 1999 klesly o 6 % a tento pokles setrvával u druhů, rozhodujících pro rovnováhu podniků. Ze 49 významných druhů, které jsou předmětem kontroly prováděné úřadem Ofimer, byl v lednu 2000 zjištěn pokles na 34, v únoru 2000 na 26, v březnu 2000 na 21. Stejně tak byl celém období zaznamenán trvalý pokles hlavních lovených druhů.

| (52) | Francie připojuje, že spotřebitel neměl možnost jednoduše rozlišovat mořské produkty podle jejich původu a nechuť k mořským produktům byla vyjadřována nezávisle na oblasti jejich produkce. Podezření vyvolané důsledky ropné skvrny se projevovalo bez rozlišení, jak u produktů mateřské země, tak u produktů ze zámořských departementů. Podle Francie ukazují celní údaje u těchto departementů fenomén tření, vzniklý následkem ropné skvrny a nebyl žádný důvod k vyloučení rybářů z těchto departementů z ustanovení podpory, realizované vládou. |
| --- | --- |

(52)

Francie připojuje, že spotřebitel neměl možnost jednoduše rozlišovat mořské produkty podle jejich původu a nechuť k mořským produktům byla vyjadřována nezávisle na oblasti jejich produkce. Podezření vyvolané důsledky ropné skvrny se projevovalo bez rozlišení, jak u produktů mateřské země, tak u produktů ze zámořských departementů. Podle Francie ukazují celní údaje u těchto departementů fenomén tření, vzniklý následkem ropné skvrny a nebyl žádný důvod k vyloučení rybářů z těchto departementů z ustanovení podpory, realizované vládou.

| (53) | Francie nakonec upozornila, že Komise málo důvěřovala článkům z tisku, předaným pro ilustraci, ale že naopak přikládala velkou váhu poznámkám vyjádřeným určitými novináři v odborných kruzích. K těmto poznámkám přidává různé doplňkové články a dokumenty a poukazuje na medializaci, která tuto událost obklopila a dosvědčuje atmosféru původního podezření z nechuti spotřebitele k mořských produktům. Mimo jiné vyvrací domněnku vyjádřenou Komisí v dopise, kterým informuje o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, domněnku, podle níž bylo skutečným cílem úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení nahradit zvýšení ceny za pohonné hmoty, které bylo konstatováno již několik měsíců. |
| --- | --- |

(53)

Francie nakonec upozornila, že Komise málo důvěřovala článkům z tisku, předaným pro ilustraci, ale že naopak přikládala velkou váhu poznámkám vyjádřeným určitými novináři v odborných kruzích. K těmto poznámkám přidává různé doplňkové články a dokumenty a poukazuje na medializaci, která tuto událost obklopila a dosvědčuje atmosféru původního podezření z nechuti spotřebitele k mořských produktům. Mimo jiné vyvrací domněnku vyjádřenou Komisí v dopise, kterým informuje o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, domněnku, podle níž bylo skutečným cílem úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení nahradit zvýšení ceny za pohonné hmoty, které bylo konstatováno již několik měsíců.

IV.   POSOUZENÍ

A.   Existence státních podpor

| (54) | Na základě čl. 87 odst. 1 Smlouvy „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.“ |
| --- | --- |

(54)

Na základě čl. 87 odst. 1 Smlouvy „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.“

| (55) | Jednotlivá opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí (úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a finanční úlevy, osvobození od státních poplatků) jsou opatření, která přinášejí výhodu podnikům, provozujícím specifickou činnost, podnikům v oblasti akvakultury a rybolovu. Jsou skutečně zproštěny určitých nákladů, které by měly běžně nést. |
| --- | --- |

(55)

Jednotlivá opatření, která jsou předmětem tohoto rozhodnutí (úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a finanční úlevy, osvobození od státních poplatků) jsou opatření, která přinášejí výhodu podnikům, provozujícím specifickou činnost, podnikům v oblasti akvakultury a rybolovu. Jsou skutečně zproštěny určitých nákladů, které by měly běžně nést.

| (56) | Tato opatření způsobují státu ztrátu prostředků buď přímo (finanční úleva a osvobození od státních poplatků), nebo nepřímo, stát musí nahradit ztráty vznikající od organizace, která platí příspěvky na sociální zabezpečení. Jedná se tedy o existenci státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(56)

Tato opatření způsobují státu ztrátu prostředků buď přímo (finanční úleva a osvobození od státních poplatků), nebo nepřímo, stát musí nahradit ztráty vznikající od organizace, která platí příspěvky na sociální zabezpečení. Jedná se tedy o existenci státní podpory ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy.

| (57) | Navíc, vzhledem k tomu, že produkty podniků-příjemců jsou prodávány na trhu Společenství, posilují opatření, přijatá Francií, jak postavení těchto podniků na francouzském trhu vůči podnikům ostatních členských států, které chtějí vstoupit na tento trh se svými vlastními produkty (produkty odvětví akvakultury a rybolovu a ostatní konkurenční potravinářské výrobky), tak jejich postavení na trzích ostatních členských států vůči podnikům, činným na těchto trzích (pokud se jedná o stejné produkty). Proto daná opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(57)

Navíc, vzhledem k tomu, že produkty podniků-příjemců jsou prodávány na trhu Společenství, posilují opatření, přijatá Francií, jak postavení těchto podniků na francouzském trhu vůči podnikům ostatních členských států, které chtějí vstoupit na tento trh se svými vlastními produkty (produkty odvětví akvakultury a rybolovu a ostatní konkurenční potravinářské výrobky), tak jejich postavení na trzích ostatních členských států vůči podnikům, činným na těchto trzích (pokud se jedná o stejné produkty). Proto daná opatření narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž a mohou ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (58) | Taková opatření jsou v zásadě na základě téhož čl. 87 odst. 1 Smlouvy zakázána. Lze je považovat za slučitelná se společným trhem pouze tehdy, pokud mohou využívat jedné z výjimek stanovených Smlouvou. Pokud se jedná o podpory, které využívají podniky v odvětví akvakultury a rybolovu, musí být analyzovány tak, jak již bylo provedeno během předběžného přezkoumání podle pokynů z roku 1997. |
| --- | --- |

(58)

Taková opatření jsou v zásadě na základě téhož čl. 87 odst. 1 Smlouvy zakázána. Lze je považovat za slučitelná se společným trhem pouze tehdy, pokud mohou využívat jedné z výjimek stanovených Smlouvou. Pokud se jedná o podpory, které využívají podniky v odvětví akvakultury a rybolovu, musí být analyzovány tak, jak již bylo provedeno během předběžného přezkoumání podle pokynů z roku 1997.

B.   Opatření ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde

| (59) | Komise zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně určitých opatření, přijatých po událostech z prosince 1999 ve prospěch producentů akvakultury, protože nebylo možné, aby si ověřila, že se souborem seskupeným z jednotlivých podpor, v němž jsou podpory, ke kterým již Komise vydala kladné posouzení, nebyla všeobecně prováděna náhrada přesahující vzniklé škody. |
| --- | --- |

(59)

Komise zahájila formální vyšetřovací řízení ohledně určitých opatření, přijatých po událostech z prosince 1999 ve prospěch producentů akvakultury, protože nebylo možné, aby si ověřila, že se souborem seskupeným z jednotlivých podpor, v němž jsou podpory, ke kterým již Komise vydala kladné posouzení, nebyla všeobecně prováděna náhrada přesahující vzniklé škody.

| (60) | Komise připomíná, že se formální vyšetřovací řízení vztahovalo na následující opatření podpory:






  — | osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení během prvního čtvrtletí 2000 (týká se jednoho, dvou nebo tří měsíců, v závislosti na vzniklé škodě), |
| --- | --- | --- |

(60)

Komise připomíná, že se formální vyšetřovací řízení vztahovalo na následující opatření podpory:

—

osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení během prvního čtvrtletí 2000 (týká se jednoho, dvou nebo tří měsíců, v závislosti na vzniklé škodě),

| — | finanční úleva pro producenty akvakultury, přímo zasažené bouří a ropnou skvrnou, |
| --- | --- |

—

finanční úleva pro producenty akvakultury, přímo zasažené bouří a ropnou skvrnou,

| — | osvobození od státních poplatků za rok 2000 u koncesí, které se nacházejí v šesti departementech, zasažených těmito událostmi (departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde). |
| --- | --- |

—

osvobození od státních poplatků za rok 2000 u koncesí, které se nacházejí v šesti departementech, zasažených těmito událostmi (departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde).

| (61) | Pokud se jedná o osvobození od příspěvků na sociálních zabezpečení a finanční úlevu, bylo podle poskytnutých doplňkových informací cílem postupu, provedeného Francií a založenými departementními buňkami pro odškodnění v každém dotčeném departementu, v nichž jsou zastoupeny jednotlivé zájmové odbory státu, bankovní instituce a živnostníci, zamezit riziku nadměrné náhrady. Francie připomíná, že se departementními jednotkami pro odškodnění provádělo případ od případu přezkoumání záležitosti a že přezkoumání dalo možnost přizpůsobit poskytovanou podporu situaci v podnicích a zamezit nadměrné náhradě. |
| --- | --- |

(61)

Pokud se jedná o osvobození od příspěvků na sociálních zabezpečení a finanční úlevu, bylo podle poskytnutých doplňkových informací cílem postupu, provedeného Francií a založenými departementními buňkami pro odškodnění v každém dotčeném departementu, v nichž jsou zastoupeny jednotlivé zájmové odbory státu, bankovní instituce a živnostníci, zamezit riziku nadměrné náhrady. Francie připomíná, že se departementními jednotkami pro odškodnění provádělo případ od případu přezkoumání záležitosti a že přezkoumání dalo možnost přizpůsobit poskytovanou podporu situaci v podnicích a zamezit nadměrné náhradě.

| (62) | Vzhledem k těmto informacím Komise konstatuje, že Francie vytvořila přiměřený postup, který umožnil zamezení nadměrné náhrady vzniklých škod. Proto uznává, že jediným účelem těchto podpor bylo skutečně nahradit škody, vzniklé po dvou mimořádných událostech, jako byla bouře v prosinci roku 1999 a ztroskotání lodi Erika. |
| --- | --- |

(62)

Vzhledem k těmto informacím Komise konstatuje, že Francie vytvořila přiměřený postup, který umožnil zamezení nadměrné náhrady vzniklých škod. Proto uznává, že jediným účelem těchto podpor bylo skutečně nahradit škody, vzniklé po dvou mimořádných událostech, jako byla bouře v prosinci roku 1999 a ztroskotání lodi Erika.

| (63) | Osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení a finanční úleva musí být tedy na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy prohlášena za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(63)

Osvobození od příspěvků na sociální zabezpečení a finanční úleva musí být tedy na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy prohlášena za slučitelnou se společným trhem.

| (64) | Pokud se jedná o osvobození od státních poplatků, to bude vzhledem k tomu, že toto opatření, na rozdíl od informací, s nimiž se Komise seznámila před zahájením formálního vyšetřovacího řízení, přijímali všichni producenti akvakultury ve Francii, analyzováno v níže uvedeném oddíle C.1. Francie skutečně uvědomila Komisi dopisem ze dne 21. června 2000, že koncese zabývající se mořskými kulturami a povolení k odběru vody v dotčených departementech byla osvobozena od placení státních poplatků za rok 2000. Protože Francie již toto osvobození neuvedla v následujících dopisech, zaslaných Komisi, v nichž podrobně popisovala obsah prováděných opatření, zeptala se Komise dopisem ze dne 21. června 2001 Francie, zda toto osvobození bylo skutečně provedeno, a pokud ano, aby jí sdělila příslušné informace. Francie ve své odpovědi ze dne 13. srpna 2001 udala, že „producenti akvakultury z departementů Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde byli skutečně osvobozeni od státních poplatků, které měli platit v roce 2000“, aniž by dodala, že oblast působnosti tohoto osvobození se rozšířila nad těchto pouhých šest departementů. Francie v odpovědi k zahájení formálního vyšetřovacího řízení pouze udala, že toto opatření bylo opatřením všeobecným, které se tak jako opatření úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení uplatňuje na všechny producenty akvakultury ve Francii. |
| --- | --- |

(64)

Pokud se jedná o osvobození od státních poplatků, to bude vzhledem k tomu, že toto opatření, na rozdíl od informací, s nimiž se Komise seznámila před zahájením formálního vyšetřovacího řízení, přijímali všichni producenti akvakultury ve Francii, analyzováno v níže uvedeném oddíle C.1. Francie skutečně uvědomila Komisi dopisem ze dne 21. června 2000, že koncese zabývající se mořskými kulturami a povolení k odběru vody v dotčených departementech byla osvobozena od placení státních poplatků za rok 2000. Protože Francie již toto osvobození neuvedla v následujících dopisech, zaslaných Komisi, v nichž podrobně popisovala obsah prováděných opatření, zeptala se Komise dopisem ze dne 21. června 2001 Francie, zda toto osvobození bylo skutečně provedeno, a pokud ano, aby jí sdělila příslušné informace. Francie ve své odpovědi ze dne 13. srpna 2001 udala, že „producenti akvakultury z departementů Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde byli skutečně osvobozeni od státních poplatků, které měli platit v roce 2000“, aniž by dodala, že oblast působnosti tohoto osvobození se rozšířila nad těchto pouhých šest departementů. Francie v odpovědi k zahájení formálního vyšetřovacího řízení pouze udala, že toto opatření bylo opatřením všeobecným, které se tak jako opatření úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení uplatňuje na všechny producenty akvakultury ve Francii.

C.   Všeobecná doplňková opatření ve prospěch všech producentů akvakultury a všech rybářů

1.   Producenti akvakultury

| (65) | Osvobozením od státních poplatků za rok 2000 a úlevou od příspěvků na sociální zabezpečení na období od 15. dubna do 15. července 2000 byli zvýhodněni všichni producenti akvakultury na území Francie a v zámořských departementech. |
| --- | --- |

(65)

Osvobozením od státních poplatků za rok 2000 a úlevou od příspěvků na sociální zabezpečení na období od 15. dubna do 15. července 2000 byli zvýhodněni všichni producenti akvakultury na území Francie a v zámořských departementech.

| (66) | Podle Francie byla tato opatření ustanovena k náhradě ztráty obratu, kterou po ztroskotání lodi Erika utrpěly všechny živnosti na celém území následkem poškození pověsti chovaných měkkýšů na straně spotřebitelů. Podle průzkumu provedeného z pověření úřadu Ofimer představoval pokles obratu po této události ve srovnání s předchozím rokem 7,7 milionu EUR. |
| --- | --- |

(66)

Podle Francie byla tato opatření ustanovena k náhradě ztráty obratu, kterou po ztroskotání lodi Erika utrpěly všechny živnosti na celém území následkem poškození pověsti chovaných měkkýšů na straně spotřebitelů. Podle průzkumu provedeného z pověření úřadu Ofimer představoval pokles obratu po této události ve srovnání s předchozím rokem 7,7 milionu EUR.

| (67) | Osvobození od státních poplatků ve výši 3,81 milionu EUR a úleva od příspěvků na sociální zabezpečení ve výši 3,35 milionu EUR tak umožnily částečně nahradit ztráty příjmů. Celková podpora pro celou Francii tedy představuje 7,16 milionu EUR, tedy částku nižší než odhadovaná škoda (7,7 milionu EUR). |
| --- | --- |

(67)

Osvobození od státních poplatků ve výši 3,81 milionu EUR a úleva od příspěvků na sociální zabezpečení ve výši 3,35 milionu EUR tak umožnily částečně nahradit ztráty příjmů. Celková podpora pro celou Francii tedy představuje 7,16 milionu EUR, tedy částku nižší než odhadovaná škoda (7,7 milionu EUR).

| (68) | Komise podle poskytnutých informací nepopírá, že došlo k dočasnému poškození trhu s chovanými měkkýši. Avšak, jak již poznamenala ve svém rozhodnutí k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, musí být toto poškození trhu relativizováno; nedocházelo k náhlému a mohutnému odporu zákazníků. |
| --- | --- |

(68)

Komise podle poskytnutých informací nepopírá, že došlo k dočasnému poškození trhu s chovanými měkkýši. Avšak, jak již poznamenala ve svém rozhodnutí k zahájení formálního vyšetřovacího řízení, musí být toto poškození trhu relativizováno; nedocházelo k náhlému a mohutnému odporu zákazníků.

| (69) | Komise poznamenává, že roční hodnota produktů akvakultury (pěstování lastur a chov ryb) činila v roce 1999 v celé Francii 502 milionů EUR (zpráva úřadu Ofimer za rok 2000). Tabulka, ve které se nachází tato hodnota, neudává podíl chovu ryb. Pokud se obrátíme k jinému zdroji (stránka „akvakultura“ internetových stránek ministerstva zemědělství (3)), činil by tento podíl (chov mořských ryb a chov sladkovodních ryb) 221 milionů EUR. Hodnotu produkce pěstování měkkýšů lze tedy odhadovat na 281 milionů EUR. |
| --- | --- |

(69)

Komise poznamenává, že roční hodnota produktů akvakultury (pěstování lastur a chov ryb) činila v roce 1999 v celé Francii 502 milionů EUR (zpráva úřadu Ofimer za rok 2000). Tabulka, ve které se nachází tato hodnota, neudává podíl chovu ryb. Pokud se obrátíme k jinému zdroji (stránka „akvakultura“ internetových stránek ministerstva zemědělství (3)), činil by tento podíl (chov mořských ryb a chov sladkovodních ryb) 221 milionů EUR. Hodnotu produkce pěstování měkkýšů lze tedy odhadovat na 281 milionů EUR.

| (70) | Ztrátu obratu následkem poškození pověsti měkkýšů lze tedy procentuálně ohodnotit na 7,7/281, tedy na 2,7 % hodnoty produkce proti předcházejícímu roku. Odškodnění poskytnuté jako náhrada ve výši 7,16 milionů EUR tak představuje 7,16/281, tedy 2,5 % obratu. |
| --- | --- |

(70)

Ztrátu obratu následkem poškození pověsti měkkýšů lze tedy procentuálně ohodnotit na 7,7/281, tedy na 2,7 % hodnoty produkce proti předcházejícímu roku. Odškodnění poskytnuté jako náhrada ve výši 7,16 milionů EUR tak představuje 7,16/281, tedy 2,5 % obratu.

| (71) | Komise se domnívá, že škody malého rozsahu musí být zahrnuty ve skupině nákladů, které musí podniky nést v rámci běžného fungování jejich činností. Všechny hospodářské činnosti skutečně podléhají různým rizikům většího nebo menšího rozsahu (výkyvy ceny používaných výrobních činitelů, výkyvy prodejních cen produkce, případné zvýšení určitých nákladů apod.), které jsou následkem nejrůznějších nepředvídaných událostí. Komise se domnívá, že tato rizika, pokud způsobí nezávažné škody, nemohou být podnětem k oprávnění na náhradu, protože toto by na druhé straně vedlo k povinnosti uznat, že by hospodářské subjekty mohly vyžadovat takovou náhradu od okamžiku, kdy byly vystaveny následkům jakékoliv nepředvídané události. Jako příklad v souladu s touto všeobecnou zásadou Komise udává, že v odvětví zemědělství se vyžaduje práh 30 % ztrát (20 % v méně příznivých oblastech), aby bylo možné ohlásit podporu, slučitelnou na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy se společných trhem. |
| --- | --- |

(71)

Komise se domnívá, že škody malého rozsahu musí být zahrnuty ve skupině nákladů, které musí podniky nést v rámci běžného fungování jejich činností. Všechny hospodářské činnosti skutečně podléhají různým rizikům většího nebo menšího rozsahu (výkyvy ceny používaných výrobních činitelů, výkyvy prodejních cen produkce, případné zvýšení určitých nákladů apod.), které jsou následkem nejrůznějších nepředvídaných událostí. Komise se domnívá, že tato rizika, pokud způsobí nezávažné škody, nemohou být podnětem k oprávnění na náhradu, protože toto by na druhé straně vedlo k povinnosti uznat, že by hospodářské subjekty mohly vyžadovat takovou náhradu od okamžiku, kdy byly vystaveny následkům jakékoliv nepředvídané události. Jako příklad v souladu s touto všeobecnou zásadou Komise udává, že v odvětví zemědělství se vyžaduje práh 30 % ztrát (20 % v méně příznivých oblastech), aby bylo možné ohlásit podporu, slučitelnou na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy se společných trhem.

| (72) | Proto opatření úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a osvobození od státních poplatků, stanovená jako poskytnutí náhrady ztráty obratu ve výši pouze 2,7 %, nemohou být na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy v zásadě považována za slučitelná se společným trhem. Tyto podpory mimo jiné neodpovídají žádné z výjimek, stanovených pokyny z roku 1997. Je tedy třeba je zásadně považovat za neslučitelná se společným trhem. |
| --- | --- |

(72)

Proto opatření úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení a osvobození od státních poplatků, stanovená jako poskytnutí náhrady ztráty obratu ve výši pouze 2,7 %, nemohou být na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy v zásadě považována za slučitelná se společným trhem. Tyto podpory mimo jiné neodpovídají žádné z výjimek, stanovených pokyny z roku 1997. Je tedy třeba je zásadně považovat za neslučitelná se společným trhem.

| (73) | Avšak pokud se jedná o opatření, uplatněná na producenty akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde, Komise udává, že byla určena k náhradě škody, přímo související s jednou ze dvou událostí z prosince roku 1999, ztroskotáním lodě Erika. Tyto podpory mohou být tedy posuzovány souhrnně s ostatními podporami, poskytnutými po těchto událostech. Jedná se o podpory, k jejichž slučitelnosti se společným trhem se Komise vyslovila kladně již v dopise ze dne 11. prosince 2001 (vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpory na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky, placené ze strany společnosti FIPOL) nebo o podpory, ke kterým se Komise vyjadřuje kladně v tomto rozhodnutí (úleva od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí 2000 a finanční úleva – viz oddíl B). |
| --- | --- |

(73)

Avšak pokud se jedná o opatření, uplatněná na producenty akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde, Komise udává, že byla určena k náhradě škody, přímo související s jednou ze dvou událostí z prosince roku 1999, ztroskotáním lodě Erika. Tyto podpory mohou být tedy posuzovány souhrnně s ostatními podporami, poskytnutými po těchto událostech. Jedná se o podpory, k jejichž slučitelnosti se společným trhem se Komise vyslovila kladně již v dopise ze dne 11. prosince 2001 (vyhlášení režimu pohromy v zemědělství, podpory na rekonstrukci zařízení a zásob, zálohy na příspěvky, placené ze strany společnosti FIPOL) nebo o podpory, ke kterým se Komise vyjadřuje kladně v tomto rozhodnutí (úleva od příspěvků na sociální zabezpečení za první čtvrtletí 2000 a finanční úleva – viz oddíl B).

| (74) | Vzhledem k tomu, že tyto podpory byly nebo jsou na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) prohlášeny za slučitelné se společným trhem, musí být doplňková částka na odškodnění 2,5 % obratu zahrnuta do celkové podpory, přijaté producenty akvakultury (tato procentní sazba 2,5 %, která se rovná 7,16 milionu EUR/281 milionů EUR, byla vypočítána podle národní úrovně; stejná procentní sazba může být použita jako průměr pro všechny podniky). S přihlédnutím k této nízké relativní hodnotě a k tomu, že další podpory plně nenahrazovaly vzniklé škody, je mimo jiné zabráněno riziku nadměrné náhrady. |
| --- | --- |

(74)

Vzhledem k tomu, že tyto podpory byly nebo jsou na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) prohlášeny za slučitelné se společným trhem, musí být doplňková částka na odškodnění 2,5 % obratu zahrnuta do celkové podpory, přijaté producenty akvakultury (tato procentní sazba 2,5 %, která se rovná 7,16 milionu EUR/281 milionů EUR, byla vypočítána podle národní úrovně; stejná procentní sazba může být použita jako průměr pro všechny podniky). S přihlédnutím k této nízké relativní hodnotě a k tomu, že další podpory plně nenahrazovaly vzniklé škody, je mimo jiné zabráněno riziku nadměrné náhrady.

| (75) | Odhad ztrát a přidělování podpor určených k náhradě mělo být prováděno na úrovni každého jednotlivého podniku, aby se ověřilo, zda škody, které každý podnik utrpěl, k nimž následně přidal ztrátu obratu, související s poškozením pověsti značky měkkýšů a odhadovanou na 2,7 %, představovaly závažnou škodu. Metoda stanovená Francií tomuto schématu neodpovídá, protože se uplatňuje na všechny producenty v dané oblasti (departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde). V tomto případě však Komise může uznat, že tato metoda je přijatelná a že mohla být z důvodu rozlehlé oblasti, ve které se projevily následky těchto událostí, a také z důvodu velkého počtu zasažených podniků, pro jednoduchost správního řízení přiměřeně využita. |
| --- | --- |

(75)

Odhad ztrát a přidělování podpor určených k náhradě mělo být prováděno na úrovni každého jednotlivého podniku, aby se ověřilo, zda škody, které každý podnik utrpěl, k nimž následně přidal ztrátu obratu, související s poškozením pověsti značky měkkýšů a odhadovanou na 2,7 %, představovaly závažnou škodu. Metoda stanovená Francií tomuto schématu neodpovídá, protože se uplatňuje na všechny producenty v dané oblasti (departementy na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde). V tomto případě však Komise může uznat, že tato metoda je přijatelná a že mohla být z důvodu rozlehlé oblasti, ve které se projevily následky těchto událostí, a také z důvodu velkého počtu zasažených podniků, pro jednoduchost správního řízení přiměřeně využita.

| (76) | Z tohoto vyplývá, že tato opatření osvobození od státních poplatků a úlevy příspěvků na sociální zabezpečení nelze na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy považovat za slučitelné se společným trhem, pokud byly poskytnuty podnikům zabývajícím se akvakulturou, které se nacházejí mimo departementy zasažené danými událostmi. Tato stejná opatření lze naopak považovat za slučitelná se společným trhem, pokud byla poskytnuta podnikům v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde. |
| --- | --- |

(76)

Z tohoto vyplývá, že tato opatření osvobození od státních poplatků a úlevy příspěvků na sociální zabezpečení nelze na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy považovat za slučitelné se společným trhem, pokud byly poskytnuty podnikům zabývajícím se akvakulturou, které se nacházejí mimo departementy zasažené danými událostmi. Tato stejná opatření lze naopak považovat za slučitelná se společným trhem, pokud byla poskytnuta podnikům v departementech na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde.

2.   Rybáři

| (77) | Cílem zevšeobecněné úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení ve prospěch rybářů v celé Francii bylo podle Francie nahradit úpadek trhu s produkty rybolovu. Tato úleva se vztahuje na období od 15. dubna do 15. října 2000. |
| --- | --- |

(77)

Cílem zevšeobecněné úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení ve prospěch rybářů v celé Francii bylo podle Francie nahradit úpadek trhu s produkty rybolovu. Tato úleva se vztahuje na období od 15. dubna do 15. října 2000.

| (78) | Komise nebyla přesvědčena údaji, předloženými ze strany Francie, zejména s ohledem na další informace, pocházející z úřadu Ofimer (informace, které jsou přístupné na internetové stránce tohoto veřejného subjektu (4)) a rozhodla se zahájit formální vyšetřovací řízení. |
| --- | --- |

(78)

Komise nebyla přesvědčena údaji, předloženými ze strany Francie, zejména s ohledem na další informace, pocházející z úřadu Ofimer (informace, které jsou přístupné na internetové stránce tohoto veřejného subjektu (4)) a rozhodla se zahájit formální vyšetřovací řízení.

| (79) | Francie ve zprávě ze dne 5. března 2002 jako odpověď na zahájení formálního vyšetřovacího řízení udává, že informace sdělené v její zprávě ze dne 5. dubna 2001 jsou konečné údaje, které se týkají zvažovaného období; podle ní by se Komise nemusela opírat o informace, které se nacházejí na internetové stránce úřadu Ofimer. |
| --- | --- |

(79)

Francie ve zprávě ze dne 5. března 2002 jako odpověď na zahájení formálního vyšetřovacího řízení udává, že informace sdělené v její zprávě ze dne 5. dubna 2001 jsou konečné údaje, které se týkají zvažovaného období; podle ní by se Komise nemusela opírat o informace, které se nacházejí na internetové stránce úřadu Ofimer.

| (80) | Komise tento argument odmítá. Ofimer je skutečně veřejným subjektem, který se nachází pod záštitou ministerstva zemědělství a rybolovu a jednou z jeho funkcí je podle sdělení ve stručném úvodu na internetových stránkách neustále sledovat vývoj trhu s mořskými produkty a s produkty akvakultury. Za tímto účelem vystupuje jako hospodářský pozorovatel. Ze sítě mezi dražbami jsou shromažďovány údaje o prodeji na všech francouzských dražbách a v syntetické formě poskytovány subjektům v odvětví. Právě tento druh syntetických údajů Komisi zajímal, protože jí dal možnost opětovně uspořádat dílčí údaje, poskytnuté Francií k analýze tohoto režimu podpory, v jejich všeobecných souvislostech. |
| --- | --- |

(80)

Komise tento argument odmítá. Ofimer je skutečně veřejným subjektem, který se nachází pod záštitou ministerstva zemědělství a rybolovu a jednou z jeho funkcí je podle sdělení ve stručném úvodu na internetových stránkách neustále sledovat vývoj trhu s mořskými produkty a s produkty akvakultury. Za tímto účelem vystupuje jako hospodářský pozorovatel. Ze sítě mezi dražbami jsou shromažďovány údaje o prodeji na všech francouzských dražbách a v syntetické formě poskytovány subjektům v odvětví. Právě tento druh syntetických údajů Komisi zajímal, protože jí dal možnost opětovně uspořádat dílčí údaje, poskytnuté Francií k analýze tohoto režimu podpory, v jejich všeobecných souvislostech.

| (81) | Komise nemůže připustit, aby údaje úřadu Ofimer obsahovaly při srovnání s konečnými statistickými údaji, které byly sestaveny později, významné rozdíly. Metodologie použitá hospodářským pozorovatelem Ofimer ke sběru těchto informací je popsána ve výročních zprávách tohoto subjektu (5). Ofimer také pomocí sítě mezi dražbami zasílá místním subjektům (dražby, organizace producentů, překupníci čerstvých mořských ryb) každodenní a týdenní zprávy s uveřejněním údajů o množství a ceně v hlavních dražbách a o nejvíce zastoupených druzích ve francouzské nabídce. Kromě toho se na počátku každého měsíce v „předběžné“ zprávě uvádějí kumulované údaje o prodeji z nejvýznamnějších dražeb od počátku roku a o hlavních druzích, na počátku každého čtvrtletí se sestavuje zpráva o syntéze prodeje, která je zpřístupněna na internetových stránkách subjektu. Způsob sběru těchto informací ukazuje, že údaje úřadu Ofimer jsou spolehlivé. Žádný konkrétní důkaz neukazuje, že by tyto údaje byly mylné. Navíc srovnáním s použitými údaji nenašla Komise v jiných dokumentech, které mohla na této stránce konzultovat, opravné nebo protikladné údaje; pokud by tomu tak bylo, bylo by k nim přihlédnuto. Tím, že jsou mimo jiné prostřednictvím internetových stránek úřadu Ofimer jako veřejného subjektu zpřístupněny veřejnosti, se jim přiznává oficiální charakter. Není žádný důvod ke zpochybnění jejich důvěryhodnosti. |
| --- | --- |

(81)

Komise nemůže připustit, aby údaje úřadu Ofimer obsahovaly při srovnání s konečnými statistickými údaji, které byly sestaveny později, významné rozdíly. Metodologie použitá hospodářským pozorovatelem Ofimer ke sběru těchto informací je popsána ve výročních zprávách tohoto subjektu (5). Ofimer také pomocí sítě mezi dražbami zasílá místním subjektům (dražby, organizace producentů, překupníci čerstvých mořských ryb) každodenní a týdenní zprávy s uveřejněním údajů o množství a ceně v hlavních dražbách a o nejvíce zastoupených druzích ve francouzské nabídce. Kromě toho se na počátku každého měsíce v „předběžné“ zprávě uvádějí kumulované údaje o prodeji z nejvýznamnějších dražeb od počátku roku a o hlavních druzích, na počátku každého čtvrtletí se sestavuje zpráva o syntéze prodeje, která je zpřístupněna na internetových stránkách subjektu. Způsob sběru těchto informací ukazuje, že údaje úřadu Ofimer jsou spolehlivé. Žádný konkrétní důkaz neukazuje, že by tyto údaje byly mylné. Navíc srovnáním s použitými údaji nenašla Komise v jiných dokumentech, které mohla na této stránce konzultovat, opravné nebo protikladné údaje; pokud by tomu tak bylo, bylo by k nim přihlédnuto. Tím, že jsou mimo jiné prostřednictvím internetových stránek úřadu Ofimer jako veřejného subjektu zpřístupněny veřejnosti, se jim přiznává oficiální charakter. Není žádný důvod ke zpochybnění jejich důvěryhodnosti.

| (82) | Některé informace sdělené Francií oficiálně buď před zahájením řízení, nebo jako odpověď na toto zahájení řízení ve zprávě ze dne 5. března 2002, zůstaly příliš dílčí a neúplné k tomu, aby Komise mohla správně posuzovat stav trhu s produkty rybolovu během daného období. K provedení posouzení musela vyhledávat další informace. Komise lituje, že Francie jí tyto údaje nebo oficiální údaje téhož charakteru nesdělila přímo. |
| --- | --- |

(82)

Některé informace sdělené Francií oficiálně buď před zahájením řízení, nebo jako odpověď na toto zahájení řízení ve zprávě ze dne 5. března 2002, zůstaly příliš dílčí a neúplné k tomu, aby Komise mohla správně posuzovat stav trhu s produkty rybolovu během daného období. K provedení posouzení musela vyhledávat další informace. Komise lituje, že Francie jí tyto údaje nebo oficiální údaje téhož charakteru nesdělila přímo.

| (83) | Proto je třeba analyzovat jednotlivé známé údaje, aby bylo možné určit přesnou situaci na trhu s produkty rybolovu v průběhu prvního pololetí roku 2000. |
| --- | --- |

(83)

Proto je třeba analyzovat jednotlivé známé údaje, aby bylo možné určit přesnou situaci na trhu s produkty rybolovu v průběhu prvního pololetí roku 2000.

| (84) | Zpráva Francie ze dne 6. dubna 2001 neobsahovala číselné údaje o příjmech. Bylo zde pouze řečeno, že „skutečně prodané množství a jeho hodnota je ve skutečnosti nižší než údaje, ke kterým přihlížela Komise a nižší než v roce 1999“. Komise k tomuto datu již znala údaje obsažené ve zprávě o konjunktuře leden–duben 2000, přezkoumané radou vedení úřadu Ofimer během jejího zasedání dne 24. května 2000 a v žádosti o doplňkové informace, kterou odeslala Francii dne 15. ledna 2001, k nim přihlížela (citovala výňatek, podle kterého „je množství, vyložené v průběhu prvních 4 měsíců roku 2000 ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní a hodnota prodeje v dražbě se ve srovnání s minulým rokem zvýšila o 3 %“). |
| --- | --- |

(84)

Zpráva Francie ze dne 6. dubna 2001 neobsahovala číselné údaje o příjmech. Bylo zde pouze řečeno, že „skutečně prodané množství a jeho hodnota je ve skutečnosti nižší než údaje, ke kterým přihlížela Komise a nižší než v roce 1999“. Komise k tomuto datu již znala údaje obsažené ve zprávě o konjunktuře leden–duben 2000, přezkoumané radou vedení úřadu Ofimer během jejího zasedání dne 24. května 2000 a v žádosti o doplňkové informace, kterou odeslala Francii dne 15. ledna 2001, k nim přihlížela (citovala výňatek, podle kterého „je množství, vyložené v průběhu prvních 4 měsíců roku 2000 ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní a hodnota prodeje v dražbě se ve srovnání s minulým rokem zvýšila o 3 %“).

| (85) | Ve zprávě Francie ze dne 5. března 2002 se naopak říká, že „ve všech hlavních francouzských dražbách, ... bylo množství vyložené v průběhu prvních šesti měsíců roku 2000 ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní, i když byly někdy krátkodobě zaznamenány velké poklesy, které patrně odpovídají nejsilnější mediální mobilizaci“. To odpovídá tomu, co je obsaženo ve výše uvedené zprávě o konjunktuře a také ve Flash Eco úřadu Ofimer s datem ze dne 16. února 2001, dokumentu, na který se Komise odvolávala v rozhodnutí o zahájení řízení (dokument, který přináší srovnání mezi produkcí v roce 2000 a produkcí v roce 1999 a který udává, že „výsledky za rok 2000 ukazují ve srovnání s rokem 1999 stabilitu objemu prodeje“). |
| --- | --- |

(85)

Ve zprávě Francie ze dne 5. března 2002 se naopak říká, že „ve všech hlavních francouzských dražbách, ... bylo množství vyložené v průběhu prvních šesti měsíců roku 2000 ve srovnání se stejným obdobím v roce 1999 stabilní, i když byly někdy krátkodobě zaznamenány velké poklesy, které patrně odpovídají nejsilnější mediální mobilizaci“. To odpovídá tomu, co je obsaženo ve výše uvedené zprávě o konjunktuře a také ve Flash Eco úřadu Ofimer s datem ze dne 16. února 2001, dokumentu, na který se Komise odvolávala v rozhodnutí o zahájení řízení (dokument, který přináší srovnání mezi produkcí v roce 2000 a produkcí v roce 1999 a který udává, že „výsledky za rok 2000 ukazují ve srovnání s rokem 1999 stabilitu objemu prodeje“).

| (86) | Komise tedy shledává, že příjmy zůstaly v průběhu roku 2000, zejména v průběhu prvního pololetí, stabilní. Žádnou informací není dána možnost k tvrzení, že došlo k poklesu příjmů v okamžiku, kdy byl mediální dopad nejsilnější. Pokles příjmu ostatně s větší pravděpodobností následuje v jiných případech, hlavně po špatném počasí. Není neobvyklé, že by velká část rybářských lodí nemohla v případě přetrvávání špatného počasí po dosti dlouhé období vyplout na moře (1 až 2 týdny nebo i více). Mediální dopad tak, jak je připomínán, nemá přímý účinek na příjmy; ten rybářům nebrání vyplout na moře. Jeho účinek lze pocítit v následujícím stupni odvětví, na ceně a množství staženém z trhu. |
| --- | --- |

(86)

Komise tedy shledává, že příjmy zůstaly v průběhu roku 2000, zejména v průběhu prvního pololetí, stabilní. Žádnou informací není dána možnost k tvrzení, že došlo k poklesu příjmů v okamžiku, kdy byl mediální dopad nejsilnější. Pokles příjmu ostatně s větší pravděpodobností následuje v jiných případech, hlavně po špatném počasí. Není neobvyklé, že by velká část rybářských lodí nemohla v případě přetrvávání špatného počasí po dosti dlouhé období vyplout na moře (1 až 2 týdny nebo i více). Mediální dopad tak, jak je připomínán, nemá přímý účinek na příjmy; ten rybářům nebrání vyplout na moře. Jeho účinek lze pocítit v následujícím stupni odvětví, na ceně a množství staženém z trhu.

| (87) | Podle zprávy Francie ze dne 6. dubna 2001„byla míra stažení z trhu v prvních měsících roku 2000 značně vyšší než během stejných měsíců roku 1999; mezi obdobím leden–duben 1999 a leden–duben 2000 dosáhl nárůst 25 %, leden–březen 1999 a leden–březen 2000 35 %, mezi lednem 1999 a lednem 2000 dosáhl nárůst 92 % a mezi únorem 1999 a únorem 2000 57 %“. Zpráva ze dne 5. března 2002 uvádí tato čísla a rovněž udává, že za období leden–květen činilo zvýšení stažení z trhu 32 % a za období leden–červen 28 %. Tato zpráva mimo jiné upřesňuje, že „úroveň stažení z trhu zaznamenala neobyčejně prudký vývoj i u některých druhů jako humr severský (+ 175 %), ďas mořský (+ 161 %) a krab (× 5), jejichž citlivost na dodatečné účinky pohonných hmot (6) byla medializována nejsilněji“. |
| --- | --- |

(87)

Podle zprávy Francie ze dne 6. dubna 2001„byla míra stažení z trhu v prvních měsících roku 2000 značně vyšší než během stejných měsíců roku 1999; mezi obdobím leden–duben 1999 a leden–duben 2000 dosáhl nárůst 25 %, leden–březen 1999 a leden–březen 2000 35 %, mezi lednem 1999 a lednem 2000 dosáhl nárůst 92 % a mezi únorem 1999 a únorem 2000 57 %“. Zpráva ze dne 5. března 2002 uvádí tato čísla a rovněž udává, že za období leden–květen činilo zvýšení stažení z trhu 32 % a za období leden–červen 28 %. Tato zpráva mimo jiné upřesňuje, že „úroveň stažení z trhu zaznamenala neobyčejně prudký vývoj i u některých druhů jako humr severský (+ 175 %), ďas mořský (+ 161 %) a krab (× 5), jejichž citlivost na dodatečné účinky pohonných hmot (6) byla medializována nejsilněji“.

| (88) | Tyto údaje jsou částečné a neumožňují vytvoření konkrétního obrazu o provedených staženích z trhu. Skutečně stažená množství z trhu nejsou totiž udávána; dvojí nebo trojí navýšení nemůže nijak označovat, zda referenční množství, tj. množství stažené z trhu za první rok, bylo velmi nízké. Navíc není upřesněno, kolik procent vzhledem k vyloženému množství představuje množství stažené z trhu. Také se neuvádí, zda se zvýšení stažení z trhu v měsíci lednu týkalo druhů, jejichž citlivost na pohonné hmoty byla nejvíce medializována. Komise bude analyzovat tři druhy uváděné Francií: humra severského, ďasa mořského, kraba trnitého. |
| --- | --- |

(88)

Tyto údaje jsou částečné a neumožňují vytvoření konkrétního obrazu o provedených staženích z trhu. Skutečně stažená množství z trhu nejsou totiž udávána; dvojí nebo trojí navýšení nemůže nijak označovat, zda referenční množství, tj. množství stažené z trhu za první rok, bylo velmi nízké. Navíc není upřesněno, kolik procent vzhledem k vyloženému množství představuje množství stažené z trhu. Také se neuvádí, zda se zvýšení stažení z trhu v měsíci lednu týkalo druhů, jejichž citlivost na pohonné hmoty byla nejvíce medializována. Komise bude analyzovat tři druhy uváděné Francií: humra severského, ďasa mořského, kraba trnitého.

| (89) | Pokud se v případě humra severského odvoláme na výzkum k tomuto korýši (7), provedený ze strany úřadu Ofimer, trvá sezóna maximální produkce tohoto korýše od poloviny dubna do srpna. Vysoká čísla týkající se stažení z trhu jsou konjunkturální. Tento výzkum uvádí případ abnormálně vysokých čísel týkajících se stažení z trhu, k nimž došlo v květnu a červnu 2001 v důsledku velkých dodávek živého humra severského v období málo příznivém pro odbyt tohoto produktu. Kromě toho podle údajů, předaných Komisi v rámci uplatnění pravidel s působností na společnou organizaci trhu s produkty rybolovu (nařízení Rady (EHS) č. 3759/1992 ze dne 17. prosince 1992 o společné organizaci trhu v odvětví produktů rybolovu a akvakultury a prováděcí nařízení (8), použitá k datu událostí), představovala tato odvolání za prvních šest měsíců roku 2000 21 kg v lednu, 5 kg v únoru, 2 kg v březnu, 103 kg v dubnu, 1 364 kg v květnu, 2 007 kg v červnu. U tohoto korýše tak není žádný jasný a přesný údaj, který by umožňoval tvrdit, že mediální dopad způsobený ropnou skvrnou, o němž se předpokládá, že byl nejsilnější v týdnech následujících po události, přivodil významné zvýšení množství humra severského, které bylo trhem odvoláno. |
| --- | --- |

(89)

Pokud se v případě humra severského odvoláme na výzkum k tomuto korýši (7), provedený ze strany úřadu Ofimer, trvá sezóna maximální produkce tohoto korýše od poloviny dubna do srpna. Vysoká čísla týkající se stažení z trhu jsou konjunkturální. Tento výzkum uvádí případ abnormálně vysokých čísel týkajících se stažení z trhu, k nimž došlo v květnu a červnu 2001 v důsledku velkých dodávek živého humra severského v období málo příznivém pro odbyt tohoto produktu. Kromě toho podle údajů, předaných Komisi v rámci uplatnění pravidel s působností na společnou organizaci trhu s produkty rybolovu (nařízení Rady (EHS) č. 3759/1992 ze dne 17. prosince 1992 o společné organizaci trhu v odvětví produktů rybolovu a akvakultury a prováděcí nařízení (8), použitá k datu událostí), představovala tato odvolání za prvních šest měsíců roku 2000 21 kg v lednu, 5 kg v únoru, 2 kg v březnu, 103 kg v dubnu, 1 364 kg v květnu, 2 007 kg v červnu. U tohoto korýše tak není žádný jasný a přesný údaj, který by umožňoval tvrdit, že mediální dopad způsobený ropnou skvrnou, o němž se předpokládá, že byl nejsilnější v týdnech následujících po události, přivodil významné zvýšení množství humra severského, které bylo trhem odvoláno.

| (90) | V případě ďasa mořského byl podle údajů, zaslaných Komisi v lednu 2000, odvolán prodej 454 kg oproti 84 kg v lednu 1999, což svědčí o velkém zvýšení. Avšak odvolání v únoru roku 2000 představovalo pouze 59 kg, i když v únoru 1999 bylo 221 kg a v březnu 2000 činilo 39 kg oproti 148 kg v březnu 1999; odvolané množství během následujících třech měsíců je v roce 1999 (278 kg) oproti množství z roku 2000 (241 kg) ještě vyšší. Vzniká tak velmi protikladná situace, z níž Komise nemůže vyvodit závěr, že docházelo k nárůstu stažení z trhu z důvodu vlivu ropné skvrny. |
| --- | --- |

(90)

V případě ďasa mořského byl podle údajů, zaslaných Komisi v lednu 2000, odvolán prodej 454 kg oproti 84 kg v lednu 1999, což svědčí o velkém zvýšení. Avšak odvolání v únoru roku 2000 představovalo pouze 59 kg, i když v únoru 1999 bylo 221 kg a v březnu 2000 činilo 39 kg oproti 148 kg v březnu 1999; odvolané množství během následujících třech měsíců je v roce 1999 (278 kg) oproti množství z roku 2000 (241 kg) ještě vyšší. Vzniká tak velmi protikladná situace, z níž Komise nemůže vyvodit závěr, že docházelo k nárůstu stažení z trhu z důvodu vlivu ropné skvrny.

| (91) | Pokud se jedná o kraba trnitého, který je třetím druhem uváděným Francií, nemá Komise údaje o množství staženém z trhu (9). Je však možné odvolat se na množství, sdělené Komisi u kraba německého, jehož prodejní a tržní vlastnosti jsou podobné. Množství stažené z trhu se ve srovnání s rokem 1999 během prvních měsíců roku 2000 zvýšilo, ale absolutní hodnotou zůstalo toto množství nízké; v lednu se pohybovalo od 19 kg do 47 kg, v únoru od 3 do 35 kg, v březnu od 7 kg do 31 kg, v dubnu nebylo žádné, v květnu se pohybovalo od 31 do 164 kg a v červnu od 501 do 521 kg. U spotřebitele se nejednalo o nechuť ke krabu německému, zejména v prvních měsících roku 2000, a žádný důkaz neudává, zda by během téhož období panovala nechuť i ke krabu trnitému. |
| --- | --- |

(91)

Pokud se jedná o kraba trnitého, který je třetím druhem uváděným Francií, nemá Komise údaje o množství staženém z trhu (9). Je však možné odvolat se na množství, sdělené Komisi u kraba německého, jehož prodejní a tržní vlastnosti jsou podobné. Množství stažené z trhu se ve srovnání s rokem 1999 během prvních měsíců roku 2000 zvýšilo, ale absolutní hodnotou zůstalo toto množství nízké; v lednu se pohybovalo od 19 kg do 47 kg, v únoru od 3 do 35 kg, v březnu od 7 kg do 31 kg, v dubnu nebylo žádné, v květnu se pohybovalo od 31 do 164 kg a v červnu od 501 do 521 kg. U spotřebitele se nejednalo o nechuť ke krabu německému, zejména v prvních měsících roku 2000, a žádný důkaz neudává, zda by během téhož období panovala nechuť i ke krabu trnitému.

| (92) | Proto pokud v lednu roku 2000 došlo ve srovnání s lednem roku 1999 ke zvýšení stažení z trhu o 92 % a během prvních šesti měsíců roku k jejich zvýšení o 28 %, v absolutní hodnotě se tato stažení z trhu zvýšila málo. Kromě toho neexistuje důkaz, který by umožňoval spojovat toto zvýšení s mediálním dopadem ropné skvrny. Dále lze ještě s odvoláním na údaje sdělené Komisi poznamenat, že se velká odvolání, zjištěná v lednu 2000, týkala druhů jako máčka (od 11 423 kg do 16 362 kg), treska tmavá (od 120 kg do 3 727 kg) nebo platýz velký (od 51 kg do 1 789 kg), druhů, u kterých je vzhledem k tržním vlastnostem souvislost mezi zvýšeným stažením z trhu a mediálním dopadem ropné skvrny malá, skoro neexistující. Na druhé straně zůstala podle zprávy o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer stažení u hlavních druhů nižší než 1,5 % z vyloženého množství, dílčí odvolání byla zaznamenána u mořčáku evropského, sardele a kraba trnitého. |
| --- | --- |

(92)

Proto pokud v lednu roku 2000 došlo ve srovnání s lednem roku 1999 ke zvýšení stažení z trhu o 92 % a během prvních šesti měsíců roku k jejich zvýšení o 28 %, v absolutní hodnotě se tato stažení z trhu zvýšila málo. Kromě toho neexistuje důkaz, který by umožňoval spojovat toto zvýšení s mediálním dopadem ropné skvrny. Dále lze ještě s odvoláním na údaje sdělené Komisi poznamenat, že se velká odvolání, zjištěná v lednu 2000, týkala druhů jako máčka (od 11 423 kg do 16 362 kg), treska tmavá (od 120 kg do 3 727 kg) nebo platýz velký (od 51 kg do 1 789 kg), druhů, u kterých je vzhledem k tržním vlastnostem souvislost mezi zvýšeným stažením z trhu a mediálním dopadem ropné skvrny malá, skoro neexistující. Na druhé straně zůstala podle zprávy o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer stažení u hlavních druhů nižší než 1,5 % z vyloženého množství, dílčí odvolání byla zaznamenána u mořčáku evropského, sardele a kraba trnitého.

| (93) | Na závěr Komise k této otázce stažení z trhu podotýká, že neexistuje důkaz, který by umožňoval spojovat zvýšení stažení z trhu s mediálním dopadem ropné skvrny. |
| --- | --- |

(93)

Na závěr Komise k této otázce stažení z trhu podotýká, že neexistuje důkaz, který by umožňoval spojovat zvýšení stažení z trhu s mediálním dopadem ropné skvrny.

| (94) | Ve zprávě ze dne 6. dubna 2001 Francie uvádí, že ve srovnání s předchozím rokem objemy maloobchodního prodeje produktů rybolovu poklesly v průběhu prvního pololetí o 2 %; zejména u čerstvých produktů došlo k poklesu objemu o 7 % a poklesu hodnoty o 1 %, z čehož 6 % činil pokles objemu korýšů a 6 % pokles objemu ryb (5 % u porcovaných ryb a 7 % u celých ryb). Tato čísla připomíná zpráva ze dne 5. března 2002 (s malou úpravou u korýšů, u nichž je uváděn pokles o 6,5 %) a udává, že tyto údaje jsou odrazem skutečné nechuti spotřebitele k mořským produktům. Tato zpráva také uvádí, že ze 49 významných druhů, které jsou předmětem sledování úřadu Ofimer, byl ve srovnání s předcházejícím rokem v měsíci lednu zjištěn pokles průměrné ceny u 34 druhů, v období leden–únor u 26 druhů, v období leden–březen u 21 druhů, v období leden–duben u 19 druhů, v období leden–květen u 21 druhů a v období leden–červen u 18 druhů. Mezi druhy se sníženou průměrnou cenou patřily následující: jazyk mořský (– 5 %), mořčák evropský (– 6 %), štikozubec obecný (– 6 %), sardel (– 6 %), oliheň (– 11 %), treska tmavá (– 8 %), sardinka obecná (– 6 %), pilobřich ostnitý (– 11 %), makrela obecná (– 18 %), platýz obecný (– 28 %), tkaničnice tmavá (– 20 %), grizetka (– 11 %), štítník kukaččí (– 4 %), chobotnice (– 23 %), krab trnitý (– 16 %), krevetovití (– 20 %). Podle Francie „všechny tyto údaje kvalifikovaně objasňují poškození, které utrpěl hlavní trh v průběhu měsíců leden až červen 2000 a v případě potřeby vysvětlují reakci v chování francouzských spotřebitelů, kterou vyvolalo ztroskotání lodi Erika“. |
| --- | --- |

(94)

Ve zprávě ze dne 6. dubna 2001 Francie uvádí, že ve srovnání s předchozím rokem objemy maloobchodního prodeje produktů rybolovu poklesly v průběhu prvního pololetí o 2 %; zejména u čerstvých produktů došlo k poklesu objemu o 7 % a poklesu hodnoty o 1 %, z čehož 6 % činil pokles objemu korýšů a 6 % pokles objemu ryb (5 % u porcovaných ryb a 7 % u celých ryb). Tato čísla připomíná zpráva ze dne 5. března 2002 (s malou úpravou u korýšů, u nichž je uváděn pokles o 6,5 %) a udává, že tyto údaje jsou odrazem skutečné nechuti spotřebitele k mořským produktům. Tato zpráva také uvádí, že ze 49 významných druhů, které jsou předmětem sledování úřadu Ofimer, byl ve srovnání s předcházejícím rokem v měsíci lednu zjištěn pokles průměrné ceny u 34 druhů, v období leden–únor u 26 druhů, v období leden–březen u 21 druhů, v období leden–duben u 19 druhů, v období leden–květen u 21 druhů a v období leden–červen u 18 druhů. Mezi druhy se sníženou průměrnou cenou patřily následující: jazyk mořský (– 5 %), mořčák evropský (– 6 %), štikozubec obecný (– 6 %), sardel (– 6 %), oliheň (– 11 %), treska tmavá (– 8 %), sardinka obecná (– 6 %), pilobřich ostnitý (– 11 %), makrela obecná (– 18 %), platýz obecný (– 28 %), tkaničnice tmavá (– 20 %), grizetka (– 11 %), štítník kukaččí (– 4 %), chobotnice (– 23 %), krab trnitý (– 16 %), krevetovití (– 20 %). Podle Francie „všechny tyto údaje kvalifikovaně objasňují poškození, které utrpěl hlavní trh v průběhu měsíců leden až červen 2000 a v případě potřeby vysvětlují reakci v chování francouzských spotřebitelů, kterou vyvolalo ztroskotání lodi Erika“.

| (95) | Komise shledává, že tyto údaje dané události nevysvětlují skutečně kvalifikovaně. Pro skutečný přehled o situaci by bylo zapotřebí, aby Francie zároveň Komisi předala prodané množství od každého příslušného druhu, což neučinila. |
| --- | --- |

(95)

Komise shledává, že tyto údaje dané události nevysvětlují skutečně kvalifikovaně. Pro skutečný přehled o situaci by bylo zapotřebí, aby Francie zároveň Komisi předala prodané množství od každého příslušného druhu, což neučinila.

| (96) | Komise naopak poznamenává, že se ceny podle zprávy o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer vyvíjely protikladně. V důsledku velké nabídky určité ceny klesaly: mořčák evropský (– 11 %), treska tmavá (– 8 %), štikozubec obecný (– 9 %). Naopak snížená nabídka umožnila zvýšení cen u jiných druhů: parmice pruhovaná (+ 31 %), treska obecná (+ 27 %), ďas mořský (+ 13 %). Tato zpráva o konjunktuře také uvádí, že po změně struktury nabídky se ke škodě levných druhů (makrela obecná, treska tmavá, treska bezvousá, sépie, sardel) zvýšil podíl drahých druhů (štikozubec obecný, ďas mořský, jazyk mořský, mořčák evropský, parmice pruhovaná, humr severský), z čehož vyplývá, že hodnota prodeje v dražbě se ve srovnání s předcházejícím rokem zvýšila o 3 %. |
| --- | --- |

(96)

Komise naopak poznamenává, že se ceny podle zprávy o konjunktuře leden–duben 2000 úřadu Ofimer vyvíjely protikladně. V důsledku velké nabídky určité ceny klesaly: mořčák evropský (– 11 %), treska tmavá (– 8 %), štikozubec obecný (– 9 %). Naopak snížená nabídka umožnila zvýšení cen u jiných druhů: parmice pruhovaná (+ 31 %), treska obecná (+ 27 %), ďas mořský (+ 13 %). Tato zpráva o konjunktuře také uvádí, že po změně struktury nabídky se ke škodě levných druhů (makrela obecná, treska tmavá, treska bezvousá, sépie, sardel) zvýšil podíl drahých druhů (štikozubec obecný, ďas mořský, jazyk mořský, mořčák evropský, parmice pruhovaná, humr severský), z čehož vyplývá, že hodnota prodeje v dražbě se ve srovnání s předcházejícím rokem zvýšila o 3 %.

| (97) | Hodnota prodeje v dražbě po odečtení příslušných prodejních nákladů odpovídá obratu lodí. Komise tak konstatuje, že celkový obrat rybářských podniků se mírně zvýšil. Proto, pokud nedošlo k poklesu cen u velkého počtu druhů, neodpovídá tento pokles všeobecnému poklesu cen, ale rozporuplné situaci, zmíněné úřadem Ofimer ve zprávě o konjunktuře. Ropná skvrna možná měla dopad na trh s produkty rybolovu, například u některých zjištěných druhů, ale tyto jednotlivé články vedou k myšlence, že tento dopad byl velmi okrajový. Ostatně pokud by byl značný, určitě by jej Ofimer připomněl v různých veřejných dokumentech, které sestavil. |
| --- | --- |

(97)

Hodnota prodeje v dražbě po odečtení příslušných prodejních nákladů odpovídá obratu lodí. Komise tak konstatuje, že celkový obrat rybářských podniků se mírně zvýšil. Proto, pokud nedošlo k poklesu cen u velkého počtu druhů, neodpovídá tento pokles všeobecnému poklesu cen, ale rozporuplné situaci, zmíněné úřadem Ofimer ve zprávě o konjunktuře. Ropná skvrna možná měla dopad na trh s produkty rybolovu, například u některých zjištěných druhů, ale tyto jednotlivé články vedou k myšlence, že tento dopad byl velmi okrajový. Ostatně pokud by byl značný, určitě by jej Ofimer připomněl v různých veřejných dokumentech, které sestavil.

| (98) | Podle těchto jednotlivých článků se Komise domnívá, že všeobecná úleva od příspěvků na sociální zabezpečení na podporu rybářů za období od 15. dubna do 15. října nemůže být na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy prohlášena za slučitelnou se společným trhem. |
| --- | --- |

(98)

Podle těchto jednotlivých článků se Komise domnívá, že všeobecná úleva od příspěvků na sociální zabezpečení na podporu rybářů za období od 15. dubna do 15. října nemůže být na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy prohlášena za slučitelnou se společným trhem.

| (99) | Pokud byla všem rybářským podnikům poskytnuta podpora provozu, aniž by se vyžadoval jakýkoliv závazek z jejich strany, je toto podpůrné opatření na základě bodu 1.2 čtvrtý pododstavec třetí odrážka pokynů z roku 1997 neslučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(99)

Pokud byla všem rybářským podnikům poskytnuta podpora provozu, aniž by se vyžadoval jakýkoliv závazek z jejich strany, je toto podpůrné opatření na základě bodu 1.2 čtvrtý pododstavec třetí odrážka pokynů z roku 1997 neslučitelné se společným trhem.

V.   ZÁVĚRY

| (100) | Komise konstatuje, že Francie provedla protiprávně, s porušením čl. 88 odst. 3 Smlouvy, různé podpory, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(100)

Komise konstatuje, že Francie provedla protiprávně, s porušením čl. 88 odst. 3 Smlouvy, různé podpory, které jsou předmětem tohoto rozhodnutí.

| (101) | Na základě analýzy rozpracované v částech IV-B a IV-C.1 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že podpory provedené ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde (úlevy od příspěvků na sociálních zabezpečení, finanční úlevy, osvobození od státních poplatků) jsou na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy slučitelné se společným trhem. |
| --- | --- |

(101)

Na základě analýzy rozpracované v částech IV-B a IV-C.1 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že podpory provedené ve prospěch producentů akvakultury z departementů na pobřeží Atlantiku od Finistère po Gironde (úlevy od příspěvků na sociálních zabezpečení, finanční úlevy, osvobození od státních poplatků) jsou na základě čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy slučitelné se společným trhem.

| (102) | Na základě analýzy rozpracované v části IV-C.1 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení za období od 15. dubna do 15. července 2000 a osvobození od státních poplatků za rok 2000, schválené ve prospěch producentů akvakultury z ostatních departementů, nemohou z ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy získat výjimku. |
| --- | --- |

(102)

Na základě analýzy rozpracované v části IV-C.1 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení za období od 15. dubna do 15. července 2000 a osvobození od státních poplatků za rok 2000, schválené ve prospěch producentů akvakultury z ostatních departementů, nemohou z ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy získat výjimku.

| (103) | Na základě analýzy rozpracované v části IV-C.2 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení schválené ve prospěch rybářů za období od 15. dubna do 15. října 2000 nemohou z ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy získat výjimku, |
| --- | --- |

(103)

Na základě analýzy rozpracované v části IV-C.2 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení schválené ve prospěch rybářů za období od 15. dubna do 15. října 2000 nemohou z ustanovení čl. 87 odst. 2 písm. b) Smlouvy získat výjimku,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ

Článek 1

Úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení, finanční úlevy a osvobození od státních poplatků, provedené Francií ve prospěch producentů akvakultury z departementů Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde jsou slučitelné se společným trhem.

Článek 2

Podpory, přijaté Francií ve prospěch producentů akvakultury z jiných departementů než Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime a Gironde ve formě úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení za období od 15. dubna do 15. července 2000 a ve formě osvobození od státních poplatků za rok 2000, jsou neslučitelné se společným trhem.

Článek 3

Podpory přijaté Francií ve prospěch rybářů ve formě úlevy od příspěvků na sociální zabezpečení za období od 15. dubna do 15. října 2000 jsou neslučitelné se společným trhem.

Článek 4

1.   Francie přijme všechna nezbytná opatření, aby u svých příjemců vymohla podpory stanovené v článcích 2 a 3, které jim již byly nezákonně předány k dispozici.

2.   Vymáhání se uskuteční bez prodlení v souladu s jednacím řádem národního práva, aby bylo umožněno okamžité a účinné provedení tohoto nařízení. Vymáhané podpory budou zahrnovat úroky počínaje datem, kdy byly dány k dispozici příjemcům a konče datem jejich navrácení. Pevně daná úroková sazba bude vypočtena a použita v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (10).

Článek 5

Francie ve dvouměsíční lhůtě od data oznámení tohoto rozhodnutí uvědomí Komisi o opatřeních, která přijala k provedení tohoto rozhodnutí.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 14. července 2004.

Za Komisi

Franz FISCHLER

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. C 39, 13.2.2002, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. C 100, 27.3.1997, s. 12.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/

3

(4)  www.ofimer.fr

4

(5)  Výroční zpráva 2000, s. 39 ; výroční zpráva 2001, s. 42.

5

(6)  Francouzské orgány v této záležitosti předaly 14 kopií výsledků analýz, jejichž cílem bylo určit koncentraci pohonných hmot v analyzovaných produktech (různé ryby). Komise je udivena, že tyto výsledky analýzy odpovídají u 3 těchto analýz rybám odebraným 22. února 2000 a obdrženým rozborovou laboratoří 23. února 2000, u dalších 2 analýz odebraným 7. března 2000 a obdrženým laboratoří 10. března a u dalších 9 analýz odebraným a analyzovaným v září a říjnu 2000. Vzhledem k době, která uplynula od ztroskotání nelze z těchto analýz, které odhalují přítomnost pohonných hmot v tkáních, nijak vyvozovat, že byla příčinou loď Erika. Aby bylo možné jasně ukázat danou souvislost mezi účinkem nafty z lodi Erika a znečištěním pohonnými hmotami, byla by zapotřebí série analýz, které se svou dobou provedení dostatečně přibližují k datu ztroskotání. Nedostatek takových analýz by spíše naznačoval, že okamžitě po této události opravdu nedošlo k organoleptickému zasažení ryb. Přítomnost pohonných hmot o tři nebo devět měsíců později byla snad v určitých případech, například v měsíci únoru nebo březnu, způsobena naftou z lodi Erika, ale může být právě tak způsobena zbytkovými množstvími z čištění nádrží, které lodě často provádějí na širém moři bez ohledu na příslušná nařízení. Toto druhé tvrzení je u analýz, prováděných v září a říjnu, ještě pravděpodobnější.

6

Erika

Erika

Erika,

(7)  Trh s humrem severským, výzkum předložený radě vedení úřadu Ofimer ze dne 6. března 2002.

7

(8)  Úř. věst. L 388, 31.12.1992, s. 1. Podle nařízení Komise (ES) č. 2210/93 ze dne 26. července 1993 ke sdělením, týkajícím se společné organizace trhu v odvětví produktů rybolovu a akvakultury (Úř. věst. L 197, 6.8.1993, s. 8) musely členské státy každých půl roku sdělovat Komisi odvolaná nebo neprodaná množství produktů rybolovu, obsažená v příloze I, písmena A, D a E nařízení (ES) č. 3759/92. Humr severský a ďas mořský se v tomto seznamu vyskytují.

8

(9)  Krab trnitý je součástí druhů, uvedených v článku 1 nařízení (ES) č. 3759/92, ale nevyskytuje se v příloze I, písmeno A, D nebo E, uvedeného nařízení. Pokud je u těchto druhů ze strany organizace producenta stanovena cena za stažení z trhu, povinnost sdělovat Komisi údaje o stažení z trhu neexistuje.

9

(10)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

10

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/62

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. března 2005,

kterým se povolují metody třídění jatečně upravených těl prasat v Polsku

(oznámeno pod číslem K(2005) 552)

(Pouze polské znění je závazné)

(2005/240/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 3220/84 ze dne 13. listopadu 1984, kterým se určuje klasifikační stupnice Společenství pro jatečně upravená těla prasat (1), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle čl. 2 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3220/84 se jatečně upravená těla prasat třídí podle odhadovaného obsahu libového masa podle statisticky ověřených metod vyhodnocování založených na fyzickém měření jedné nebo více anatomických částí jatečně upraveného těla prasete. Předpokladem pro povolení metody třídění je to, že statistická chyba odhadu nepřekročí stanovenou maximální přípustnou odchylku. Tato maximální přípustná odchylka byla definována v článku 3 nařízení Komise (EHS) č. 2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat (2). |
| --- | --- |

(1)

Podle čl. 2 odst. 3 nařízení (EHS) č. 3220/84 se jatečně upravená těla prasat třídí podle odhadovaného obsahu libového masa podle statisticky ověřených metod vyhodnocování založených na fyzickém měření jedné nebo více anatomických částí jatečně upraveného těla prasete. Předpokladem pro povolení metody třídění je to, že statistická chyba odhadu nepřekročí stanovenou maximální přípustnou odchylku. Tato maximální přípustná odchylka byla definována v článku 3 nařízení Komise (EHS) č. 2967/85 ze dne 24. října 1985, kterým se stanoví prováděcí pravidla ke klasifikační stupnici Společenství pro jatečně upravená těla prasat (2).

| (2) | Polská vláda požádala Komisi o schválení tří metod třídění jatečně upravených těl prasat a předložila výsledky disekcí, které byly provedeny před dnem přistoupení, a to tak, že předložila druhou část protokolu stanoveného v článku 3 nařízení (EHS) č. 2967/85. |
| --- | --- |

(2)

Polská vláda požádala Komisi o schválení tří metod třídění jatečně upravených těl prasat a předložila výsledky disekcí, které byly provedeny před dnem přistoupení, a to tak, že předložila druhou část protokolu stanoveného v článku 3 nařízení (EHS) č. 2967/85.

| (3) | Z hodnocení této žádosti vyplývá, že byly splněny podmínky pro povolení těchto metod třídění. |
| --- | --- |

(3)

Z hodnocení této žádosti vyplývá, že byly splněny podmínky pro povolení těchto metod třídění.

| (4) | Článek 2 nařízení (EHS) č. 3220/84 stanoví, že členské státy mohou být oprávněny stanovit odlišnou obchodní úpravu jatečně upraveného těla prasete od obchodní úpravy standardní definované v témže článku, pokud obchodní praxe nebo technické požadavky hovoří pro tuto odchylku. |
| --- | --- |

(4)

Článek 2 nařízení (EHS) č. 3220/84 stanoví, že členské státy mohou být oprávněny stanovit odlišnou obchodní úpravu jatečně upraveného těla prasete od obchodní úpravy standardní definované v témže článku, pokud obchodní praxe nebo technické požadavky hovoří pro tuto odchylku.

| (5) | V Polsku vyžadují tradice v obchodní úpravě jatečně upravených těl, a v důsledku toho obchodní praxe, aby se jatečná těla mohla nabízet s plstním sádlem, ledvinami a/nebo bránicí. To by mělo být vzato v úvahu při přizpůsobení hmotnosti zaznamenané pro účely standardní obchodní úpravy. |
| --- | --- |

(5)

V Polsku vyžadují tradice v obchodní úpravě jatečně upravených těl, a v důsledku toho obchodní praxe, aby se jatečná těla mohla nabízet s plstním sádlem, ledvinami a/nebo bránicí. To by mělo být vzato v úvahu při přizpůsobení hmotnosti zaznamenané pro účely standardní obchodní úpravy.

| (6) | Nelze povolit žádnou změnu přístrojů nebo metod třídění, ledaže k tomu dojde novým rozhodnutím Komise přijatým na základě nabytých zkušeností. Z tohoto důvodu může být toto povolení odvoláno. |
| --- | --- |

(6)

Nelze povolit žádnou změnu přístrojů nebo metod třídění, ledaže k tomu dojde novým rozhodnutím Komise přijatým na základě nabytých zkušeností. Z tohoto důvodu může být toto povolení odvoláno.

| (7) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro vepřové maso,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Povoluje se používání těchto metod třídění jatečně upravených těl prasat na základě nařízení (EHS) č. 3220/84 v Polsku:

| a) | přístroj „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“ a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 1 přílohy; |
| --- | --- |

a)

přístroj „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“ a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 1 přílohy;

| b) | přístroj „Ultra FOM 300“ a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 2 přílohy; |
| --- | --- |

b)

přístroj „Ultra FOM 300“ a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 2 přílohy;

| c) | přístroj na plně automatické ultrazvukové třídění jatečně upravených těl („Fully automatic ultrasonic carcass grading – Autofom)“ a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 3 přílohy. |
| --- | --- |

c)

přístroj na plně automatické ultrazvukové třídění jatečně upravených těl („Fully automatic ultrasonic carcass grading – Autofom)“ a odpovídající metody vyhodnocování, podrobně uvedené v části 3 přílohy.

Pokud jde o přístroj „Ultra FOM 300“ uvedený v prvním odstavci písmeno b), je stanoveno, že po ukončení měření musí být možné ověřit na jatečně upraveném těle, že přístroj měřil hodnoty T1 a T2 na místě stanoveném v příloze části 2 bodu 3. Místo měření musí být tedy během měření odpovídajícím způsobem označeno.

Článek 2

Aniž je dotčena standardní obchodní úprava podle čl. 2 odst. 1 nařízení (EHS) č. 3220/84, není nutno odstraňovat plstní sádlo, ledviny a bránici z jatečně upravených těl prasat před vážením a tříděním. Pro vytvoření cen u jatečně upravených těl prasat na srovnatelném základě se zaznamenaná hmotnost za tepla snižuje:

| a) | u bránice o 0,23 %; |
| --- | --- |

a)

u bránice o 0,23 %;

| b) | u plstního sádla a ledvin o:






  — | 1,90 % u jatečně upravených těl tříd S a E, |
| --- | --- | --- |

b)

u plstního sádla a ledvin o:

—

1,90 % u jatečně upravených těl tříd S a E,

| — | 2,11 % u jatečně upravených těl třídy U, |
| --- | --- |

—

2,11 % u jatečně upravených těl třídy U,

| — | 2,54 % u jatečně upravených těl třídy R, |
| --- | --- |

—

2,54 % u jatečně upravených těl třídy R,

| — | 3,12 % u jatečně upravených těl třídy O, |
| --- | --- |

—

3,12 % u jatečně upravených těl třídy O,

| — | 3,35 % u jatečně upravených těl třídy P. |
| --- | --- |

—

3,35 % u jatečně upravených těl třídy P.

Článek 3

Změny přístrojů nebo metod vyhodnocování se nepovolují.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Polské republice.

V Bruselu dne 11. března 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 301, 20.11.1984, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 3513/93 (Úř. věst. L 320, 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  Úř. věst. L 285, 25.10.1985, s. 39. Nařízení se mění nařízením (ES) č. 3127/94 (Úř. věst. L 330, 21.12.1994, s. 43).

2

---

PŘÍLOHA

METODY TŘÍDĚNÍ JATEČNÝCH TĚL PRASAT V POLSKU

Část 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE – SYDEL (CGM)

| 1. | Třídění jatečně upravených těl se provádí pomocí přístroje známého jako „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“. |
| --- | --- |

1.

Třídění jatečně upravených těl se provádí pomocí přístroje známého jako „Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM)“.

| 2. | Tento přístroj je vybaven sondou Sydel s velkým rozlišením a o průměru 8 mm, diodou (Honeywell) vyzařující infračervené světlo a dvěma světelnými senzory (Honeywell). Provozní vzdálenost je mezi 0 a 105 mm.
  Přístroj CGM převádí naměřené hodnoty na odhadovaný obsah libového masa automaticky. |
| --- | --- |

2.

Tento přístroj je vybaven sondou Sydel s velkým rozlišením a o průměru 8 mm, diodou (Honeywell) vyzařující infračervené světlo a dvěma světelnými senzory (Honeywell). Provozní vzdálenost je mezi 0 a 105 mm.

Přístroj CGM převádí naměřené hodnoty na odhadovaný obsah libového masa automaticky.

| 3. | Obsah libového masa jatečně upraveného těla se vypočítá podle tohoto vzorce:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  kde: | = | odhadovaný procentní podíl libového masa v jatečně upraveném těle, |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | tloušťka hřbetního sádla (včetně vepřové kůže) v milimetrech, přičemž měření se provádí v bodě nacházejícím se 6 centimetrů od středové čáry jatečně upraveného těla mezi třetím a čtvrtým posledním žebrem, |
| X2 | = | tloušťka svalu v milimetrech měřená současně a ve stejném bodě jako X1. |

3.

Obsah libového masa jatečně upraveného těla se vypočítá podle tohoto vzorce:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

kde:

Image

=

odhadovaný procentní podíl libového masa v jatečně upraveném těle,

X1

=

tloušťka hřbetního sádla (včetně vepřové kůže) v milimetrech, přičemž měření se provádí v bodě nacházejícím se 6 centimetrů od středové čáry jatečně upraveného těla mezi třetím a čtvrtým posledním žebrem,

X2

=

tloušťka svalu v milimetrech měřená současně a ve stejném bodě jako X1.

Tento vzorec platí pro jatečně upravená těla s hmotností mezi 60 a 120 kilogramy.

Část 2

ULTRA-FOM 300

| 1. | Třídění jatečně upravených těl se provádí pomocí přístroje známého jako „Ultra-FOM 300“. |
| --- | --- |

1.

Třídění jatečně upravených těl se provádí pomocí přístroje známého jako „Ultra-FOM 300“.

| 2. | Tento přístroj je vybaven ultrazvukovou sondou o 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Mikroprocesor digitalizuje, ukládá a zpracovává ultrazvukový signál.
  Přístroj Ultra-FOM převádí výsledky měření na odhadovaný obsah libového masa automaticky. |
| --- | --- |

2.

Tento přístroj je vybaven ultrazvukovou sondou o 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Mikroprocesor digitalizuje, ukládá a zpracovává ultrazvukový signál.

Přístroj Ultra-FOM převádí výsledky měření na odhadovaný obsah libového masa automaticky.

| 3. | Obsah libového masa jatečně upraveného těla se vypočítá podle tohoto vzorce:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  kde: | = | odhadovaný procentní podíl libového masa v jatečně upraveném těle, |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | tloušťka hřbetního sádla (včetně vepřové kůže) v milimetrech, přičemž měření se provádí v bodě nacházejícím se 7 centimetrů od středové čáry jatečně upraveného těla, na posledním žebru, |
| T2 | = | tloušťka hřbetního sádla (včetně vepřové kůže) v milimetrech, přičemž měření se provádí v bodě nacházejícím se 7 centimetrů od středové čáry jatečně upraveného těla mezi třetím a čtvrtým posledním žebrem, |
| M1 | = | tloušťka svalu v milimetrech měřená současně a ve stejném bodě jako T1, |
| M2 | = | tloušťka svalu v milimetrech měřená současně a ve stejném bodě jako T2. |

3.

Obsah libového masa jatečně upraveného těla se vypočítá podle tohoto vzorce:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

kde:

Image

=

odhadovaný procentní podíl libového masa v jatečně upraveném těle,

T1

=

tloušťka hřbetního sádla (včetně vepřové kůže) v milimetrech, přičemž měření se provádí v bodě nacházejícím se 7 centimetrů od středové čáry jatečně upraveného těla, na posledním žebru,

T2

=

tloušťka hřbetního sádla (včetně vepřové kůže) v milimetrech, přičemž měření se provádí v bodě nacházejícím se 7 centimetrů od středové čáry jatečně upraveného těla mezi třetím a čtvrtým posledním žebrem,

M1

=

tloušťka svalu v milimetrech měřená současně a ve stejném bodě jako T1,

M2

=

tloušťka svalu v milimetrech měřená současně a ve stejném bodě jako T2.

Tento vzorec platí pro jatečně upravená těla s hmotností mezi 60 a 120 kilogramy.

Část 3

PLNĚ AUTOMATICKÉ ULTRAZVUKOVÉ TŘÍDĚNÍ JATEČNĚ UPRAVENÝCH TĚL (AUTOFOM)

| 1. | Třídění jatečně upravených těl se provádí pomocí přístroje známého jako Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading – plně automatické třídění jatečně upravených těl ultrazvukem). |
| --- | --- |

1.

Třídění jatečně upravených těl se provádí pomocí přístroje známého jako Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading – plně automatické třídění jatečně upravených těl ultrazvukem).

| 2. | Tento přístroj je vybaven 16 ultrazvukovými snímači o 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP), s provozní vzdáleností mezi snímači 25 mm.
  Ultrazvukové údaje obsahují měření tloušťky hřbetního sádla a tloušťky svalu.
  Výsledky měření se převádějí na odhadovaný obsah libového masa za pomoci počítače. |
| --- | --- |

2.

Tento přístroj je vybaven 16 ultrazvukovými snímači o 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP), s provozní vzdáleností mezi snímači 25 mm.

Ultrazvukové údaje obsahují měření tloušťky hřbetního sádla a tloušťky svalu.

Výsledky měření se převádějí na odhadovaný obsah libového masa za pomoci počítače.

| 3. | Obsah libového masa jatečně upraveného těla se vypočítá na základě 55 bodů měření podle tohoto vzorce:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  kde: | = | odhadovaný procentní podíl libového masa v jatečně upraveném těle, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Obsah libového masa jatečně upraveného těla se vypočítá na základě 55 bodů měření podle tohoto vzorce:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

kde:

Image

=

odhadovaný procentní podíl libového masa v jatečně upraveném těle,

x1, x2... x126 jsou proměnné naměřené pomocí Autofom.

| 4. | Popisy bodů měření a statistické metody lze nalézt v části II polského protokolu předaného Komisi podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2967/85.
  Tento vzorec platí pro jatečně upravená těla s hmotností mezi 60 a 120 kilogramy. |
| --- | --- |

4.

Popisy bodů měření a statistické metody lze nalézt v části II polského protokolu předaného Komisi podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EHS) č. 2967/85.

Tento vzorec platí pro jatečně upravená těla s hmotností mezi 60 a 120 kilogramy.

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/66

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 14. března 2005

o finančním příspěvku Společenství na program kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech na rok 2004

(oznámeno pod číslem K(2005) 603)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(2005/241/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1452/2001 ze dne 28. června 2001, kterým se zavádějí zvláštní opatření pro francouzské zámořské departementy týkající se některých zemědělských produktů, kterým se mění směrnice 72/462/EHS a zrušuje nařízení (EHS) č. 525/77 a (EHS) č. 3763/91 (Poseidom) (1), a zejména na čl. 20 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na programy předložené Francií v souvislosti s kontrolou organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Komise 93/522/EHS ze dne 30. září 1993, kterým se definují opatření pro financování programů kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře ze strany Společenství (2), definuje opatření pro financování programů kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře ze strany Společenství. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Komise 93/522/EHS ze dne 30. září 1993, kterým se definují opatření pro financování programů kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře ze strany Společenství (2), definuje opatření pro financování programů kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech, na Azorách a Madeiře ze strany Společenství.

| (2) | Specifické pěstitelské podmínky ve francouzských zámořských departementech vyžadují zvláštní pozornost a v daných regionech je třeba přijmout nebo posílit opatření týkající se rostlinné výroby, zejména pak rostlinolékařská opatření. |
| --- | --- |

(2)

Specifické pěstitelské podmínky ve francouzských zámořských departementech vyžadují zvláštní pozornost a v daných regionech je třeba přijmout nebo posílit opatření týkající se rostlinné výroby, zejména pak rostlinolékařská opatření.

| (3) | Rostlinolékařská opatření, která je třeba přijmout nebo posílit, jsou velmi nákladná. |
| --- | --- |

(3)

Rostlinolékařská opatření, která je třeba přijmout nebo posílit, jsou velmi nákladná.

| (4) | Příslušné francouzské orgány předložily Komisi program opatření, který stanovuje cíle, jichž je třeba dosáhnout, operace, které je třeba provést, jejich trvání a náklady, s ohledem na možný finanční příspěvek Společenství. |
| --- | --- |

(4)

Příslušné francouzské orgány předložily Komisi program opatření, který stanovuje cíle, jichž je třeba dosáhnout, operace, které je třeba provést, jejich trvání a náklady, s ohledem na možný finanční příspěvek Společenství.

| (5) | Podle čl. 20 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1452/2001 může finanční příspěvek Společenství pokrývat až 60 % oprávněných nákladů, s výjimkou ochranných opatření pro banány. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 20 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1452/2001 může finanční příspěvek Společenství pokrývat až 60 % oprávněných nákladů, s výjimkou ochranných opatření pro banány.

| (6) | Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 (3) jsou veterinární a rostlinolékařská opatření prováděná podle předpisů Společenství financována ze záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Finanční kontrola těchto opatření spadá do působnosti článků 8 a 9 výše uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 (3) jsou veterinární a rostlinolékařská opatření prováděná podle předpisů Společenství financována ze záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Finanční kontrola těchto opatření spadá do působnosti článků 8 a 9 výše uvedeného nařízení.

| (7) | Díky odborným údajům poskytnutým Francií mohl Stálý rostlinolékařský výbor situaci přesně a obsáhle analyzovat. |
| --- | --- |

(7)

Díky odborným údajům poskytnutým Francií mohl Stálý rostlinolékařský výbor situaci přesně a obsáhle analyzovat.

| (8) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Finanční příspěvek Společenství na oficiální program kontroly organismů škodlivých rostlinám a rostlinným produktům ve francouzských zámořských departementech, který předložila Francouzská republika pro rok 2004, se schvaluje.

Článek 2

Oficiální program se skládá ze tří podprogramů:

| 1. | subprogram pro departementy Martinik, Guadeloupe, Guyanu a La Réunion, který sestává ze dvou částí:






  — | analýza rizika škůdců u některých invazivních rostlin, které mají význam pro francouzské zámořské departementy, |
| --- | --- | --- |

1.

subprogram pro departementy Martinik, Guadeloupe, Guyanu a La Réunion, který sestává ze dvou částí:

—

analýza rizika škůdců u některých invazivních rostlin, které mají význam pro francouzské zámořské departementy,

| — | metody detekce viroidů citrusů; |
| --- | --- |

—

metody detekce viroidů citrusů;

| 2. | podprogram pro departement Martinik, který sestává ze čtyř částí:






  — | hodnocení a diagnostika rostlinolékařského stavu za použití regionální laboratoře a její mobilní jednotky („labo vert“), |
| --- | --- | --- |

2.

podprogram pro departement Martinik, který sestává ze čtyř částí:

—

hodnocení a diagnostika rostlinolékařského stavu za použití regionální laboratoře a její mobilní jednotky („labo vert“),

| — | strategie pro kontrolu škůdce Helicoverpa zea na rajčatech, |
| --- | --- |

—

strategie pro kontrolu škůdce Helicoverpa zea na rajčatech,

| — | zřízení databáze fytosanitárních postupů v oblasti produkce cukrové třtiny, zeleniny a ovoce, |
| --- | --- |

—

zřízení databáze fytosanitárních postupů v oblasti produkce cukrové třtiny, zeleniny a ovoce,

| — | integrované zemědělství v rámci produkce ovoce: citrusy a guava, vypracování seznamu škůdců a fytosanitárních postupů, vydávání technických listů; |
| --- | --- |

—

integrované zemědělství v rámci produkce ovoce: citrusy a guava, vypracování seznamu škůdců a fytosanitárních postupů, vydávání technických listů;

| 3. | podprogram pro departement Guyana:






  — | hodnocení a diagnostika rostlinolékařského stavu za použití regionální laboratoře a její mobilní jednotky („labo vert“), podpora správných zemědělských postupů. |
| --- | --- | --- |

3.

podprogram pro departement Guyana:

—

hodnocení a diagnostika rostlinolékařského stavu za použití regionální laboratoře a její mobilní jednotky („labo vert“), podpora správných zemědělských postupů.

Článek 3

Finanční příspěvek Společenství na program předložený Francouzskou republikou v roce 2004 činí 60 % výdajů na způsobilá opatření vymezená v rozhodnutí Komise 93/522/EHS, nejvýše však 187 800 EUR (bez DPH).

Rozvržení nákladů na program a jejich financování je uvedeno v příloze I tohoto rozhodnutí.

Rozpis nákladů je uveden v příloze II tohoto rozhodnutí.

Článek 4

Do 60 dnů od obdržení žádosti o platbu ze strany Francie bude vyplacena záloha ve výši 100 000 EUR.

Článek 5

Období způsobilosti pro náklady týkající se tohoto projektu začíná 1. října 2004 a končí 30. září 2005.

Období pro výkon činností je výjimečně možné prodloužit, avšak pouze na základě písemného souhlasu monitorovacího výboru podle hlavy I písm. A v příloze III ještě před dokončením úkolů.

Článek 6

Finanční příspěvek Společenství se poskytuje pouze, pokud provádění programu odpovídá příslušným ustanovením právních předpisů Společenství, včetně pravidel hospodářské soutěže a pravidel o zadávání veřejných zakázek.

Článek 7

Skutečně vzniklé výdaje je třeba oznámit Komisi a rozepsat je podle typu činnosti nebo podprogramu způsobem, který znázorňuje souvislost mezi orientačním finančním plánem a skutečně vzniklými výdaji. Taková oznámení je možné provést elektronicky.

Zůstatek finančního příspěvku uvedeného v článku 3 se vyplatí, bude-li dokument uvedený v druhé odrážce třetího odstavce bodu 4 písm. B hlavy I v příloze III předložen do 30. září 2005.

Na základě řádně odůvodněné žádosti Francouzské republiky může Komise upravit finanční plány, a to v rozmezí 15 % příspěvku Společenství za celé období na podprogram nebo opatření, pokud tím není překročena celková výše způsobilých výdajů plánovaných v rámci programu a neohrožuje to hlavní cíle programu.

Všechny platby pomoci Společenství poskytované podle tohoto rozhodnutí se vyplácejí Francouzské republice, která zároveň odpovídá za to, že budou Společenství zpětně uhrazeny všechny částky vyplacené navíc.

Článek 8

Francouzská republika zajistí soulad s finančními předpisy a politikami Společenství a zajistí rovněž informace uvedené v příloze III, jež je třeba poskytnout Komisi.

Článek 9

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 14. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 198, 21.7.2001, s. 11. Nařízení naposledy pozměněné nařízením 1690/2004 (Úř. věst. L 305, 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  Úř. věst. L 251, 8.10.1993, s. 35. Rozhodnutí naposledy pozměněné rozhodnutím 96/633/ES (Úř. věst. L 283, 5.11.1996, s. 58).

2

(3)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.

3

---

PŘÍLOHA I

FINANČNÍ TABULKA PRO ROK 2004

| (v EUR) |
| --- |
| | Příspěvek ES | Příspěvek státu | Způsobilé výdaje v roce 2004 |
| Analýza rizika škůdců – invazivní škůdci | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Metody detekce viroidů | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinik | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Guyana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| Celkem | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(v EUR)

Příspěvek ES

Příspěvek státu

Způsobilé výdaje v roce 2004

Analýza rizika škůdců – invazivní škůdci

54 000

36 000

90 000

Metody detekce viroidů

19 500

13 000

32 500

Martinik

75 300

50 200

125 500

Guyana

39 000

26 000

65 000

Celkem

187 800

125 200

313 000

---

PŘÍLOHA II

TABULKA S ROZPISEM NÁKLADŮ PRO ROK 2004

| (v EUR) |
| --- |
| | Personál | Vybavení | Spotřební materiál | Jiné náklady | Celkem |
| Analýza rizika škůdců – invazivní škůdci | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Metody detekce viroidů | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinik | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Guyana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| Celkem | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(v EUR)

Personál

Vybavení

Spotřební materiál

Jiné náklady

Celkem

Analýza rizika škůdců – invazivní škůdci

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Metody detekce viroidů

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinik

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Guyana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

Celkem

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

PŘÍLOHA III

I.   Ustanovení o provádění programu

MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ

A.   Monitorovací výbor

1.   Zřízení

Nezávisle na financování této činnosti se pro daný program zřídí monitorovací výbor složený ze zástupců Francie a Komise. Tento výbor pravidelně kontroluje provádění programu a případně navrhuje potřebné úpravy.

2.   Do jednoho měsíce od oznámení tohoto rozhodnutí Francii si výbor stanoví vlastní jednací řád.

3.   Působnost monitorovacího výboru

Výbor:

| — | je obecně odpovědný za uspokojivý pokrok programu při dosahování stanovených cílů. Do jeho působnosti spadají opatření programu v rámci poskytnuté pomoci Společenství. Dohlíží na dodržování předpisů, včetně předpisů o způsobilosti operací a projektů, |
| --- | --- |

—

je obecně odpovědný za uspokojivý pokrok programu při dosahování stanovených cílů. Do jeho působnosti spadají opatření programu v rámci poskytnuté pomoci Společenství. Dohlíží na dodržování předpisů, včetně předpisů o způsobilosti operací a projektů,

| — | na základě informací o výběru již schválených a prováděných projektů zaujímá stanovisko k uplatnění kritérií výběru stanovených v programu, |
| --- | --- |

—

na základě informací o výběru již schválených a prováděných projektů zaujímá stanovisko k uplatnění kritérií výběru stanovených v programu,

| — | pokud by informace pravidelně poskytované v rámci předběžných monitorovacích a hodnotících ukazatelů poukazovaly na zpoždění, navrhuje kroky nutné k urychlení provádění programu, |
| --- | --- |

—

pokud by informace pravidelně poskytované v rámci předběžných monitorovacích a hodnotících ukazatelů poukazovaly na zpoždění, navrhuje kroky nutné k urychlení provádění programu,

| — | předkládá Komisi své stanovisko k navrhovaným úpravám, |
| --- | --- |

—

předkládá Komisi své stanovisko k navrhovaným úpravám,

| — | vydává stanovisko k projektům odborné pomoci v rámci programu, |
| --- | --- |

—

vydává stanovisko k projektům odborné pomoci v rámci programu,

| — | vydává své stanovisko k závěrečné zprávě, |
| --- | --- |

—

vydává své stanovisko k závěrečné zprávě,

| — | v průběhu příslušného období podává Stálému rostlinolékařskému výboru zprávy o pokroku v rámci programu a o vzniklých výdajích. |
| --- | --- |

—

v průběhu příslušného období podává Stálému rostlinolékařskému výboru zprávy o pokroku v rámci programu a o vzniklých výdajích.

B.   Monitorování a hodnocení programu během období provádění (průběžné monitorování a hodnocení)

1.   Národní agentura odpovědná za provádění programu rovněž odpovídá za jeho průběžné monitorování a hodnocení.

2.   Průběžným monitorováním se rozumí informační systém o pokroku v rámci programu. Týká se rovněž opatření, která program zahrnuje. Obsahuje odkazy na finanční a fyzické ukazatele, které jsou strukturovány tak, aby bylo možné posoudit shodu mezi výdaji na jednotlivá opatření a předem vymezenými fyzickými ukazateli, které znázorňují stupeň realizace.

3.   Průběžné hodnocení programu bude zahrnovat analýzu kvantitativních výsledků provádění založenou na operativních, právních a procedurálních úvahách. Účelem je zaručit soulad opatření s cíli programu.

Zpráva o provádění a kontrola programu

4.   Francie Komisi do jednoho měsíce od přijetí programu oznámí název úřadu odpovědného za vyhotovení a předložení závěrečné zprávy o provádění.

Závěrečnou zprávu o provádění daného programu předloží příslušný úřad Komisi nejpozději dne 15. října 2005 a po tomto datu ji co nejdříve předá Stálému rostlinolékařskému výboru.

Závěrečná zpráva obsahuje:

| — | stručné odborné hodnocení celého programu (stupeň dosažení fyzických a kvalitativních cílů a stupeň dosaženého pokroku) a hodnocení přímého fytosanitárního a ekonomického dopadu, |
| --- | --- |

—

stručné odborné hodnocení celého programu (stupeň dosažení fyzických a kvalitativních cílů a stupeň dosaženého pokroku) a hodnocení přímého fytosanitárního a ekonomického dopadu,

| — | výkaz nákladů, včetně příjmů a výdajů, a prohlášení Francie, že pro tato opatření v rámci programu nebyl a ani nebude požadován žádný jiný příspěvek Společenství. |
| --- | --- |

—

výkaz nákladů, včetně příjmů a výdajů, a prohlášení Francie, že pro tato opatření v rámci programu nebyl a ani nebude požadován žádný jiný příspěvek Společenství.

5.   Komise může společně s Francií povolat nezávislého hodnotitele, který na základě průběžného monitorování provede průběžné hodnocení podle bodu 3. Hodnotitel může s ohledem na potíže, jež se vyskytly v průběhu provádění, předkládat návrhy na úpravu podprogramů a/nebo opatření na změnu kritérií výběru projektů atd. Na základě monitorování řízení vydává stanovisko k správním opatřením, která je třeba přijmout.

II.   Soulad s politikami společenství

Program se provádí ve shodě s ustanoveními o souladu s politikami Společenství a o jejich koordinaci. V závěrečné zprávě Francie musí uvést tyto informace:

OCHRANA ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

a)   Obecné informace:

| — | popis hlavních rysů a problémů dotčeného regionu z hlediska životního prostředí, včetně, kromě jiného, popisu významných chráněných oblastí (citlivé zóny), |
| --- | --- |

—

popis hlavních rysů a problémů dotčeného regionu z hlediska životního prostředí, včetně, kromě jiného, popisu významných chráněných oblastí (citlivé zóny),

| — | úplný popis hlavních pozitivních a škodlivých účinků daného programu na životní prostředí, jež se s ohledem na plánované investice očekávají, |
| --- | --- |

—

úplný popis hlavních pozitivních a škodlivých účinků daného programu na životní prostředí, jež se s ohledem na plánované investice očekávají,

| — | popis činností plánovaných s cílem zabránit vážným škodlivým účinkům na životní prostředí, nebo takové účinky omezit či kompenzovat, |
| --- | --- |

—

popis činností plánovaných s cílem zabránit vážným škodlivým účinkům na životní prostředí, nebo takové účinky omezit či kompenzovat,

| — | zpráva o projednání s odpovědnými orgány činnými v oblasti životního prostředí (stanovisko ministerstva životního prostředí nebo rovnocenného orgánu) a případně také zpráva o projednání se zúčastněnou veřejností. |
| --- | --- |

—

zpráva o projednání s odpovědnými orgány činnými v oblasti životního prostředí (stanovisko ministerstva životního prostředí nebo rovnocenného orgánu) a případně také zpráva o projednání se zúčastněnou veřejností.

b)   Popis plánovaných činností

U opatření programu, u nichž je pravděpodobné, že budou mít značně škodlivý účinek na životní prostředí:

| — | postupy, které budou uplatněny za účelem hodnocení jednotlivých projektů během provádění programu, |
| --- | --- |

—

postupy, které budou uplatněny za účelem hodnocení jednotlivých projektů během provádění programu,

| — | plánované mechanismy pro monitorování dopadu na životní prostředí během provádění programu, které vyhodnocují výsledky a eliminují, omezují nebo kompenzují škodlivé účinky. |
| --- | --- |

—

plánované mechanismy pro monitorování dopadu na životní prostředí během provádění programu, které vyhodnocují výsledky a eliminují, omezují nebo kompenzují škodlivé účinky.

---

| 19.3.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 74/71

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 16. března 2005

o finančním příspěvku Společenství určeném Německu a Finsku pro jejich programy na posílení infrastruktur rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí

(oznámeno pod číslem K(2005) 674)

(Pouze finské, německé a švédské znění je závazné)

(2005/242/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na šestý pododstavec čl. 13c odst. 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle směrnice 2000/29/ES má být členským státům poskytován finanční příspěvek Společenství s cílem posílit infrastruktury rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Podle směrnice 2000/29/ES má být členským státům poskytován finanční příspěvek Společenství s cílem posílit infrastruktury rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí.

| (2) | Jak Německo, tak Finsko vypracovaly program na posílení svých infrastruktur rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí. Tyto země požádaly o finanční příspěvek Společenství na tyto programy v souladu s nařízením Komise (ES) č. 998/2002 ze dne 11. června 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla k ustanovením o poskytování finančního příspěvku Společenství členským státům s cílem posílit infrastruktury inspekcí pro rostlinolékařské kontroly rostlin a rostlinných produktů pocházejících ze třetích zemí (2). |
| --- | --- |

(2)

Jak Německo, tak Finsko vypracovaly program na posílení svých infrastruktur rostlinolékařských kontrol rostlin a rostlinných produktů dovážených ze třetích zemí. Tyto země požádaly o finanční příspěvek Společenství na tyto programy v souladu s nařízením Komise (ES) č. 998/2002 ze dne 11. června 2002, kterým se stanoví prováděcí pravidla k ustanovením o poskytování finančního příspěvku Společenství členským státům s cílem posílit infrastruktury inspekcí pro rostlinolékařské kontroly rostlin a rostlinných produktů pocházejících ze třetích zemí (2).

| (3) | Technické údaje poskytnuté Německem a Finskem umožnily Komisi přesné a obsáhlé prošetření situace. Komise sestavila seznam způsobilých programů na posílení kontrolních míst, který uvádí podrobnosti o částce navrhovaného finančního příspěvku Společenství na každý program. Údaje byly rovněž přezkoumány Stálým rostlinolékařským výborem. |
| --- | --- |

(3)

Technické údaje poskytnuté Německem a Finskem umožnily Komisi přesné a obsáhlé prošetření situace. Komise sestavila seznam způsobilých programů na posílení kontrolních míst, který uvádí podrobnosti o částce navrhovaného finančního příspěvku Společenství na každý program. Údaje byly rovněž přezkoumány Stálým rostlinolékařským výborem.

| (4) | Každý program zahrnutý na uvedený seznam byl jednotlivě posouzen a schválen. Komise dospěla k závěru, že podmínky a kritéria stanovená ve směrnici 2000/29/ES a nařízení (ES) č. 998/2002 pro poskytnutí finančního příspěvku Společenství byly splněny. |
| --- | --- |

(4)

Každý program zahrnutý na uvedený seznam byl jednotlivě posouzen a schválen. Komise dospěla k závěru, že podmínky a kritéria stanovená ve směrnici 2000/29/ES a nařízení (ES) č. 998/2002 pro poskytnutí finančního příspěvku Společenství byly splněny.

| (5) | Proto by měl být poskytnut finanční příspěvek Společenství k úhradě výdajů Německa a Finska souvisejících s těmito programy. |
| --- | --- |

(5)

Proto by měl být poskytnut finanční příspěvek Společenství k úhradě výdajů Německa a Finska souvisejících s těmito programy.

| (6) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého rostlinolékařského výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Schvaluje se poskytnutí finančního příspěvku Společenství k úhradě výdajů Německa souvisejících s programem na posílení kontrolních míst.

2.   Schvaluje se poskytnutí finančního příspěvku Společenství k úhradě výdajů Finska souvisejících s programem na posílení kontrolních míst.

Článek 2

1.   Celková částka finančního příspěvku Společenství uvedeného v článku 1 je 94 470 EUR.

2.   Maximální částka finančního příspěvku Společenství určená uvedeným členským státům je:

| a) | 36 875 EUR pro Německo; |
| --- | --- |

a)

36 875 EUR pro Německo;

| b) | 57 595 EUR pro Finsko. |
| --- | --- |

b)

57 595 EUR pro Finsko.

3.   Finanční příspěvek Společenství na každý program k posílení kontrolních míst nepřesáhne částky stanovené v příloze.

Článek 3

Finanční příspěvek Společenství stanovený pro každý program v příloze se vyplatí pouze za podmínky, že:

| a) | dotyčný členský stát předloží Komisi prostřednictvím příslušných dokladů důkaz o koupi a/nebo zlepšení vybavení a/nebo zařízení uvedených v programu a |
| --- | --- |

a)

dotyčný členský stát předloží Komisi prostřednictvím příslušných dokladů důkaz o koupi a/nebo zlepšení vybavení a/nebo zařízení uvedených v programu a

| b) | dotyčný členský stát předloží Komisi v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 998/2002 žádost o platbu finančního příspěvku Společenství. |
| --- | --- |

b)

dotyčný členský stát předloží Komisi v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 998/2002 žádost o platbu finančního příspěvku Společenství.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo a Finské republice.

V Bruselu dne 16. března 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí 2005/15/ES (Úř. věst. L 56, 2.3.2005, s. 12).

1

(2)  Úř. věst. L 152, 12.6.2002, s. 16. Nařízení bylo zveřejněno jako nařízení (ES) č. 997/2002, ale jeho číslo bylo opraveno (Úř. věst. L 153, 13.6.2002, s. 18).

2

---

PŘÍLOHA

PROGRAMY NA POSÍLENÍ KONTROLNÍCH MÍST

Programy s příslušnými částkami finančního příspěvku Společenství

| Členský stát | Názvy kontrolních míst (správní jednotka, název) | Způsobilý výdaj
  (v eurech) | Maximální výše finančního příspěvku Společenství
  (v eurech) |
| --- | --- | --- | --- |
| Německo | Bayern, München-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bayern, Nürnberg Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, místo vstupu č. 5.1 až 5.7 | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, místa vstupu č. 5.8 a 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Niedersachsen, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Niedersachsen, Brake a Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Niedersachsen, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Sachsen, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Thüringen, Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Finland | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Celková výše finančního příspěvku Společenství (v eurech) | 94 470 |

Členský stát

Názvy kontrolních míst (správní jednotka, název)

Způsobilý výdaj

(v eurech)

Maximální výše finančního příspěvku Společenství

(v eurech)

Německo

Bayern, München-Flughafen

1 500

750

Bayern, Nürnberg Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, místo vstupu č. 5.1 až 5.7

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, místa vstupu č. 5.8 a 5.9

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Niedersachsen, Emden

5 200

2 600

Niedersachsen, Brake a Nordenham

7 700

3 850

Niedersachsen, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Sachsen, Flughafen Dresden

1 750

875

Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Thüringen, Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Finland

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Celková výše finančního příspěvku Společenství (v eurech)

94 470

---