# Eiropas Savienības L 390/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 390 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 31. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 390

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 31. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2239/2004/EK (2004. gada 17. novembris), ar ko groza Padomes Lēmumu 1999/784/EK attiecībā uz Kopienas dalību Eiropas Audiovizuālajā observatorijā | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2240/2004 (2004. gada 15. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 975/1999, ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi – attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu | 3 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) | 6 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2242/2004 (2004. gada 22 decembrī), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 976/1999, ar ko paredz prasības tādu Kopienas darbību īstenošanai, kuras nav sadarbība attīstības veicināšanas jomā un kuras atbilstīgi Kopienas sadarbības politikai palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu trešās valstīs | 21 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/108/EK (2004. gada 15. decembris) par to, kā tuvināt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību, un par Direktīvas 89/336/EEK atcelšanu (
  1
  ) | 24 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK | 38 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2239/2004/EK (2004. gada 17. novembris), ar ko groza Padomes Lēmumu 1999/784/EK attiecībā uz Kopienas dalību Eiropas Audiovizuālajā observatorijā

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2240/2004 (2004. gada 15. decembris), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 975/1999, ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi – attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu

3

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 2241/2004/EK (2004. gada 15. decembris) par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass)

6

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2242/2004 (2004. gada 22 decembrī), ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 976/1999, ar ko paredz prasības tādu Kopienas darbību īstenošanai, kuras nav sadarbība attīstības veicināšanas jomā un kuras atbilstīgi Kopienas sadarbības politikai palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu trešās valstīs

21

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/108/EK (2004. gada 15. decembris) par to, kā tuvināt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību, un par Direktīvas 89/336/EEK atcelšanu (
  1
  )

1

24

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/109/EK (2004. gada 15. decembris) par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 390/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 2239/2004/EK

(2004. gada 17. novembris),

ar ko groza Padomes Lēmumu 1999/784/EK attiecībā uz Kopienas dalību Eiropas Audiovizuālajā observatorijā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 157. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padome ar Lēmumu 1999/784/EK (4) ir noteikusi, ka Kopienai būtu jākļūst par Eiropas Audiovizuālās observatorijas (še turpmāk – “Observatorija”) locekli, lai atbalstītu tās darbību. Observatorija veicina Kopienas audiovizuālās industrijas konkurētspēju, uzlabojot informācijas nodošanu industrijai, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un veicinot skaidrāku priekšstatu par tirgu. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Lēmumu 1999/784/EK (4) ir noteikusi, ka Kopienai būtu jākļūst par Eiropas Audiovizuālās observatorijas (še turpmāk – “Observatorija”) locekli, lai atbalstītu tās darbību. Observatorija veicina Kopienas audiovizuālās industrijas konkurētspēju, uzlabojot informācijas nodošanu industrijai, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un veicinot skaidrāku priekšstatu par tirgu.

| (2) | Multividei un jaunajām tehnoloģijām būs svarīga loma audiovizuālā jomā. Observatorija varētu turpināt īstenot savu nozīmīgo darbību, ja savlaicīgi tiktu stiprināta tās spēja sekot šiem jauninājumiem. |
| --- | --- |

(2)

Multividei un jaunajām tehnoloģijām būs svarīga loma audiovizuālā jomā. Observatorija varētu turpināt īstenot savu nozīmīgo darbību, ja savlaicīgi tiktu stiprināta tās spēja sekot šiem jauninājumiem.

| (3) | Kaut arī Līgumā ir paredzēta personu brīva pārvietošanās un preču un pakalpojumu brīva aprite, informācijas trūkums par daudzām atšķirībām valstu tiesību aktos fiskālajā un darba tiesību jomā ir šķērslis brīvai audiovizuālo preču un pakalpojumu apritei. Observatorija varētu nodrošināt pozitīvu ieguldījumu, uzkrājot un nodrošinot pieredzi un sistemātisku informāciju fiskālajā un darba tiesību, kā arī autortiesību un patērētāju aizsardzības tiesību jomā. |
| --- | --- |

(3)

Kaut arī Līgumā ir paredzēta personu brīva pārvietošanās un preču un pakalpojumu brīva aprite, informācijas trūkums par daudzām atšķirībām valstu tiesību aktos fiskālajā un darba tiesību jomā ir šķērslis brīvai audiovizuālo preču un pakalpojumu apritei. Observatorija varētu nodrošināt pozitīvu ieguldījumu, uzkrājot un nodrošinot pieredzi un sistemātisku informāciju fiskālajā un darba tiesību, kā arī autortiesību un patērētāju aizsardzības tiesību jomā.

| (4) | Atsaucoties uz Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra Rezolūciju par televīziju bez robežām, kura aicināja sagatavot ikgadējus progresa ziņojumus par to, kā digitālo TV dara pieejamu invalīdiem, Observatorija būtu jālūdz katru gadu apkopot datus par to televīzijas pakalpojumu līmeni, kas visās Eiropas Savienības vai Eiropas Padomes dalībvalstīs sniegti nolūkā palīdzēt invalīdiem, piemēram, subtitrēšana, audioapraksts un zīmju valoda. |
| --- | --- |

(4)

Atsaucoties uz Eiropas Parlamenta 2003. gada 4. septembra Rezolūciju par televīziju bez robežām, kura aicināja sagatavot ikgadējus progresa ziņojumus par to, kā digitālo TV dara pieejamu invalīdiem, Observatorija būtu jālūdz katru gadu apkopot datus par to televīzijas pakalpojumu līmeni, kas visās Eiropas Savienības vai Eiropas Padomes dalībvalstīs sniegti nolūkā palīdzēt invalīdiem, piemēram, subtitrēšana, audioapraksts un zīmju valoda.

| (5) | Ir pierādījies, ka Kopienas dalība Observatorijā ir efektīva, atbalstot tās darbību. |
| --- | --- |

(5)

Ir pierādījies, ka Kopienas dalība Observatorijā ir efektīva, atbalstot tās darbību.

| (6) | Ir lietderīgi turpināt šo dalību laikposmā, kas Observatorijai vajadzīgs, lai pieņemtu pamatnostādnes turpmākajai darbībai laikposmā no 2006. gada. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi turpināt šo dalību laikposmā, kas Observatorijai vajadzīgs, lai pieņemtu pamatnostādnes turpmākajai darbībai laikposmā no 2006. gada.

| (7) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 1999/748/EK, |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 1999/748/EK,

IR NOLĒMUSI.

Vienīgais pants

Ar šo Lēmuma 1999/784/EK 5. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“5. pants

Šis lēmums ir spēkā līdz septītā gada pēdējā mēneša pēdējai dienai pēc tā pieņemšanas.”.

Briselē, 2004. gada 17. novembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. NICOLAÏ

---

(1)  OV C 98, 23.4.2004., 34. lpp.

1

(2)  OV C 241, 28.9.2004., 15. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 21. aprīļa Atzinums (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēts) un Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmums.

3

(4)  OV L 307, 2.12.1999., 61. lpp.

4

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 390/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 390/3

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 2240/2004

(2004. gada 15. decembris),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 975/1999, ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi – attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 179. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā

| (1) | Kopienas rīcībai, kas vērsta uz to, lai popularizētu cilvēktiesības un demokrātijas principus, kā noteikts Komisijas 2001. gada 8. maija Paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas Savienības loma cilvēktiesību un demokrātijas popularizēšanā trešās valstīs”, jāturpinās pēc 2004. gada. Padomes Regula (EK) Nr. 975/1999 (2) ir pierādījusi sevi kā adekvāts tiesiskais instruments, lai īstenotu Kopienas tehnisko un finansiālo atbalstu cilvēktiesībām un demokratizācijas aktivitātēm attīstības valstīs un citās trešās valstīs, cenšoties sasniegt vispārējos mērķus šajā jomā. Taču minētās regulas spēkā esamības termiņš beidzas 2004. gada 31. decembrī. Tādēļ ir nepieciešams to pagarināt; |
| --- | --- |

(1)

Kopienas rīcībai, kas vērsta uz to, lai popularizētu cilvēktiesības un demokrātijas principus, kā noteikts Komisijas 2001. gada 8. maija Paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Eiropas Savienības loma cilvēktiesību un demokrātijas popularizēšanā trešās valstīs”, jāturpinās pēc 2004. gada. Padomes Regula (EK) Nr. 975/1999 (2) ir pierādījusi sevi kā adekvāts tiesiskais instruments, lai īstenotu Kopienas tehnisko un finansiālo atbalstu cilvēktiesībām un demokratizācijas aktivitātēm attīstības valstīs un citās trešās valstīs, cenšoties sasniegt vispārējos mērķus šajā jomā. Taču minētās regulas spēkā esamības termiņš beidzas 2004. gada 31. decembrī. Tādēļ ir nepieciešams to pagarināt;

| (2) | pamatojoties uz finanšu līdzekļu apjomu, kas ietverts Regulā (EK) Nr. 975/1999, un laikposmam līdz 2006. gadam paredzētajām indikatīvajām apropriācijām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā, šī regula programmas pagarinātajam īstenošanas laikam paredz finanšu līdzekļu apjomu, kas budžeta lēmējiestādēm ikgadējās budžeta procedūras vajadzībām ir galvenais atskaites punkts, kā paredzēts 33. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3); |
| --- | --- |

(2)

pamatojoties uz finanšu līdzekļu apjomu, kas ietverts Regulā (EK) Nr. 975/1999, un laikposmam līdz 2006. gadam paredzētajām indikatīvajām apropriācijām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā, šī regula programmas pagarinātajam īstenošanas laikam paredz finanšu līdzekļu apjomu, kas budžeta lēmējiestādēm ikgadējās budžeta procedūras vajadzībām ir galvenais atskaites punkts, kā paredzēts 33. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3);

| (3) | īstenojot ES Vēlēšanu novērošanas misijas, Regulas (EK) Nr. 975/1999 noteikumi par palīdzības īstenošanas kārtību būtu jāsaskaņo ar tiesiskajām prasībām Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4); |
| --- | --- |

(3)

īstenojot ES Vēlēšanu novērošanas misijas, Regulas (EK) Nr. 975/1999 noteikumi par palīdzības īstenošanas kārtību būtu jāsaskaņo ar tiesiskajām prasībām Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4);

| (4) | Kopienas finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu un nelikumībām ir Regulas (EK) Nr. 975/1999 sastāvdaļa. Jo īpaši nolīgumiem un līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar minēto regulu, vajadzētu atļaut Komisijai veikt pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, lai Eiropas Kopienu finanšu intereses aizsargātu no krāpšanas un citiem pārkāpumiem (5); |
| --- | --- |

(4)

Kopienas finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu un nelikumībām ir Regulas (EK) Nr. 975/1999 sastāvdaļa. Jo īpaši nolīgumiem un līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar minēto regulu, vajadzētu atļaut Komisijai veikt pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, lai Eiropas Kopienu finanšu intereses aizsargātu no krāpšanas un citiem pārkāpumiem (5);

| (5) | pasākumi, kas nepieciešami Regulas (EK) Nr. 975/1999 īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6); |
| --- | --- |

(5)

pasākumi, kas nepieciešami Regulas (EK) Nr. 975/1999 īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6);

| (6) | tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 975/1999, |
| --- | --- |

(6)

tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 975/1999,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 975/1999 groza šādi:

| 1) | regulas 2. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “h) | atbalstīt centienus, lai veicinātu demokrātisku valstu grupu izveidi ANO struktūrās, specializētajās aģentūrās un reģionālajās organizācijās.”; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“h)

atbalstīt centienus, lai veicinātu demokrātisku valstu grupu izveidi ANO struktūrās, specializētajās aģentūrās un reģionālajās organizācijās.”;

| 2) | regulas 4. panta 1. punkta beigās pievieno šādu teikumu:
  “Saistībā ar ES Vēlēšanu novērošanas misijām un ”amicus curiae” procesu finansējumu saskaņā ar šo regulu var saņemt fiziskas personas.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 4. panta 1. punkta beigās pievieno šādu teikumu:

“Saistībā ar ES Vēlēšanu novērošanas misijām un ”amicus curiae” procesu finansējumu saskaņā ar šo regulu var saņemt fiziskas personas.”;

| 3) | regulas 5. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Lai varētu saņemt Kopienas palīdzību, 4. panta 1. punkta pirmajā teikumā minēto partneru galvenajai mītnei ir jābūt kādā trešā valstī, kam ir tiesības saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar šo regulu, vai kādā Kopienas dalībvalstī.”; |
| --- | --- |

3)

regulas 5. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Lai varētu saņemt Kopienas palīdzību, 4. panta 1. punkta pirmajā teikumā minēto partneru galvenajai mītnei ir jābūt kādā trešā valstī, kam ir tiesības saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar šo regulu, vai kādā Kopienas dalībvalstī.”;

| 4) | regulas 7. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Kopienas finansējumu saskaņā ar šo regulu piešķir subsīdiju vai līgumu veidā. Veicot regulas 2. pantā paredzētās darbības, ES Vēlēšanu novērošanas misiju locekļus, kuru dalību apmaksā no cilvēktiesībām un demokratizācijai paredzētajām apropriācijām, pieņem darbā saskaņā ar Komisijas noteikto kārtību.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 7. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Kopienas finansējumu saskaņā ar šo regulu piešķir subsīdiju vai līgumu veidā. Veicot regulas 2. pantā paredzētās darbības, ES Vēlēšanu novērošanas misiju locekļus, kuru dalību apmaksā no cilvēktiesībām un demokratizācijai paredzētajām apropriācijām, pieņem darbā saskaņā ar Komisijas noteikto kārtību.”;

| 5) | regulas 10. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Šīs regulas īstenošanai paredzētais finanšu līdzekļu apjoms laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir EUR 134 miljoni.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 10. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Šīs regulas īstenošanai paredzētais finanšu līdzekļu apjoms laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim ir EUR 134 miljoni.”;

| 6) | regulas 11. un 12. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:
  “11. pants
  1.   Komisija pieņem shēmu Kopienas darbību plānošanai un noteikšanai.
  Shēma jo īpaši ietver:






  a) | daudzgadu indikatīvās programmas un ikgadēju šo programmu atjaunināšanu; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 11. un 12. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“11. pants

1.   Komisija pieņem shēmu Kopienas darbību plānošanai un noteikšanai.

Shēma jo īpaši ietver:

a)

daudzgadu indikatīvās programmas un ikgadēju šo programmu atjaunināšanu;

| b) | ikgadējās darba programmas. |
| --- | --- |

b)

ikgadējās darba programmas.

Īpašos apstākļos var pieņemt konkrētus pasākumus, kas nav iekļauti ikgadējā darba programmā.

2.   Komisija sagatavo gada ziņojumu, kurā izklāsta plānotās programmas nākamajam gadam pa reģioniem un pa nozarēm, un pēc tam par to īstenošanu ziņo Eiropas Parlamentam.

Komisija ir atbildīga par vispārējo daudzgadu plānā noteikto ikgadējo darba programmu pārvaldību un pielāgošanu atbilstīgi šai regulai un elastīguma prasībām. Pieņemtie lēmumi atspoguļo Eiropas Savienības prioritātes un galvenās rūpes par demokrātijas konsolidēšanu, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, un šos lēmumus nosaka programmu īpašā būtība. Komisija pilnībā informē Eiropas Parlamentu par norises gaitu.

3.   Komisija īsteno Kopienas darbības, kas veiktas saskaņā ar šo regulu, atbilstīgi spēkā esošajām budžeta un citām procedūrām, jo īpaši procedūrām, kas paredzētas Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (7).

12. pants

1.   Šīs regulas 11. panta 1. punktā minētos instrumentus pieņem saskaņā ar procedūru, kas minēta 13. panta 2. punktā.

Ja grozījumi, ko veic 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajās ikgadējās darba programmās, nepārsniedz 20 % no kopējā šīm programmām piešķirtā līdzekļu apjoma vai ja tie būtiski nemaina tajās ietverto projektu un programmu būtību, šādus grozījumus pieņem Komisija. Tā informē 13. panta 1. punktā minēto komiteju.

2.   Neskarot 14. pantu, lēmumus par tādu projektu un programmu finansēšanu, ko nesedz no ikgadējo darba programmu līdzekļiem un kas pārsniedz EUR 1 miljonu, pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru.”;

| 7) | regulas 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK (1) 4. un 7. punktu, ņemot vērā tā 8. punktu.
  Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir 30 dienas.”; |
| --- | --- |

7)

regulas 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK (1) 4. un 7. punktu, ņemot vērā tā 8. punktu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais termiņš ir 30 dienas.”;

| 8) | svītro regulas 15. panta otro teikumu; |
| --- | --- |

8)

svītro regulas 15. panta otro teikumu;

| 9) | regulas 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “17. pants
  Katrā saskaņā ar šo regulu noslēgtajā nolīgumā vai līgumā tieši nosaka, ka Komisija un Revīzijas palāta var īstenot savas pilnvaras izdarīt gan dokumentu, gan telpu pārbaudi attiecībā uz visiem līgumslēdzējiem un apakšlīgumu slēdzējiem, kas ir saņēmuši Kopienas līdzekļus. Piemēro Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, lai Eiropas Kopienu finanšu intereses aizsargātu no krāpšanas un citiem pārkāpumiem (8).”; |
| --- | --- |

9)

regulas 17. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“17. pants

Katrā saskaņā ar šo regulu noslēgtajā nolīgumā vai līgumā tieši nosaka, ka Komisija un Revīzijas palāta var īstenot savas pilnvaras izdarīt gan dokumentu, gan telpu pārbaudi attiecībā uz visiem līgumslēdzējiem un apakšlīgumu slēdzējiem, kas ir saņēmuši Kopienas līdzekļus. Piemēro Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, lai Eiropas Kopienu finanšu intereses aizsargātu no krāpšanas un citiem pārkāpumiem (8).”;

| 10) | regulas 20. panta otrajā daļā datumu “līdz 2004. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2006. gada 31. decembrim”. |
| --- | --- |

10)

regulas 20. panta otrajā daļā datumu “līdz 2004. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2006. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. NICOLAÏ

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa Atzinums (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēts) un Padomes 2004. gada 2. decembra Lēmums.

1

(2)  OV L 120, 8.5.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).

3

(4)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

4

(5)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

7

(8)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

8

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 390/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 390/6

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 2241/2004/EK

(2004. gada 15. decembris)

par vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 149. un 150. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā

| (1) | lielāka kvalifikāciju un kompetences pārskatāmība visā Eiropā atvieglinās mobilitāti mūžizglītības nolūkos, tādējādi sekmējot kvalitatīvas izglītības un mācību attīstību, un veicinās mobilitāti nodarbinātības dēļ valstu un nozaru starpā; |
| --- | --- |

(1)

lielāka kvalifikāciju un kompetences pārskatāmība visā Eiropā atvieglinās mobilitāti mūžizglītības nolūkos, tādējādi sekmējot kvalitatīvas izglītības un mācību attīstību, un veicinās mobilitāti nodarbinātības dēļ valstu un nozaru starpā;

| (2) | Mobilitātes rīcības plānā (4), kurš apstiprināts Nicā 2000. gada 7. un 9. decembrī sanākušajā Eiropadomē, un Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2001/613/EK (2001. gada 10. jūlijs) par studentu, mācāmo personu, brīvprātīgu darbinieku, mācībspēku un instruktoru mobilitāti Kopienā (5) ieteica dokumentus visur lietot tā, lai kvalifikācijas un kompetence kļūtu pārskatāmākas, veidojot Eiropas kvalifikāciju telpu. Komisijas rīcības plānā par iemaņām un mobilitāti bija aicināts izveidot un stiprināt instrumentus, kas sekmē kvalifikāciju pārskatāmību un izmantojamību, tādējādi veicinot mobilitāti gan nozarēs, gan starp nozarēm. Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā sanākusī Eiropadome pieprasīja veikt papildu darbības, lai ieviestu instrumentus, ar ko uzlabot diplomu un kvalifikāciju pārskatāmību. Padomes Rezolūcijā (2002. gada 3. jūnijs) par iemaņām un mobilitāti (6) un Padomes Rezolūcijā (2002. gada 27. jūnijs) par mūžizglītību (7) aicina izvērst plašāku sadarbību, cita starpā, lai izveidotu pārskatāmības un atzīšanas sistēmu, balstoties uz pastāvošiem instrumentiem; |
| --- | --- |

(2)

Mobilitātes rīcības plānā (4), kurš apstiprināts Nicā 2000. gada 7. un 9. decembrī sanākušajā Eiropadomē, un Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā 2001/613/EK (2001. gada 10. jūlijs) par studentu, mācāmo personu, brīvprātīgu darbinieku, mācībspēku un instruktoru mobilitāti Kopienā (5) ieteica dokumentus visur lietot tā, lai kvalifikācijas un kompetence kļūtu pārskatāmākas, veidojot Eiropas kvalifikāciju telpu. Komisijas rīcības plānā par iemaņām un mobilitāti bija aicināts izveidot un stiprināt instrumentus, kas sekmē kvalifikāciju pārskatāmību un izmantojamību, tādējādi veicinot mobilitāti gan nozarēs, gan starp nozarēm. Barselonā 2002. gada 15. un 16. martā sanākusī Eiropadome pieprasīja veikt papildu darbības, lai ieviestu instrumentus, ar ko uzlabot diplomu un kvalifikāciju pārskatāmību. Padomes Rezolūcijā (2002. gada 3. jūnijs) par iemaņām un mobilitāti (6) un Padomes Rezolūcijā (2002. gada 27. jūnijs) par mūžizglītību (7) aicina izvērst plašāku sadarbību, cita starpā, lai izveidotu pārskatāmības un atzīšanas sistēmu, balstoties uz pastāvošiem instrumentiem;

| (3) | Padomes Rezolūcijā (2002. gada 19. decembris) par paplašinātu Eiropas sadarbību arodizglītības un arodmācību jomā (8) ir aicināts veikt darbības, kas palielina pārskatāmību arodizglītības un arodmācību jomā, īstenojot un racionalizējot informācijas līdzekļus un tīklus, tostarp iekļaujot pastāvošos instrumentus vienotā sistēmā. Šajā sistēmā būtu jābūt dokumentu portfelim ar kopēju marku un kopēju logotipu, kuru papildina pietiekamas informācijas sistēmas un ko popularizē ar ilgstošiem veicināšanas pasākumiem Eiropas un valstu līmenī; |
| --- | --- |

(3)

Padomes Rezolūcijā (2002. gada 19. decembris) par paplašinātu Eiropas sadarbību arodizglītības un arodmācību jomā (8) ir aicināts veikt darbības, kas palielina pārskatāmību arodizglītības un arodmācību jomā, īstenojot un racionalizējot informācijas līdzekļus un tīklus, tostarp iekļaujot pastāvošos instrumentus vienotā sistēmā. Šajā sistēmā būtu jābūt dokumentu portfelim ar kopēju marku un kopēju logotipu, kuru papildina pietiekamas informācijas sistēmas un ko popularizē ar ilgstošiem veicināšanas pasākumiem Eiropas un valstu līmenī;

| (4) | Pēdējos gados gan Kopienas, gan starptautiskā līmenī ir izveidoti vairāki jauni instrumenti, lai palīdzētu Eiropas pilsoņiem, meklējot darbu vai piesakoties mācībām, labāk darīt zināmus savas kvalifikācijas un kompetenci. Pie tādiem pieder kopējs Eiropas formāts dzīves aprakstam (CV), kas ierosināts Komisijas 2002. gada 11. marta Ieteikumā 2002/236/EK (9), diplomu pielikumi, kas ierosināti 1997. gada 11. aprīlī Lisabonā pieņemtajā Konvencijā par to kvalifikāciju atzīšanu, kuras saistītas ar augstāko izglītību Eiropas reģionā, Europass mācību dokuments, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 1999/51/EK (1998. gada 21. decembris) par “Eirotakas” veicināšanu ar darbu saistītās mācībās, ietverot mācekļa praksi (10), kā arī Eiropas Padomes izstrādātais apliecības pielikums un Eiropas valodu portfelis. Šie instrumenti būtu jāietver vienotā sistēmā; |
| --- | --- |

(4)

Pēdējos gados gan Kopienas, gan starptautiskā līmenī ir izveidoti vairāki jauni instrumenti, lai palīdzētu Eiropas pilsoņiem, meklējot darbu vai piesakoties mācībām, labāk darīt zināmus savas kvalifikācijas un kompetenci. Pie tādiem pieder kopējs Eiropas formāts dzīves aprakstam (CV), kas ierosināts Komisijas 2002. gada 11. marta Ieteikumā 2002/236/EK (9), diplomu pielikumi, kas ierosināti 1997. gada 11. aprīlī Lisabonā pieņemtajā Konvencijā par to kvalifikāciju atzīšanu, kuras saistītas ar augstāko izglītību Eiropas reģionā, Europass mācību dokuments, kas izveidots ar Padomes Lēmumu 1999/51/EK (1998. gada 21. decembris) par “Eirotakas” veicināšanu ar darbu saistītās mācībās, ietverot mācekļa praksi (10), kā arī Eiropas Padomes izstrādātais apliecības pielikums un Eiropas valodu portfelis. Šie instrumenti būtu jāietver vienotā sistēmā;

| (5) | būtu jāparedz, ka, tiklīdz vienotas sistēmas īstenošanas struktūra un procedūras būs izveidotas un darbosies, tajā varētu iekļaut arī citus dokumentus, kas ir saderīgi ar tās mērķi. Cita starpā, vienotu sistēmu varētu vēl paplašināt, tajā iekļaujot dokumentu, kas reģistrētu turētāja kompetenci informācijas tehnoloģijas jomā; |
| --- | --- |

(5)

būtu jāparedz, ka, tiklīdz vienotas sistēmas īstenošanas struktūra un procedūras būs izveidotas un darbosies, tajā varētu iekļaut arī citus dokumentus, kas ir saderīgi ar tās mērķi. Cita starpā, vienotu sistēmu varētu vēl paplašināt, tajā iekļaujot dokumentu, kas reģistrētu turētāja kompetenci informācijas tehnoloģijas jomā;

| (6) | kvalitatīvas informācijas un norādījumu sniegšana ir svarīgs faktors, lai uzlabotu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmību. Esošajiem pakalpojumiem un tīkliem jau ir ievērojama nozīme, ko varētu pastiprinātu, veidojot ciešāku sadarbību, lai celtu Kopienas darbību vērtību; |
| --- | --- |

(6)

kvalitatīvas informācijas un norādījumu sniegšana ir svarīgs faktors, lai uzlabotu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmību. Esošajiem pakalpojumiem un tīkliem jau ir ievērojama nozīme, ko varētu pastiprinātu, veidojot ciešāku sadarbību, lai celtu Kopienas darbību vērtību;

| (7) | tādēļ ir jānodrošina saskanība un savstarpēja papildināmība starp ar šo lēmumu īstenotām darbībām un citu attiecīgu politiku, instrumentiem un rīcību. Pie tiem - Kopienas līmenī - pieder Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop), kas izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (11), Eiropas Izglītības fonds, kas izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1360/90 (12), un Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (EURES), kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2003/8/EK (2002. gada 23. decembris), ar ko īsteno Padomes Regulu (EEK) Nr. 1612/68 attiecībā uz darba piedāvājumu un pieprasījumu apkopošanu un apmierināšanu (13). Tāpat starptautiskā līmenī ir Eiropas valstu akadēmiskās atzīšanas informācijas centru tīkls (ENIC), ko izveidojusi Eiropas Padome un UNESCO; |
| --- | --- |

(7)

tādēļ ir jānodrošina saskanība un savstarpēja papildināmība starp ar šo lēmumu īstenotām darbībām un citu attiecīgu politiku, instrumentiem un rīcību. Pie tiem - Kopienas līmenī - pieder Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop), kas izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 337/75 (11), Eiropas Izglītības fonds, kas izveidots ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1360/90 (12), un Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (EURES), kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2003/8/EK (2002. gada 23. decembris), ar ko īsteno Padomes Regulu (EEK) Nr. 1612/68 attiecībā uz darba piedāvājumu un pieprasījumu apkopošanu un apmierināšanu (13). Tāpat starptautiskā līmenī ir Eiropas valstu akadēmiskās atzīšanas informācijas centru tīkls (ENIC), ko izveidojusi Eiropas Padome un UNESCO;

| (8) | Europass mācību dokuments, kas izveidots ar Lēmumu 1999/51/EK, tādēļ būtu jāaizstāj ar līdzīgu dokumentu, kam ir plašāka darbības joma un ko izmanto, lai reģistrētu visus laikposmus, kuros jebkur Eiropā mācību nolūkos īstenota starpvalstu mobilitāte jebkurā līmenī un jebkuram mērķim, un kas atbilst attiecīgiem kvalitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

(8)

Europass mācību dokuments, kas izveidots ar Lēmumu 1999/51/EK, tādēļ būtu jāaizstāj ar līdzīgu dokumentu, kam ir plašāka darbības joma un ko izmanto, lai reģistrētu visus laikposmus, kuros jebkur Eiropā mācību nolūkos īstenota starpvalstu mobilitāte jebkurā līmenī un jebkuram mērķim, un kas atbilst attiecīgiem kvalitātes kritērijiem;

| (9) | Europass sistēma būtu jāīsteno ar attiecīgo valstu struktūru starpniecību atbilstīgi 54. panta 2. punkta c) apakšpunktam un 3. punktam Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (14); |
| --- | --- |

(9)

Europass sistēma būtu jāīsteno ar attiecīgo valstu struktūru starpniecību atbilstīgi 54. panta 2. punkta c) apakšpunktam un 3. punktam Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (14);

| (10) | visām valstīm, kas pievienojas Eiropas Savienībai, Eiropas Ekonomikas zonas valstīm, kas nav Kopienas valstis, un Eiropas Savienības kandidātvalstīm jābūt tiesīgām piedalīties sistēmā saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem tiesību instrumentos, kas reglamentē Kopienas un minēto valstu attiecības. Būtu jādod iespēja gūt labumu no šīs sistēmas arī trešo valstu pilsoņiem, kas dzīvo Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

(10)

visām valstīm, kas pievienojas Eiropas Savienībai, Eiropas Ekonomikas zonas valstīm, kas nav Kopienas valstis, un Eiropas Savienības kandidātvalstīm jābūt tiesīgām piedalīties sistēmā saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem tiesību instrumentos, kas reglamentē Kopienas un minēto valstu attiecības. Būtu jādod iespēja gūt labumu no šīs sistēmas arī trešo valstu pilsoņiem, kas dzīvo Eiropas Savienībā;

| (11) | attiecībā uz šo lēmumu sociālajiem partneriem ir liela nozīme, un viņiem būtu jābūt iesaistītiem tā īstenošanā. Arodmācību padomdevēja komiteja, kura izveidota ar Padomes Lēmumu 63/266/EEK (1963. gada 2. aprīlis), ar ko nosaka kopējās arodmācību politikas īstenošanas vispārīgos principus (15), un kurā ir sociālo partneru un dalībvalstu iestāžu pārstāvji, būtu regulāri jāinformē par šā lēmuma īstenošanu. Sociālajiem partneriem Eiropas līmenī un citām attiecīgām ieinteresētām personām, tostarp izglītības un mācību struktūrām, būs īpaša nozīme attiecībā uz ierosmēm par pārskatāmību, ko varētu ar laiku iekļaut Europass sistēmā; |
| --- | --- |

(11)

attiecībā uz šo lēmumu sociālajiem partneriem ir liela nozīme, un viņiem būtu jābūt iesaistītiem tā īstenošanā. Arodmācību padomdevēja komiteja, kura izveidota ar Padomes Lēmumu 63/266/EEK (1963. gada 2. aprīlis), ar ko nosaka kopējās arodmācību politikas īstenošanas vispārīgos principus (15), un kurā ir sociālo partneru un dalībvalstu iestāžu pārstāvji, būtu regulāri jāinformē par šā lēmuma īstenošanu. Sociālajiem partneriem Eiropas līmenī un citām attiecīgām ieinteresētām personām, tostarp izglītības un mācību struktūrām, būs īpaša nozīme attiecībā uz ierosmēm par pārskatāmību, ko varētu ar laiku iekļaut Europass sistēmā;

| (12) | tā kā dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt šā lēmuma mērķi, proti, izveidot vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai, un tos labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu ar šo lēmumu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

(12)

tā kā dalībvalstis nespēj pienācīgi sasniegt šā lēmuma mērķi, proti, izveidot vienotu Kopienas sistēmu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai, un tos labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu ar šo lēmumu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai;

| (13) | šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16); |
| --- | --- |

(13)

šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (16);

| (14) | būtu jāatceļ Lēmums 1999/51/EK, |
| --- | --- |

(14)

būtu jāatceļ Lēmums 1999/51/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Ar šo lēmumu izveido vienotu Kopienas sistēmu, lai nodrošinātu kvalifikāciju un kompetences pārskatāmību, izveidojot personīgu, saskaņotu dokumentu portfeli ar nosaukumu “Europass”, ko pilsoņi var brīvprātīgi izmantot, lai visā Eiropā labāk darītu zināmas un uzrādīt savas kvalifikācijas un kompetenci. Europass vai jebkura Europass dokumenta izmantošana neuzliek nekādas saistības un nepiešķir nekādas tiesības, kas nav paredzētas šajā lēmumā.

2. pants

Europass dokumenti

Europass dokumenti ir:

| a) | šā lēmuma 5. pantā minētais Europass dzīves apraksts (še turpmāk - “Europass-CV”); |
| --- | --- |

a)

šā lēmuma 5. pantā minētais Europass dzīves apraksts (še turpmāk - “Europass-CV”);

| b) | šā lēmuma 6. līdz 9. pantā minētie dokumenti; |
| --- | --- |

b)

šā lēmuma 6. līdz 9. pantā minētie dokumenti;

| c) | visi citi dokumenti, ko Komisija ir apstiprinājusi par Europass dokumentiem saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem kritērijiem un 4. panta 2. punktā minēto procedūru. |
| --- | --- |

c)

visi citi dokumenti, ko Komisija ir apstiprinājusi par Europass dokumentiem saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem kritērijiem un 4. panta 2. punktā minēto procedūru.

3. pants

Sociālie partneri

Neskarot 4. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija apspriežas ar sociālajiem partneriem un citām attiecīgām ieinteresētām personām Eiropas līmenī, tostarp izglītības un mācību struktūrām.

4. pants

Komitejas procedūra

1.   Šā lēmuma 2. punkta c) apakšpunkta piemērošanai, atkarībā no attiecīgā dokumenta iedabas, Komisijai palīdz Socrates komiteja un/vai Leonardo komiteja, kas attiecīgi izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 253/2000/EK (2000. gada 24. janvāris), ar ko ievieš otro posmu Kopienas darbības programmai izglītības jomā “Socrates” (17), un Padomes Lēmumu 1999/382/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko ievieš Kopienas profesionālās izglītības darbības programmas “Leonardo da Vinci” otro posmu (18).

2.   Ja uz šo punktu ir dota atsauce, piemēro 4. un 7. pantu Lēmumā 1999/468/EK, ņemot vērā minētā lēmuma 8. pantu.

5. pants

Europass-CV

Europass-CV dod pilsoņiem iespēju skaidri un saprotami sniegt informāciju par visām savām kvalifikācijām un kompetenci. Europass-CV ir tāds, kā izklāstīts II pielikumā.

6. pants

Europass mobilitātes dokuments

Europass mobilitātes dokumentā norāda laikposmus, ko dokumenta turētājs ir pavadījis, mācoties valstīs, kas nav viņa valsts. Europass mobilitātes dokuments ir izklāstīts III pielikumā.

7. pants

Europass diploma pielikums

Europass diploma pielikums sniedz informāciju par tā turētāja sasniegumiem augstākā izglītībā. Europass diploma pielikums ir izklāstīts IV pielikumā.

8. pants

Europass valodu portfelis

Europass valodu portfelis dod pilsoņiem iespēju uzrādīt savu valodu prasmi. Europass valodu portfelis ir izklāstīts V pielikumā.

9. pants

Europass apliecības pielikums

Europass apliecības pielikumā apraksta kompetenci un kvalifikācijas, kas atbilst arodmācību apliecībai. Europass apliecības pielikums ir izklāstīts VI pielikumā.

10. pants

Europass internetā

Lai īstenotu šo lēmumu, Komisija un attiecīgās valsts iestādes sadarbojas, lai izveidotu un pārvaldītu uz interneta bāzētu Europass informācijas sistēmu, kas ietver gan elementus, ko pārvalda Kopienas līmenī, gan elementus, ko pārvalda valstu līmenī. Informācijas sistēma, ko izmanto Europass sistēma, ir izklāstīta VII pielikumā.

11. pants

Valsts Europass centri

1.   Katra dalībvalsts atbild par šā lēmuma īstenošanu valsts līmenī. Tālab katra dalībvalsts izraugās savu Valsts Europass centru (VEC), kas atbild par visu šajā lēmumā minēto darbību koordināciju valstī un pēc vajadzības aizstāj vai attīsta pastāvošas struktūras, kas pašlaik veic līdzīgas darbības.

Ar šo izveido Eiropas VEC tīklu. Tā darbības koordinē Komisija.

2.   VEC:

| a) | sadarbībā ar attiecīgām valstu struktūrām saskaņo darbības, kas saistītas ar Europass dokumentu pieejamības veicināšanu vai to izsniegšanu, vai vajadzības gadījumā veic šādas darbības; |
| --- | --- |

a)

sadarbībā ar attiecīgām valstu struktūrām saskaņo darbības, kas saistītas ar Europass dokumentu pieejamības veicināšanu vai to izsniegšanu, vai vajadzības gadījumā veic šādas darbības;

| b) | izveido un pārvalda valsts informācijas sistēmu saskaņā ar 10. punktu; |
| --- | --- |

b)

izveido un pārvalda valsts informācijas sistēmu saskaņā ar 10. punktu;

| c) | veicina Europass izmantošanu, tostarp ar interneta pakalpojumu starpniecību; |
| --- | --- |

c)

veicina Europass izmantošanu, tostarp ar interneta pakalpojumu starpniecību;

| d) | sadarbībā ar attiecīgām valsts organizācijām nodrošina to, ka atsevišķiem pilsoņiem ir pieejama pietiekama informācija un norādījumi par Europass un tā dokumentiem; |
| --- | --- |

d)

sadarbībā ar attiecīgām valsts organizācijām nodrošina to, ka atsevišķiem pilsoņiem ir pieejama pietiekama informācija un norādījumi par Europass un tā dokumentiem;

| e) | palīdz sniegt informāciju un norādījumus par izglītības iespējām visā Eiropā, izglītības un mācību sistēmu struktūru un citiem jautājumiem, kas saistīti ar mobilitāti izglītības nolūkos, jo īpaši, cieši sadarbojoties ar attiecīgiem Kopienas un valstu dienestiem, un vajadzības gadījumā dara pilsoņiem pieejamu rokasgrāmatu par mobilitāti; |
| --- | --- |

e)

palīdz sniegt informāciju un norādījumus par izglītības iespējām visā Eiropā, izglītības un mācību sistēmu struktūru un citiem jautājumiem, kas saistīti ar mobilitāti izglītības nolūkos, jo īpaši, cieši sadarbojoties ar attiecīgiem Kopienas un valstu dienestiem, un vajadzības gadījumā dara pilsoņiem pieejamu rokasgrāmatu par mobilitāti;

| f) | valsts līmenī apsaimnieko Kopienas finanšu atbalstu visām ar šo lēmumu saistītām darbībām; |
| --- | --- |

f)

valsts līmenī apsaimnieko Kopienas finanšu atbalstu visām ar šo lēmumu saistītām darbībām;

| g) | līdzdarbojas Eiropas VEC tīklā. |
| --- | --- |

g)

līdzdarbojas Eiropas VEC tīklā.

3.   VEC darbojas kā īstenošanas struktūra valsts līmenī saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 54. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 3. punktu.

12. pants

Komisijas un dalībvalstu kopīgie uzvedumi

Komisija un dalībvalstis:

| a) | nodrošina, ka Kopienas un valsts līmenī notiek pietiekami reklāmas un informācijas pasākumi, kas cita starpā aptver pilsoņus, vispārējās un profesionālās izglītības pakalpojumu sniedzējus un sociālos partnerus un uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus, pēc vajadzības papildinot un integrējot VEC darbību; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka Kopienas un valsts līmenī notiek pietiekami reklāmas un informācijas pasākumi, kas cita starpā aptver pilsoņus, vispārējās un profesionālās izglītības pakalpojumu sniedzējus un sociālos partnerus un uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus, pēc vajadzības papildinot un integrējot VEC darbību;

| b) | pienācīgā līmenī nodrošina pietiekamu sadarbību ar attiecīgiem dienestiem, jo īpaši ar EURES dienestu un citiem Kopienas dienestiem; |
| --- | --- |

b)

pienācīgā līmenī nodrošina pietiekamu sadarbību ar attiecīgiem dienestiem, jo īpaši ar EURES dienestu un citiem Kopienas dienestiem;

| c) | veicina vienādas iespējas, jo īpaši, palielinot visu attiecīgo iesaistīto personu informētību; |
| --- | --- |

c)

veicina vienādas iespējas, jo īpaši, palielinot visu attiecīgo iesaistīto personu informētību;

| d) | nodrošina to, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp izglītības un mācību struktūras un sociālie partneri, ir iesaistīti šā lēmuma īstenošanā; |
| --- | --- |

d)

nodrošina to, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp izglītības un mācību struktūras un sociālie partneri, ir iesaistīti šā lēmuma īstenošanā;

| e) | nodrošina to, ka attiecībā uz visām darbībām, kas ir saistītas ar šā lēmuma īstenošanu, ir pilnībā ievēroti attiecīgie Kopienas un valstu tiesību akti par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

e)

nodrošina to, ka attiecībā uz visām darbībām, kas ir saistītas ar šā lēmuma īstenošanu, ir pilnībā ievēroti attiecīgie Kopienas un valstu tiesību akti par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību.

13. pants

Komisijas uzdevumi

1.   Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina to, ka darbības, kas ir saistītas ar šā lēmuma īstenošanu, vispārīgi saskan ar citiem būtiskiem Kopienu politikas virzieniem, instrumentiem un darbībām, jo īpaši izglītības, arodmācību, jaunatnes, nodarbinātības, sociālās integrācijas, zinātnes, pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomā.

2.   Īstenojot šo lēmumu, Komisija izmanto Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) zināšanas un prasmes, ievērojot Regulu (EEK) Nr. 337/75. Saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem un attiecīgās jomās Komisijas un Eiropas Izglītības fonda aizbildnībā īsteno koordināciju, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 1360/90.

3.   Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī citas attiecīgas struktūras un jo īpaši Arodmācību padomdevēju komiteju par šā lēmuma īstenošanu.

14. pants

Iesaistītās valstis

1.   Šajā lēmumā minētajās darbībās var piedalīties valstis, kas pievienojas Eiropas Savienībai, kā arī Eiropas Ekonomikas zonas valstis, kas nav Kopienas valstis, saskaņā ar EEZ līgumā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Eiropas Savienības kandidātvalstis arī var piedalīties saskaņā ar to attiecīgiem Eiropas līgumiem.

15. pants

Vērtējums

Līdz 2008. gada 1. javārim un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei šā lēmuma īstenošanas novērtējuma ziņojumu, ņemot par pamatu kādas neatkarīgas struktūras veiktu novērtējumu.

16. pants

Finanšu noteikumi

Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina gada apropriācijas, ievērojot finanšu plāna robežas. Izdevumus, kas radušies saistībā ar šo lēmumu, pārvalda saskaņā ar VIII pielikumu.

17. pants

Atcelšana

Lēmumu 1999/51/EK atceļ.

18. pants

Spēkā stāšanās

Šis lēmums stājas spēkā 2005. gada 1. janvārī.

19. pants

Adresāti

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. NICOLAÏ

---

(1)  OV C 117, 30.4.2004., 12. lpp.

1

(2)  OV C 121, 30.4.2004., 10. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 22. aprīļa Atzinums (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēts), Padomes 2004. gada 21. oktobra Kopējā nostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta) un Eiropas Parlamenta 2004. gada 14. decembra Nostāja (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta).

3

(4)  OV C 371, 23.12.2000., 4. lpp.

4

(5)  OV L 215, 9.8.2001., 30. lpp.

5

(6)  OV L 162, 6.7.2002., 1. lpp.

6

(7)  OV L 163, 9.7.2002., 1. lpp.

7

(8)  OV L 13, 18.1.2003., 2. lpp.

8

(9)  OV L 79, 22.3.2002., 66. lpp.

9

(10)  OV L 17, 22.1.1999., 45. lpp.

10

(11)  OV L 39, 13.2.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1655/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 41. lpp.).

11

(12)  OV L 131, 23.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1648/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 22. lpp.).

12

(13)  OV L 5, 10.1.2003., 16. lpp.

13

(14)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

14

(15)  OV 63, 20.4.1963., 1338. lpp.

15

(16)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

16

(17)  OV L 28, 3.2.2000., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

17

(18)  OV L 146, 11.6.1999., 33. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 885/2004.

18

---

I PIELIKUMS

Kritēriji 2. panta c) apakšpunktā minēto jauno EUROPASS dokumentu ieviešanai

Visiem jauniem Europass dokumentiem būtu jāatbilst šādiem minimālajiem kritērijiem.

| 1. | Uz ko tie attiecas: Europass dokumentiem būtu īpaši jātiecas uzlabot kvalifikāciju un kompetences pārskatāmību. |
| --- | --- |

1.

Uz ko tie attiecas: Europass dokumentiem būtu īpaši jātiecas uzlabot kvalifikāciju un kompetences pārskatāmību.

| 2. | Eiropas dimensija: neskarot to brīvprātīgo iedabu, būtu jābūt iespējai piemērot Europass dokumentus visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

2.

Eiropas dimensija: neskarot to brīvprātīgo iedabu, būtu jābūt iespējai piemērot Europass dokumentus visās dalībvalstīs.

| 3. | Dokumentu valoda: Europass dokumentu paraugiem būtu jābūt pieejamiem vismaz visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

3.

Dokumentu valoda: Europass dokumentu paraugiem būtu jābūt pieejamiem vismaz visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās.

| 4. | Izmantojamība: Europass dokumentiem būtu jāder efektīvai izplatīšanai, vajadzības gadījumā - ar dokumentu izsniedzēju iestāžu starpniecību, gan papīra formā, gan elektroniski. |
| --- | --- |

4.

Izmantojamība: Europass dokumentiem būtu jāder efektīvai izplatīšanai, vajadzības gadījumā - ar dokumentu izsniedzēju iestāžu starpniecību, gan papīra formā, gan elektroniski.

---

II PIELIKUMS

EUROPASS DZĪVES APRAKSTS (EUROPASS CV)

1.   Apraksts

| 1.1. | Europass-CV pamatojas uz vienotu Eiropas formātu dzīves aprakstiem (CV), kas piedāvāts ar Ieteikumu 2002/236/EK.
  Ar to pilsoņiem dod paraugu tam, kā sistemātiski, hronoloģiski un elastīgi uzrādīt savas kvalifikācijas un kompetenci. Tajā ir doti konkrēti norādījumi par dažādām tā ailēm; ir arī sagatavotas metodiskās norādes un piemēri, lai palīdzētu pilsoņiem aizpildīt Europass CV. |
| --- | --- |

1.1.

Europass-CV pamatojas uz vienotu Eiropas formātu dzīves aprakstiem (CV), kas piedāvāts ar Ieteikumu 2002/236/EK.

Ar to pilsoņiem dod paraugu tam, kā sistemātiski, hronoloģiski un elastīgi uzrādīt savas kvalifikācijas un kompetenci. Tajā ir doti konkrēti norādījumi par dažādām tā ailēm; ir arī sagatavotas metodiskās norādes un piemēri, lai palīdzētu pilsoņiem aizpildīt Europass CV.

| 1.2. | Europass-CV ietver kategorijas, lai uzrādītu






  — | personīgu informāciju, valodu prasmi, darba pieredzi un sasniegumus izglītībā un mācībās, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Europass-CV ietver kategorijas, lai uzrādītu

—

personīgu informāciju, valodu prasmi, darba pieredzi un sasniegumus izglītībā un mācībās,

| — | personas papildu kompetences, uzsverot tehniskās, organizatoriskās, mākslinieciskās un sociālās iemaņas, |
| --- | --- |

—

personas papildu kompetences, uzsverot tehniskās, organizatoriskās, mākslinieciskās un sociālās iemaņas,

| — | papildu informāciju, ko varētu pievienot Europass CV kā vienu vai vairākus pielikumus. |
| --- | --- |

—

papildu informāciju, ko varētu pievienot Europass CV kā vienu vai vairākus pielikumus.

| 1.3. | Europass-CV ir personas dokuments, kas ietver atsevišķu pilsoņu sniegtos paziņojumus par sevi. |
| --- | --- |

1.3.

Europass-CV ir personas dokuments, kas ietver atsevišķu pilsoņu sniegtos paziņojumus par sevi.

| 1.4. | Dokumenta veidne ir diezgan detalizēta, bet katrs atsevišķs pilsonis var izvēlēties, kuras ailes aizpildīt. Pilsoņiem, kas aizpilda elektronisko veidlapu - vai nu lejupielādētu, vai tiešsaistes režīmā - būtu jāatļauj izdzēst jebkuru lauku, ko viņi nevēlas aizpildīt. Piemēram, personai, kas nenorāda savu dzimumu vai kam nav nekādu tehnisku iemaņu, par ko ziņot, būtu jāatļauj izdzēst attiecīgās ailes, lai ekrānā vai izdrukātā versijā nebūtu tukšu aiļu. |
| --- | --- |

1.4.

Dokumenta veidne ir diezgan detalizēta, bet katrs atsevišķs pilsonis var izvēlēties, kuras ailes aizpildīt. Pilsoņiem, kas aizpilda elektronisko veidlapu - vai nu lejupielādētu, vai tiešsaistes režīmā - būtu jāatļauj izdzēst jebkuru lauku, ko viņi nevēlas aizpildīt. Piemēram, personai, kas nenorāda savu dzimumu vai kam nav nekādu tehnisku iemaņu, par ko ziņot, būtu jāatļauj izdzēst attiecīgās ailes, lai ekrānā vai izdrukātā versijā nebūtu tukšu aiļu.

| 1.5. | Europass-CV ir Europass kodols: attiecīga pilsoņa Europass portfelis ietver pilsoņa paša aizpildīto Europass-CV un vienu vai vairākus citus Europass dokumentus atbilstīgi konkrētā pilsoņa izglītības un darba pieredzei. Europass-CV elektroniskai veidlapai vajadzētu dot iespēju izveidot saites no tā iedaļām uz attiecīgajiem Europass dokumentiem, piemēram, no iedaļas par izglītību un mācībām uz diploma pielikumu vai apliecības pielikumu. |
| --- | --- |

1.5.

Europass-CV ir Europass kodols: attiecīga pilsoņa Europass portfelis ietver pilsoņa paša aizpildīto Europass-CV un vienu vai vairākus citus Europass dokumentus atbilstīgi konkrētā pilsoņa izglītības un darba pieredzei. Europass-CV elektroniskai veidlapai vajadzētu dot iespēju izveidot saites no tā iedaļām uz attiecīgajiem Europass dokumentiem, piemēram, no iedaļas par izglītību un mācībām uz diploma pielikumu vai apliecības pielikumu.

| 1.6. | Saskaņā ar šā lēmuma 12. panta e) apakšpunktu, kompetentas iestādes, rīkojoties ar Europass-CV, veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pilnībā ir ievēroti attiecīgi Kopienas un valsts noteikumi par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

1.6.

Saskaņā ar šā lēmuma 12. panta e) apakšpunktu, kompetentas iestādes, rīkojoties ar Europass-CV, veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pilnībā ir ievēroti attiecīgi Kopienas un valsts noteikumi par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību.

2.   Europass-CV vispārējā struktūra

Še turpmāk ielogā ir dots paraugs Europass-CV struktūrai un tekstam. Komisija un kompetentas valsts iestādes vienosies gan par papīra, gan par elektroniskās versijas kārtojumu, kā arī par pārmaiņām struktūrā un tekstā.

Teksts kursīvā ir paredzēts kā palīglīdzeklis dokumenta aizpildīšanai.

Image

---

III PIELIKUMS

EUROPASS MOBILITĀTES DOKUMENTS

1.   Apraksts

| 1.1. | Europass mobilitātes dokuments ir paredzēts, lai vienotā Eiropas formātā norādītu Eiropas mācību taku, kas definēta 1.2. iedaļā.
  Tas ir personas dokuments, kurā norāda konkrēta turētāja veiktu Eiropas mācību taku. Tas palīdzēs tā turētājam labāk informēt citus par to, ko viņš ir ieguvis tādā pieredzē, jo īpaši kompetences ziņā. |
| --- | --- |

1.1.

Europass mobilitātes dokuments ir paredzēts, lai vienotā Eiropas formātā norādītu Eiropas mācību taku, kas definēta 1.2. iedaļā.

Tas ir personas dokuments, kurā norāda konkrēta turētāja veiktu Eiropas mācību taku. Tas palīdzēs tā turētājam labāk informēt citus par to, ko viņš ir ieguvis tādā pieredzē, jo īpaši kompetences ziņā.

| 1.2. | Eiropas mācību taka ir laikposms, ko kāda persona – neatkarīgi no vecuma, izglītības un ieņemamā amata – pavada citā valstī, lai mācītos, un kas:






  a) | vai nu notiek saskaņā ar kādu Kopienas izvērstu izglītības un mācību programmu, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Eiropas mācību taka ir laikposms, ko kāda persona – neatkarīgi no vecuma, izglītības un ieņemamā amata – pavada citā valstī, lai mācītos, un kas:

a)

vai nu notiek saskaņā ar kādu Kopienas izvērstu izglītības un mācību programmu,

| b) | vai atbilst visiem šiem kvalitātes kritērijiem:






  — | mācību laiks citā valstī ir saistīts ar mācību programmu, kas balstās tās personas izcelsmes valstī, uz kuru attiecas šī mācību taka, |
| --- | --- | --- |

b)

vai atbilst visiem šiem kvalitātes kritērijiem:

—

mācību laiks citā valstī ir saistīts ar mācību programmu, kas balstās tās personas izcelsmes valstī, uz kuru attiecas šī mācību taka,

| — | organizācija, kas ir atbildīga par mācību programmu tās izcelsmes valstī, (sūtītājorganizācija) līdz ar uzņēmējorganizāciju izstrādā un iesniedz attiecīgas valsts Europass centram vai struktūrai, kas mācību programmas izcelsmes valstī ir pilnvarota pārvaldīt Europass mobilitātes dokumentus, rakstisku nolīgumu par Eiropas mācību takas saturu, mērķiem un ilgumu, nodrošinot to, lai attiecīgai personai nodrošinātu pienācīgu sagatavošanos valodas jomā un uzņēmējvalstī atrastu darbaudzinātāju, kam uzticētu palīdzēt, informēt, vadīt un pārraudzīt attiecīgo personu, |
| --- | --- |

—

organizācija, kas ir atbildīga par mācību programmu tās izcelsmes valstī, (sūtītājorganizācija) līdz ar uzņēmējorganizāciju izstrādā un iesniedz attiecīgas valsts Europass centram vai struktūrai, kas mācību programmas izcelsmes valstī ir pilnvarota pārvaldīt Europass mobilitātes dokumentus, rakstisku nolīgumu par Eiropas mācību takas saturu, mērķiem un ilgumu, nodrošinot to, lai attiecīgai personai nodrošinātu pienācīgu sagatavošanos valodas jomā un uzņēmējvalstī atrastu darbaudzinātāju, kam uzticētu palīdzēt, informēt, vadīt un pārraudzīt attiecīgo personu,

| — | visas iesaistītās valstis ir Eiropas Savienības dalībvalstis vai EBTZ/EEZ valstis, |
| --- | --- |

—

visas iesaistītās valstis ir Eiropas Savienības dalībvalstis vai EBTZ/EEZ valstis,

| — | attiecīgā gadījumā sūtītājorganizācija un uzņēmējorganizācija sadarbojas, lai attiecīgai personai nodrošinātu pienācīgu informāciju par veselības aizsardzību darbavietā un darba drošību, darba tiesībām, vienlīdzības pasākumiem un citiem ar darbu saistītiem noteikumiem, kas ir spēkā uzņēmējvalstī. |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā sūtītājorganizācija un uzņēmējorganizācija sadarbojas, lai attiecīgai personai nodrošinātu pienācīgu informāciju par veselības aizsardzību darbavietā un darba drošību, darba tiesībām, vienlīdzības pasākumiem un citiem ar darbu saistītiem noteikumiem, kas ir spēkā uzņēmējvalstī.

| 1.3. | Europass mobilitātes dokumentu aizpilda mobilitātes projektā iesaistītā sūtītājorganizācija un uzņēmējorganizācija tādā valodā, par kādu tās vienojušās ar attiecīgo personu.
  Pilsoņi, kam izsniegts Europass mobilitātes dokuments, ir tiesīgi lūgt tulkojumu otrā valodā, kas pēc viņu izvēles var būt sūtītājorganizācijas vai uzņēmējorganizācijas valoda vai kāda trešā Eiropas valoda. Gadījumā, ja izvēlē trešu valodu, sūtītājorganizācija ir atbildīga par tulkojumu. |
| --- | --- |

1.3.

Europass mobilitātes dokumentu aizpilda mobilitātes projektā iesaistītā sūtītājorganizācija un uzņēmējorganizācija tādā valodā, par kādu tās vienojušās ar attiecīgo personu.

Pilsoņi, kam izsniegts Europass mobilitātes dokuments, ir tiesīgi lūgt tulkojumu otrā valodā, kas pēc viņu izvēles var būt sūtītājorganizācijas vai uzņēmējorganizācijas valoda vai kāda trešā Eiropas valoda. Gadījumā, ja izvēlē trešu valodu, sūtītājorganizācija ir atbildīga par tulkojumu.

| 1.4. | Europass mobilitātes dokumentos ir personas dati (skat. 2. punktu). Tās personas vārds, kurai ir izsniegts Europass mobilitātes dokuments, ir vienīgā obligātā personas informācija. Organizācijas, kas aizpilda Europass mobilitātes dokumentus, var aizpildīt citas ailes ar personas datiem tikai tad, ja attiecīgā persona tam piekrīt.
  Aile “Kvalifikācija” arī nav obligāta, tādējādi atzīstot to, ka ne vienmēr kāda izglītība vai mācību ierosme dod oficiālu kvalifikāciju.
  Jebkurā sistēmā Europass mobilitātes dokumentu aizpildīšanai elektroniskā formā – vai nu lejupielādējot, vai tiešsaistes režīmā – būtu jābūt iespējai jebkuru neaizpildītu aili izdzēst, lai ekrānā vai izdrukātā versijā nebūtu nevienas tukšas ailes. |
| --- | --- |

1.4.

Europass mobilitātes dokumentos ir personas dati (skat. 2. punktu). Tās personas vārds, kurai ir izsniegts Europass mobilitātes dokuments, ir vienīgā obligātā personas informācija. Organizācijas, kas aizpilda Europass mobilitātes dokumentus, var aizpildīt citas ailes ar personas datiem tikai tad, ja attiecīgā persona tam piekrīt.

Aile “Kvalifikācija” arī nav obligāta, tādējādi atzīstot to, ka ne vienmēr kāda izglītība vai mācību ierosme dod oficiālu kvalifikāciju.

Jebkurā sistēmā Europass mobilitātes dokumentu aizpildīšanai elektroniskā formā – vai nu lejupielādējot, vai tiešsaistes režīmā – būtu jābūt iespējai jebkuru neaizpildītu aili izdzēst, lai ekrānā vai izdrukātā versijā nebūtu nevienas tukšas ailes.

| 1.5. | Valsts Europass centrs ir atbildīgs par to, lai:






  — | Europass mobilitātes dokumentus izdod tikai tāpēc, lai fiksētu Eiropas mācību takas, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Valsts Europass centrs ir atbildīgs par to, lai:

—

Europass mobilitātes dokumentus izdod tikai tāpēc, lai fiksētu Eiropas mācību takas,

| — | visus Europass mobilitātes dokumentus aizpilda elektroniskā formā, |
| --- | --- |

—

visus Europass mobilitātes dokumentus aizpilda elektroniskā formā,

| — | visus Europass mobilitātes dokumentus to turētājiem arī izsniedz uz papīra, izmantojot vākus, kas īpaši izstrādāti sadarbībā ar Komisiju. |
| --- | --- |

—

visus Europass mobilitātes dokumentus to turētājiem arī izsniedz uz papīra, izmantojot vākus, kas īpaši izstrādāti sadarbībā ar Komisiju.

| 1.6. | Saskaņā ar šā lēmuma 12. panta e) apakšpunktu, kompetentas iestādes, kas pārvalda Europass mobilitātes dokumentus, jo īpaši elektroniskā formā, veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ir pilnībā ievēroti attiecīgie Kopienas un valsts tiesību akti par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

1.6.

Saskaņā ar šā lēmuma 12. panta e) apakšpunktu, kompetentas iestādes, kas pārvalda Europass mobilitātes dokumentus, jo īpaši elektroniskā formā, veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ir pilnībā ievēroti attiecīgie Kopienas un valsts tiesību akti par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību.

2.   Europass mobilitātes dokumenta vispārējs formāts

Še turpmāk ielogā ir dota Europass mobilitātes dokumenta struktūra un teksts. Komisija un kompetentas valsts iestādes savstarpēji vienosies gan par papīra, gan elektroniskās versijas izkārtojumu, gan arī par pārmaiņām struktūrā un tekstā.

Katrs ieraksts ir numurēts, lai vieglāk to atrast daudzvalodu vārdnīcā. Teksts kursīvā ir paredzēts kā palīglīdzeklis dokumenta aizpildīšanai. Ar zvaigznīti (*) atzīmētās ailes nav jāaizpilda obligāti.

Image

---

IV PIELIKUMS

EUROPASS DIPLOMA PIELIKUMS

1.   Apraksts

| 1.1. | Europass diploma pielikums (DP) ir dokuments, ko pievieno augstākās izglītības diplomam, lai palīdzētu trešām personām – jo īpaši personām citā valstī – saprast, par ko diploms liecina tā turētāja iegūto zināšanu un kompetences ziņā.
  Tālab DP apraksta to mācību iedabu, līmeni, kontekstu, saturu un statusu, ko apguvis un sekmīgi beidzis cilvēks, kas ir tā diploma turētājs, kuram pievienots DP. Tādējādi tas ir personas dokuments, kas raksturo konkrētu turētāju. |
| --- | --- |

1.1.

Europass diploma pielikums (DP) ir dokuments, ko pievieno augstākās izglītības diplomam, lai palīdzētu trešām personām – jo īpaši personām citā valstī – saprast, par ko diploms liecina tā turētāja iegūto zināšanu un kompetences ziņā.

Tālab DP apraksta to mācību iedabu, līmeni, kontekstu, saturu un statusu, ko apguvis un sekmīgi beidzis cilvēks, kas ir tā diploma turētājs, kuram pievienots DP. Tādējādi tas ir personas dokuments, kas raksturo konkrētu turētāju.

| 1.2. | DP neaizvieto diploma oriģinālu un nedod tiesības uz to, lai citu valstu augstākās izglītības iestādes oficiāli atzītu diploma oriģinālu. No otras puses, tas palīdz pareizi novērtēt oriģināldiplomu, tātad tas var palīdzēt iegūt kompetentu iestāžu vai tā augstākās izglītības iestāžu personāla atzīšanu, kas atbild par pieņemšanu. |
| --- | --- |

1.2.

DP neaizvieto diploma oriģinālu un nedod tiesības uz to, lai citu valstu augstākās izglītības iestādes oficiāli atzītu diploma oriģinālu. No otras puses, tas palīdz pareizi novērtēt oriģināldiplomu, tātad tas var palīdzēt iegūt kompetentu iestāžu vai tā augstākās izglītības iestāžu personāla atzīšanu, kas atbild par pieņemšanu.

| 1.3. | DP izdod kompetentas valsts iestādes saskaņā ar dokumenta veidni, ko izstrādājusi Eiropas Komisijas, Eiropas Padomes un UNESCO apvienotā darba grupa, kura to pārbaudījusi un uzlabojusi. DP veidne ir pieejama Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Tā ir elastīgs līdzeklis, kas nedod obligātus priekšrakstus un ir izstrādāts praktiskiem nolūkiem, ko var pielāgot vietējām vajadzībām un ko regulāri pārskata. |
| --- | --- |

1.3.

DP izdod kompetentas valsts iestādes saskaņā ar dokumenta veidni, ko izstrādājusi Eiropas Komisijas, Eiropas Padomes un UNESCO apvienotā darba grupa, kura to pārbaudījusi un uzlabojusi. DP veidne ir pieejama Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Tā ir elastīgs līdzeklis, kas nedod obligātus priekšrakstus un ir izstrādāts praktiskiem nolūkiem, ko var pielāgot vietējām vajadzībām un ko regulāri pārskata.

| 1.4. | Diploma pielikumā ir astoņas iedaļas, kas: 1) identificē kvalifikācijas turētāju, 2) norāda pašu kvalifikāciju, 3) informē par kvalifikācijas līmeni, 4) norāda tās saturu un sasniegtos rezultātus, 5) paskaidro kvalifikācijas funkcijas, 6) paredz iespēju sniegt turpmāku informāciju, 7) apliecina pielikuma pareizību un visbeidzot 8) informē par attiecīgās valsts augstākās izglītības sistēmu. Būtu jāsniedz informācija visās astoņās iedaļās. Ja informācija nav sniegta, būtu jāpaskaidro, kāpēc. Iestādēm jāpiemēro diploma pielikumiem tādas pašas autentificēšanas procedūras kā pašam diplomam. |
| --- | --- |

1.4.

Diploma pielikumā ir astoņas iedaļas, kas: 1) identificē kvalifikācijas turētāju, 2) norāda pašu kvalifikāciju, 3) informē par kvalifikācijas līmeni, 4) norāda tās saturu un sasniegtos rezultātus, 5) paskaidro kvalifikācijas funkcijas, 6) paredz iespēju sniegt turpmāku informāciju, 7) apliecina pielikuma pareizību un visbeidzot 8) informē par attiecīgās valsts augstākās izglītības sistēmu. Būtu jāsniedz informācija visās astoņās iedaļās. Ja informācija nav sniegta, būtu jāpaskaidro, kāpēc. Iestādēm jāpiemēro diploma pielikumiem tādas pašas autentificēšanas procedūras kā pašam diplomam.

| 1.5. | Saskaņā ar šā lēmuma 12. panta e) apakšpunktu, kompetentas iestādes, kas pārvalda diplomu pielikumus, jo īpaši elektroniskā formā, veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ir pilnībā ievēroti attiecīgie Kopienas un valsts tiesību akti par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

1.5.

Saskaņā ar šā lēmuma 12. panta e) apakšpunktu, kompetentas iestādes, kas pārvalda diplomu pielikumus, jo īpaši elektroniskā formā, veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ir pilnībā ievēroti attiecīgie Kopienas un valsts tiesību akti par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību.

2.   DP vispārējā struktūra

Še turpmāk ielogā ir dota vispārēja, neobligāta DP struktūra un teksts. Ar kompetentām valsts iestādēm panāk vienošanos gan par papīra, gan par elektroniskās versijas izkārtojumu.

Image

---

V PIELIKUMS

EUROPASS VALODU PORTFELIS

1.   Apraksts

| 1.1. | Europass valodu portfelis (VP), ko izstrādājusi Eiropas Padome, ir dokuments, kurā valodas apguvēji var norādīt uz savu pieredzi, kas gūta, mācoties valodu un gūstot pieredzi un kompetenci kultūras jomā. |
| --- | --- |

1.1.

Europass valodu portfelis (VP), ko izstrādājusi Eiropas Padome, ir dokuments, kurā valodas apguvēji var norādīt uz savu pieredzi, kas gūta, mācoties valodu un gūstot pieredzi un kompetenci kultūras jomā.

| 1.2. | VP ir divas funkcijas: pedagoģijas un ziņošanas funkcija.
  Attiecībā uz pirmo no tām, VP ir izstrādāts, lai motivētu valodas apguvējus uzlabot komunikācijas spējas dažādās valodās un gūt jaunu mācību un starpkultūru pieredzi. Tas valodas apguvējiem palīdz pārdomāt mācību mērķus, plānot mācības un mācīties autonomi.
  Attiecībā uz ziņošanas funkciju, VP dokumentē tā turētāja valodas prasmi saprotamā, informatīvā, pārskatāmā un drošticamā veidā. Tas palīdz valodas apguvējiem noteikt to, kādu kompetences līmeni viņi sasnieguši vienā vai vairākās svešvalodās, un ļauj informēt citus par to sīki un starptautiski salīdzināmi. Jebkāda kompetence ir augstu vērtējama, neatkarīgi no tā, vai tā iegūta oficiālas izglītības jomā vai ārpus tās. |
| --- | --- |

1.2.

VP ir divas funkcijas: pedagoģijas un ziņošanas funkcija.

Attiecībā uz pirmo no tām, VP ir izstrādāts, lai motivētu valodas apguvējus uzlabot komunikācijas spējas dažādās valodās un gūt jaunu mācību un starpkultūru pieredzi. Tas valodas apguvējiem palīdz pārdomāt mācību mērķus, plānot mācības un mācīties autonomi.

Attiecībā uz ziņošanas funkciju, VP dokumentē tā turētāja valodas prasmi saprotamā, informatīvā, pārskatāmā un drošticamā veidā. Tas palīdz valodas apguvējiem noteikt to, kādu kompetences līmeni viņi sasnieguši vienā vai vairākās svešvalodās, un ļauj informēt citus par to sīki un starptautiski salīdzināmi. Jebkāda kompetence ir augstu vērtējama, neatkarīgi no tā, vai tā iegūta oficiālas izglītības jomā vai ārpus tās.

| 1.3. | Valodu portfelī






  — | ir valodas pase, ko tās īpašnieks regulāri atjaunina; īpašnieks apraksta savu valodas prasmi saskaņā ar visā Eiropā pieņemtiem kopīgiem kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Valodu portfelī

—

ir valodas pase, ko tās īpašnieks regulāri atjaunina; īpašnieks apraksta savu valodas prasmi saskaņā ar visā Eiropā pieņemtiem kopīgiem kritērijiem;

| — | sīka valodas biogrāfija apraksta īpašnieka pieredzi katrā valodā, |
| --- | --- |

—

sīka valodas biogrāfija apraksta īpašnieka pieredzi katrā valodā,

| — | dosjē ļauj glabāt personīga darba paraugus, lai ilustrētu valodas prasmi. |
| --- | --- |

—

dosjē ļauj glabāt personīga darba paraugus, lai ilustrētu valodas prasmi.

Europass valodas portfelis ir valodas apguvēja īpašums.

| 1.4. | Par kopīgu principu un pamatnostādņu kompleksu ir panākta vienošanās attiecībā uz visiem portfeļiem. Eiropas Padomes dalībvalstīs izstrādā dažādus modeļus atkarībā no valodas apguvēju vecuma un attiecīgās valsts īpatnībām. Visiem modeļiem ir jāsaskan ar principiem, par ko panākta vienošanās, un tie jāapstiprina Eiropas Apstiprināšanas komitejai, lai varētu lietot Eiropas Padomes logotipu. Še turpmāk ir sniegts modelis valodas pasei, kas ir daļa no portfeļa, kurš jāizpilda saskaņā ar noteiktu struktūru. |
| --- | --- |

1.4.

Par kopīgu principu un pamatnostādņu kompleksu ir panākta vienošanās attiecībā uz visiem portfeļiem. Eiropas Padomes dalībvalstīs izstrādā dažādus modeļus atkarībā no valodas apguvēju vecuma un attiecīgās valsts īpatnībām. Visiem modeļiem ir jāsaskan ar principiem, par ko panākta vienošanās, un tie jāapstiprina Eiropas Apstiprināšanas komitejai, lai varētu lietot Eiropas Padomes logotipu. Še turpmāk ir sniegts modelis valodas pasei, kas ir daļa no portfeļa, kurš jāizpilda saskaņā ar noteiktu struktūru.

| 1.5. | Saskaņā ar šā lēmuma 12. panta e) apakšpunktu, kompetentas iestādes, pārvaldot VP, jo īpaši elektroniskā formā, veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pilnībā ir ievēroti attiecīgie Kopienas un valsts tiesību akti par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

1.5.

Saskaņā ar šā lēmuma 12. panta e) apakšpunktu, kompetentas iestādes, pārvaldot VP, jo īpaši elektroniskā formā, veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pilnībā ir ievēroti attiecīgie Kopienas un valsts tiesību akti par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību.

2.   LP valodas pases iedaļas vispārēja struktūra

Še turpmāk ielogā ir dota vispārēja, neobligāta LP valodas pases iedaļas struktūra un teksts. Ar kompetentām valsts iestādēm panāks vienošanos gan par papīra, gan par elektroniskās versijas izkārtojumu.

(Europass logotips)

VALODAS PASE

Valodu prasme

Image

Valodu un dažādu kultūru apguvē iegūtās pieredzes kopsavilkums

Image

Image

Image

---

VI PIELIKUMS

EUROPASS APLIECĪBAS PIELIKUMS

1.   Apraksts

| 1.1. | Europass apliecības pielikums (AP) ir dokuments, ko pievieno arodizglītības apliecībai, lai palīdzētu trešām personām – jo īpaši personām citā valstī – saprast, par ko apliecība liecina tā turētāja iegūto zināšanu un kompetences ziņā.
  Tālab AP informē par:






  — | iegūtām iemaņām un kompetenci, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Europass apliecības pielikums (AP) ir dokuments, ko pievieno arodizglītības apliecībai, lai palīdzētu trešām personām – jo īpaši personām citā valstī – saprast, par ko apliecība liecina tā turētāja iegūto zināšanu un kompetences ziņā.

Tālab AP informē par:

—

iegūtām iemaņām un kompetenci,

| — | pieejamo darbu klāstu, |
| --- | --- |

—

pieejamo darbu klāstu,

| — | struktūras, kas izdevušas un apstiprinājušas apliecību, |
| --- | --- |

—

struktūras, kas izdevušas un apstiprinājušas apliecību,

| — | apliecības līmenis, |
| --- | --- |

—

apliecības līmenis,

| — | dažādi apliecības iegūšanas paņēmieni, |
| --- | --- |

—

dažādi apliecības iegūšanas paņēmieni,

| — | sākotnējās prasības nākamā līmeņa izglītībai un tās pieejamība. |
| --- | --- |

—

sākotnējās prasības nākamā līmeņa izglītībai un tās pieejamība.

| 1.2. | AP neaizvieto apliecības oriģinālu un nedod tiesības uz to, lai citu valstu iestādes oficiāli atzītu apliecības oriģinālu. No otras puses, tas palīdz pareizi novērtēt oriģinālapliecību, tātad tas var palīdzēt iegūt kompetentu iestāžu atzīšanu. |
| --- | --- |

1.2.

AP neaizvieto apliecības oriģinālu un nedod tiesības uz to, lai citu valstu iestādes oficiāli atzītu apliecības oriģinālu. No otras puses, tas palīdz pareizi novērtēt oriģinālapliecību, tātad tas var palīdzēt iegūt kompetentu iestāžu atzīšanu.

| 1.3. | Attiecīgas valsts līmenī AP sagatavo kompetentas iestādes un izdod pilsoņiem, kam ir attiecīga apliecība, saskaņā ar procedūrām, par ko attiecīgā valstī panākta vienošanās. |
| --- | --- |

1.3.

Attiecīgas valsts līmenī AP sagatavo kompetentas iestādes un izdod pilsoņiem, kam ir attiecīga apliecība, saskaņā ar procedūrām, par ko attiecīgā valstī panākta vienošanās.

2.   AP vispārējā struktūra

Še turpmāk ielogā ir dots vispārējs AP struktūras un teksta paraugs. Komisija un kompetentas valstu iestādes vienosies gan par papīra, gan par elektroniskās versijas izkārtojumu, kā arī par jebkurām pārmaiņām struktūrā un tekstā.

Image

---

VII PIELIKUMS

INFORMĀCIJAS SISTĒMA

Komisija un dalībvalstis sadarbosies, lai nodrošinātu to, ka pilsoņiem ir iespēja ar interneta starpniecību aizpildīt Europass-CV un visus citus Europass dokumentus, kas nav jāizsniedz pilnvarotām struktūrām.

Visus Europass dokumentus, ko izdod pilnvarotas struktūras, aizpilda elektroniskā formā un dara pieejamus to turētājiem. Kaut arī piemērotākie tehnoloģiskie līdzekļi jāizvēlas, Komisijai sadarbojoties ar attiecīgām valsts iestādēm, ņemot vērā jaunākos sasniegumus un spēkā esošās attiecīgo valstu sistēmas, jānodrošina še turpmāk uzskaitītie parametri.

1.   Izstrādes principi

Atvērta sistēma. Europass informācijas sistēma būtu jāizstrādā, paredzot iespējas attīstībai nākotnē, jo īpaši ņemot vērā iespēju iekļaut Europass sistēmā vēl citus dokumentus un integrēt to ar dienestiem, kas sniedz informāciju par darba un mācību iespējām.

Savstarpēja savietojamība. Europass informācijas sistēmas daļas, ko apsaimnieko valsts līmenī, dažādās valstīs jābūt savietojamām savā starpā un ar tām daļām, ko apsaimnieko Kopienas līmenī.

2.   Dokumentu pārvaldība un pieejamība

| 2.1. | Visus Europass dokumentus, ko izdod pilnvarotas struktūras, aizpilda elektroniskā formā saskaņā ar procedūrām, par ko izdevējstruktūras panākušas vienošanos ar Valsts Europass centru, un procedūrām, par ko panākta vienošanās Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

2.1.

Visus Europass dokumentus, ko izdod pilnvarotas struktūras, aizpilda elektroniskā formā saskaņā ar procedūrām, par ko izdevējstruktūras panākušas vienošanos ar Valsts Europass centru, un procedūrām, par ko panākta vienošanās Eiropas līmenī.

| 2.2. | Europass-CV un visiem citiem Europass dokumentiem, kas nav jāizdod pilnvarotām struktūrām, būtu jābūt pieejamām arī elektroniskā formā. |
| --- | --- |

2.2.

Europass-CV un visiem citiem Europass dokumentiem, kas nav jāizdod pilnvarotām struktūrām, būtu jābūt pieejamām arī elektroniskā formā.

| 2.3. | Pilsoņi būs tiesīgi:






  — | ar interneta starpniecību aizpildīt Europass-CV un visus citus Europass dokumentus, kas nav jāizdod pilnvarotām struktūrām, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Pilsoņi būs tiesīgi:

—

ar interneta starpniecību aizpildīt Europass-CV un visus citus Europass dokumentus, kas nav jāizdod pilnvarotām struktūrām,

| — | veidot, atjaunināt un dzēst Europass-CV saites ar citiem viņu Europass dokumentiem, |
| --- | --- |

—

veidot, atjaunināt un dzēst Europass-CV saites ar citiem viņu Europass dokumentiem,

| — | pievienot jebkurus papildu dokumentus saviem Europass dokumentiem, |
| --- | --- |

—

pievienot jebkurus papildu dokumentus saviem Europass dokumentiem,

| — | pilnībā vai daļēji izdrukāt savus Europass dokumentus un to pielikumus, ja tādi ir. |
| --- | --- |

—

pilnībā vai daļēji izdrukāt savus Europass dokumentus un to pielikumus, ja tādi ir.

| 2.4. | Piekļuve dokumentiem ar personas datiem ir atļauta vienīgi attiecīgai personai, ievērojot attiecīgos Kopienas un valsts tiesību aktus par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību. |
| --- | --- |

2.4.

Piekļuve dokumentiem ar personas datiem ir atļauta vienīgi attiecīgai personai, ievērojot attiecīgos Kopienas un valsts tiesību aktus par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību.

---

VIII PIELIKUMS

FINANŠU PIELIKUMS

| 1. | Izdevumi ir paredzēti, lai līdzfinansētu īstenošanu valsts līmenī un lai segtu dažas izmaksas Kopienas līmenī attiecībā uz dokumentu koordināciju, popularizēšanu un gatavošanu. |
| --- | --- |

1.

Izdevumi ir paredzēti, lai līdzfinansētu īstenošanu valsts līmenī un lai segtu dažas izmaksas Kopienas līmenī attiecībā uz dokumentu koordināciju, popularizēšanu un gatavošanu.

| 2. | Kopienas finanšu atbalstu valsts īstenošanas darbībām sniedz, ik gadu piešķirot ekspluatācijas pabalstus valsts Europass centriem.
  Valsts Europass centrus izveido kā juridiskas personas, un tie nesaņem nekādus citus ekspluatācijas pabalstus no Kopienas budžeta. |
| --- | --- |

2.

Kopienas finanšu atbalstu valsts īstenošanas darbībām sniedz, ik gadu piešķirot ekspluatācijas pabalstus valsts Europass centriem.

Valsts Europass centrus izveido kā juridiskas personas, un tie nesaņem nekādus citus ekspluatācijas pabalstus no Kopienas budžeta.

| 2.1. | Pabalstus piešķir pēc tam, kad apstiprināta darba programma, kas attiecas uz šā lēmuma 11. pantā uzskaitītajām darbībām un balstās uz konkrētiem darba uzdevumiem. |
| --- | --- |

2.1.

Pabalstus piešķir pēc tam, kad apstiprināta darba programma, kas attiecas uz šā lēmuma 11. pantā uzskaitītajām darbībām un balstās uz konkrētiem darba uzdevumiem.

| 2.2. | Līdzfinansējuma likme nepārsniedz 50 % no attiecīgo darbību kopējām izmaksām. |
| --- | --- |

2.2.

Līdzfinansējuma likme nepārsniedz 50 % no attiecīgo darbību kopējām izmaksām.

| 2.3. | Īstenojot šo lēmumu, Komisija var vērsties pie ekspertiem un tehniskas palīdzības organizācijām, kuru finansējumu var nodrošināt no šā lēmuma kopējās finansēšanas sistēmas. Komisija var organizēt ekspertu seminārus, kolokvijus vai tādas citādas sanāksmes, kas varētu palīdzēt šā lēmuma īstenojumam, un var veikt atbilstīgas informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas darbības. |
| --- | --- |

2.3.

Īstenojot šo lēmumu, Komisija var vērsties pie ekspertiem un tehniskas palīdzības organizācijām, kuru finansējumu var nodrošināt no šā lēmuma kopējās finansēšanas sistēmas. Komisija var organizēt ekspertu seminārus, kolokvijus vai tādas citādas sanāksmes, kas varētu palīdzēt šā lēmuma īstenojumam, un var veikt atbilstīgas informēšanas, publicēšanas un izplatīšanas darbības.

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 390/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 390/21

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2242/2004

(2004. gada 22 decembrī),

ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 976/1999, ar ko paredz prasības tādu Kopienas darbību īstenošanai, kuras nav sadarbība attīstības veicināšanas jomā un kuras atbilstīgi Kopienas sadarbības politikai palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu trešās valstīs

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 181.a panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā

| (1) | Kopienas darbības, kas vērstas uz to, lai stiprinātu cilvēktiesības un demokrātijas principus, kā tas izklāstīts Komisijas 2001. gada 8. maija Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Savienības loma cilvēktiesību un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs”, turpināsies pēc 2004. gada. Padomes Regula (EK) Nr. 975/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu (2) un Regula (EK) Nr. 976/1999 (3) ir pierādījušas sevi kā piemēroti tiesiskie instrumenti, lai īstenotu Kopienas tehnisko un finansiālo atbalstu cilvēktiesībām un demokratizācijas darbībām jaunattīstības valstīs un citās trešās valstīs, kas tiecas sasniegt vispārējos mērķus šajā jomā. Taču šo regulu spēkā esamības termiņš beidzas 2004. gada 31. decembrī. Tādēļ ir jāpagarina to spēkā esamības termiņš; |
| --- | --- |

(1)

Kopienas darbības, kas vērstas uz to, lai stiprinātu cilvēktiesības un demokrātijas principus, kā tas izklāstīts Komisijas 2001. gada 8. maija Paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Savienības loma cilvēktiesību un demokratizācijas veicināšanā trešās valstīs”, turpināsies pēc 2004. gada. Padomes Regula (EK) Nr. 975/1999 (1999. gada 29. aprīlis), ar kuru paredz prasības attiecībā uz to, kā īstenot sadarbību attīstības veicināšanas jomā, kas palīdz sasniegt vispārēju mērķi - attīstīt un nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un panākt cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu (2) un Regula (EK) Nr. 976/1999 (3) ir pierādījušas sevi kā piemēroti tiesiskie instrumenti, lai īstenotu Kopienas tehnisko un finansiālo atbalstu cilvēktiesībām un demokratizācijas darbībām jaunattīstības valstīs un citās trešās valstīs, kas tiecas sasniegt vispārējos mērķus šajā jomā. Taču šo regulu spēkā esamības termiņš beidzas 2004. gada 31. decembrī. Tādēļ ir jāpagarina to spēkā esamības termiņš;

| (2) | pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 976/1999 paredzētā bāzes finansējuma attiecību pret līdzekļiem, kas ir daļa no cilvēktiesībām un demokratizācijai paredzētām apropriācijām laikposmam līdz 2006. gadam, atbilstīgi 34. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (4), palielinātais bāzes finansējums šajā regulā ir iekļauts pagarinātam programmas darbības laikam, nekādi neskarot budžeta lēmējiestādes pilnvaras, kas noteiktas Līgumā; |
| --- | --- |

(2)

pamatojoties uz Regulā (EK) Nr. 976/1999 paredzētā bāzes finansējuma attiecību pret līdzekļiem, kas ir daļa no cilvēktiesībām un demokratizācijai paredzētām apropriācijām laikposmam līdz 2006. gadam, atbilstīgi 34. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīgumā (1999. gada 6. maijs) par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (4), palielinātais bāzes finansējums šajā regulā ir iekļauts pagarinātam programmas darbības laikam, nekādi neskarot budžeta lēmējiestādes pilnvaras, kas noteiktas Līgumā;

| (3) | Regulas (EK) Nr. 976/1999 noteikumi par palīdzības īstenošanas procedūrām būtu jāsaskaņo ar tiesiskajām prasībām Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), īstenojot ES Vēlēšanu novērošanas misijas; |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 976/1999 noteikumi par palīdzības īstenošanas procedūrām būtu jāsaskaņo ar tiesiskajām prasībām Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (5), īstenojot ES Vēlēšanu novērošanas misijas;

| (4) | Kopienas finanšu interešu aizstāvība un cīņa pret krāpšanu un nelikumībām ir būtiska Regulas (EK) Nr. 976/1999 sastāvdaļa. Jo īpaši, saskaņā ar minēto regulu noslēgtajiem nolīgumiem un līgumiem būtu jāatļauj Komisijai veikt pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (6); |
| --- | --- |

(4)

Kopienas finanšu interešu aizstāvība un cīņa pret krāpšanu un nelikumībām ir būtiska Regulas (EK) Nr. 976/1999 sastāvdaļa. Jo īpaši, saskaņā ar minēto regulu noslēgtajiem nolīgumiem un līgumiem būtu jāatļauj Komisijai veikt pasākumus, kas paredzēti Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (6);

| (5) | pasākumi, kas jāveic Regulas (EK) Nr. 976/1999 īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7); |
| --- | --- |

(5)

pasākumi, kas jāveic Regulas (EK) Nr. 976/1999 īstenošanai, būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (7);

| (6) | attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 976/1999, |
| --- | --- |

(6)

attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 976/1999,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 976/1999 groza šādi.

| 1. | Regulas 3. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:






  “h) | atbalstīt centienus, lai veicinātu demokrātisku valstu grupējumu izveidi ANO struktūrās, specializētās aģentūrās un reģionu organizācijās.”. |
| --- | --- | --- |

1.

Regulas 3. panta 2. punktam pievieno šādu apakšpunktu:

“h)

atbalstīt centienus, lai veicinātu demokrātisku valstu grupējumu izveidi ANO struktūrās, specializētās aģentūrās un reģionu organizācijās.”.

| 2. | Regulas 5. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:
  “Gadījumā, ja notiek ES Vēlēšanu novērošanas misijas un ”amicus curiae“ process, fiziskas personas var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu.”. |
| --- | --- |

2.

Regulas 5. panta 1. punktam pievieno šādu teikumu:

“Gadījumā, ja notiek ES Vēlēšanu novērošanas misijas un ”amicus curiae“ process, fiziskas personas var saņemt finansējumu saskaņā ar šo regulu.”.

| 3. | Regulas 6. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:
  “Lai varētu saņemt Kopienas palīdzību, 5. panta 1. punkta pirmajā teikumā minēto partneru galvenajai mītnei ir jābūt kādā trešā valstī, kam ir tiesības saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar šo regulu, vai kādā Kopienas dalībvalstī.”. |
| --- | --- |

3.

Regulas 6. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Lai varētu saņemt Kopienas palīdzību, 5. panta 1. punkta pirmajā teikumā minēto partneru galvenajai mītnei ir jābūt kādā trešā valstī, kam ir tiesības saņemt Kopienas palīdzību saskaņā ar šo regulu, vai kādā Kopienas dalībvalstī.”.

| 4. | Regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Kopienas finansējumu saskaņā ar šo regulu piešķir kā subsīdijas vai kā līgumus. Veicot 2. pantā paredzētās darbības, ES Vēlēšanu novērošanas misiju locekļus, par kuru dalību maksā no cilvēktiesībām un demokratizācijai paredzētajām apropriācijām, pieņem darbā saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām.”. |
| --- | --- |

4.

Regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Kopienas finansējumu saskaņā ar šo regulu piešķir kā subsīdijas vai kā līgumus. Veicot 2. pantā paredzētās darbības, ES Vēlēšanu novērošanas misiju locekļus, par kuru dalību maksā no cilvēktiesībām un demokratizācijai paredzētajām apropriācijām, pieņem darbā saskaņā ar Komisijas noteiktām procedūrām.”.

| 5. | Regulas 11. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Šīs regulas īstenošanai paredzētais bāzes finansējums laikposmam no 2005. gada līdz 2006. gadam ir 78 miljoni EUR.”. |
| --- | --- |

5.

Regulas 11. panta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Šīs regulas īstenošanai paredzētais bāzes finansējums laikposmam no 2005. gada līdz 2006. gadam ir 78 miljoni EUR.”.

| 6. | Regulas 12. un 13. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:
  “12. pants
  1.   Komisija izstrādā sistēmu, atbilstīgi kurai plāno un nosaka Kopienas darbības.
  Šī sistēma jo īpaši ietver:






  a) | daudzgadu indikatīvās programmas un ikgadējus šo programmu atjauninājumus; |
| --- | --- | --- |

6.

Regulas 12. un 13. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“12. pants

1.   Komisija izstrādā sistēmu, atbilstīgi kurai plāno un nosaka Kopienas darbības.

Šī sistēma jo īpaši ietver:

a)

daudzgadu indikatīvās programmas un ikgadējus šo programmu atjauninājumus;

| b) | gada darba programmas. |
| --- | --- |

b)

gada darba programmas.

Noteiktos apstākļos var paredzēt īpašus pasākumus, kas nav iekļauti gada darba programmās.

2.   Komisija sagatavo gada ziņojumu, kurā izklāsta plānotās programmas nākamajam gadam pa reģioniem un pa nozarēm, un pēc tam par to īstenošanu sniedz pārskatu Eiropas Parlamentam.

Komisija ir atbildīga par to, lai atbilstīgi šai regulai un elastīguma prasībām tiktu pārvaldītas un pielāgotas gada darba programmas, kas izstrādātas saskaņā ar vispārējo daudzgadu plānu. Pieņemtie lēmumi atspoguļo Eiropas Savienības prioritātes un galvenās rūpes par demokrātijas konsolidēšanu un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu, un tos nosaka programmu īpašā būtība. Komisija pilnībā informē Eiropas Parlamentu par norises gaitu.

3.   Komisija īsteno Kopienas darbības, ko veic saskaņā ar šo regulu, atbilstīgi spēkā esošajām budžeta un citām procedūrām, jo īpaši tām procedūrām, kas paredzētas Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002.

13. pants

1.   Regulas 12. panta 1. punktā minētos instrumentus pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru.

Ja grozījumi, ko veic 12. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajās gada darba programmās, nepārsniedz 20 % no kopējā tām atvēlēto līdzekļu apjoma vai ja tie būtiski nemaina tajās ietverto projektu un programmu būtību, šos grozījumus pieņem Komisija. Tā informē 14. panta 1. punktā minēto komiteju.

2.   Neskarot 15. pantu, lēmumus par tādu projektu un programmu finansēšanu, uz ko neattiecas gada darba programmas un kas pārsniedz 1 miljonu EUR, pieņem saskaņā ar 14. panta 2. punktā minēto procedūru.”.

| 7. | Regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK (8) 4. pantu un 7. panta 1., 2. un 4. punktu, ņemot vērā tā 8. pantu.
  Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir 30 dienas.” |
| --- | --- |

7.

Regulas 14. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK (8) 4. pantu un 7. panta 1., 2. un 4. punktu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir 30 dienas.”

| 8. | Svītro 16. panta otro teikumu. |
| --- | --- |

8.

Svītro 16. panta otro teikumu.

| 9. | Regulas 18. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “18. pants
  Visos saskaņā ar šo regulu noslēgtos nolīgumos vai līgumos skaidri paredz to, ka Komisija un Revīzijas palāta var veikt gan dokumentu, gan telpu pārbaudes attiecībā uz visiem uzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kas ir saņēmuši Kopienas līdzekļus. Piemēro Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (9).” |
| --- | --- |

9.

Regulas 18. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“18. pants

Visos saskaņā ar šo regulu noslēgtos nolīgumos vai līgumos skaidri paredz to, ka Komisija un Revīzijas palāta var veikt gan dokumentu, gan telpu pārbaudes attiecībā uz visiem uzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kas ir saņēmuši Kopienas līdzekļus. Piemēro Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (9).”

| 10. | Regulas 21. panta otrajā daļā datumu “līdz 2004. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2006. gada 31. decembrim”. |
| --- | --- |

10.

Regulas 21. panta otrajā daļā datumu “līdz 2004. gada 31. decembrim” aizstāj ar datumu “līdz 2006. gada 31. decembrim”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 1. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 22. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  16. decembra atzinums vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī

1

(2)  OV L 120, 8.5.1999., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 120, 8.5.1999., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

3

(4)  OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Iestāžu nolīgumā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.6.2003., 25. lpp.).

4

(5)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

6

(7)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

7

(8)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp..

8

(9)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp..

9

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 390/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 390/24

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2004/108/EK

(2004. gada 15. decembris)

par to, kā tuvināt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību, un par Direktīvas 89/336/EEK atcelšanu

(dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu 1,

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru 2,

tā kā

| (1) | Padomes Direktīva 89/336/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz elektromagnētisko saderību (1) ir pārskatīta saskaņā ar iniciatīvu, kas pazīstama kā Iekšējā tirgus noteikumu vienkāršošana (SLIM). Gan SLIM process, gan tam sekojošās padziļinātās apspriedes ir atklājušas vajadzību pilnīgot, stiprināt un precizēt Direktīvā 89/336/EEK paredzēto sistēmu; |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 89/336/EEK (1989. gada 3. maijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz elektromagnētisko saderību (1) ir pārskatīta saskaņā ar iniciatīvu, kas pazīstama kā Iekšējā tirgus noteikumu vienkāršošana (SLIM). Gan SLIM process, gan tam sekojošās padziļinātās apspriedes ir atklājušas vajadzību pilnīgot, stiprināt un precizēt Direktīvā 89/336/EEK paredzēto sistēmu;

| (2) | dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu, ka radiosakari, tostarp radiopārraižu uztveršana un amatieru radiosakari, kas darbojas saskaņā ar Starptautiskās telekomunikāciju savienības (ITU) noteikumiem par radiosakariem, kā arī elektroapgādes tīkli un telekomunikāciju tīkli, un iekārtas, kuras tiem pieslēgtas, ir aizsargātas no elektromagnētiskajiem traucējumiem; |
| --- | --- |

(2)

dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu, ka radiosakari, tostarp radiopārraižu uztveršana un amatieru radiosakari, kas darbojas saskaņā ar Starptautiskās telekomunikāciju savienības (ITU) noteikumiem par radiosakariem, kā arī elektroapgādes tīkli un telekomunikāciju tīkli, un iekārtas, kuras tiem pieslēgtas, ir aizsargātas no elektromagnētiskajiem traucējumiem;

| (3) | būtu jāsaskaņo valstu tiesību akti, kas nodrošina aizsardzību pret elektromagnētiskiem traucējumiem, lai nodrošinātu elektrisko un elektronisko iekārtu brīvu apriti, nepazeminot dalībvalstīs pamatoti pieņemtos aizsardzības līmeņus; |
| --- | --- |

(3)

būtu jāsaskaņo valstu tiesību akti, kas nodrošina aizsardzību pret elektromagnētiskiem traucējumiem, lai nodrošinātu elektrisko un elektronisko iekārtu brīvu apriti, nepazeminot dalībvalstīs pamatoti pieņemtos aizsardzības līmeņus;

| (4) | aizsardzība pret elektromagnētiskajiem traucējumiem rada vajadzību paredzēt saistības dažādiem saimnieciskās darbības subjektiem. Lai panāktu šādu aizsardzību, minētās saistības būtu jāpiemēro taisnīgi un efektīvi; |
| --- | --- |

(4)

aizsardzība pret elektromagnētiskajiem traucējumiem rada vajadzību paredzēt saistības dažādiem saimnieciskās darbības subjektiem. Lai panāktu šādu aizsardzību, minētās saistības būtu jāpiemēro taisnīgi un efektīvi;

| (5) | iekārtu elektromagnētiskā savietojamība būtu jāreglamentē tā, lai nodrošinātu, ka darbojas iekšējais tirgus, proti, telpa bez iekšējām robežām, kurā nodrošināta brīva preču, personu, pakalpojumu un kapitāla aprite; |
| --- | --- |

(5)

iekārtu elektromagnētiskā savietojamība būtu jāreglamentē tā, lai nodrošinātu, ka darbojas iekšējais tirgus, proti, telpa bez iekšējām robežām, kurā nodrošināta brīva preču, personu, pakalpojumu un kapitāla aprite;

| (6) | iekārtām, uz ko attiecas šī direktīva, bFFūtu jāietver gan aparāti, gan stacionāri kompleksi. Tomēr būtu jāparedz attiecīgi noteikumi gan vieniem, gan otriem. Tas ir tādēļ, ka uz aparātiem kā tādiem attiecas brīva aprite Kopienā, taču stacionāri kompleksi ir uzstādīti pastāvīgai lietošanai iepriekš noteiktā vietā kā dažādu tipu aparātu un, attiecīgos gadījumos, citu ierīču kopums. Tādu kompleksu sastāvs un funkcija vairumā gadījumu atbilst lietotāju īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

(6)

iekārtām, uz ko attiecas šī direktīva, bFFūtu jāietver gan aparāti, gan stacionāri kompleksi. Tomēr būtu jāparedz attiecīgi noteikumi gan vieniem, gan otriem. Tas ir tādēļ, ka uz aparātiem kā tādiem attiecas brīva aprite Kopienā, taču stacionāri kompleksi ir uzstādīti pastāvīgai lietošanai iepriekš noteiktā vietā kā dažādu tipu aparātu un, attiecīgos gadījumos, citu ierīču kopums. Tādu kompleksu sastāvs un funkcija vairumā gadījumu atbilst lietotāju īpašajām vajadzībām;

| (7) | šai direktīvai nevajadzētu attiekties uz radioiekārtām un telekomunikāciju terminālu iekārtām, jo uz tām jau attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/5/EK (1999. gada 9. marts) par radioiekārtām un telekomunikāciju terminālu iekārtām un to atbilstības savstarpēju atzīšanu (2). Abās direktīvās paredzētās elektromagnētiskās savietojamības prasības nodrošina tādu pašu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

(7)

šai direktīvai nevajadzētu attiekties uz radioiekārtām un telekomunikāciju terminālu iekārtām, jo uz tām jau attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/5/EK (1999. gada 9. marts) par radioiekārtām un telekomunikāciju terminālu iekārtām un to atbilstības savstarpēju atzīšanu (2). Abās direktīvās paredzētās elektromagnētiskās savietojamības prasības nodrošina tādu pašu aizsardzības līmeni;

| (8) | šai direktīvai nevajadzētu attiekties uz lidaparātiem vai iekārtām, ko paredzēts uzstādīt lidaparātos, jo uz tām jau attiecas īpaši Kopienas vai starptautiski noteikumi, kas reglamentē elektromagnētisko savietojamību; |
| --- | --- |

(8)

šai direktīvai nevajadzētu attiekties uz lidaparātiem vai iekārtām, ko paredzēts uzstādīt lidaparātos, jo uz tām jau attiecas īpaši Kopienas vai starptautiski noteikumi, kas reglamentē elektromagnētisko savietojamību;

| (9) | šai direktīvai nebūtu jāreglamentē iekārtas, kas elektromagnētiskās savietojamības ziņā ir būtībā nekaitīgas; |
| --- | --- |

(9)

šai direktīvai nebūtu jāreglamentē iekārtas, kas elektromagnētiskās savietojamības ziņā ir būtībā nekaitīgas;

| (10) | šai direktīvai nevajadzētu attiekties uz iekārtu drošumu, jo uz to attiecas īpaši Kopienas vai attiecīgo valstu tiesību akti; |
| --- | --- |

(10)

šai direktīvai nevajadzētu attiekties uz iekārtu drošumu, jo uz to attiecas īpaši Kopienas vai attiecīgo valstu tiesību akti;

| (11) | ja šī direktīva reglamentē aparātus, tai būtu jāattiecas uz gataviem aparātiem, kas ir pirmo reizi komerciāli pieejami Kopienas tirgū. Konkrētos gadījumos dažas sastāvdaļas un montāžas mezgli būtu jāuzskata par aparātiem, ja tos dara pieejamus tiešajam patērētājam; |
| --- | --- |

(11)

ja šī direktīva reglamentē aparātus, tai būtu jāattiecas uz gataviem aparātiem, kas ir pirmo reizi komerciāli pieejami Kopienas tirgū. Konkrētos gadījumos dažas sastāvdaļas un montāžas mezgli būtu jāuzskata par aparātiem, ja tos dara pieejamus tiešajam patērētājam;

| (12) | principi, uz kuriem balstīta šī direktīva, ir tie, kas izklāstīti Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskai saskaņošanai un standartiem (3). Saskaņā ar šo pieeju uz iekārtu projektēšanu un ražošanu attiecas pamatprasības saistībā ar elektromagnētisko savietojamību. Šīs prasības ir tehniski izklāstītas saskaņotajos Eiropas standartos, ko pieņem dažādas Eiropas standartizācijas organizācijas, Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI). Šīs direktīvas piemērošanas jomā CEN, CENELEC un ETSI ir atzītas par kompetentajām iestādēm, kas pieņem saskaņotus standartus, ko tās izstrādā saskaņā ar vispārējām pamatnostādnēm par šo iestāžu savstarpēju sadarbību un to sadarbību ar Komisiju, kā arī saskaņā ar procedūru, kura paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas Sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (4); |
| --- | --- |

(12)

principi, uz kuriem balstīta šī direktīva, ir tie, kas izklāstīti Padomes 1985. gada 7. maija Rezolūcijā par jaunu pieeju tehniskai saskaņošanai un standartiem (3). Saskaņā ar šo pieeju uz iekārtu projektēšanu un ražošanu attiecas pamatprasības saistībā ar elektromagnētisko savietojamību. Šīs prasības ir tehniski izklāstītas saskaņotajos Eiropas standartos, ko pieņem dažādas Eiropas standartizācijas organizācijas, Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja (CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts (ETSI). Šīs direktīvas piemērošanas jomā CEN, CENELEC un ETSI ir atzītas par kompetentajām iestādēm, kas pieņem saskaņotus standartus, ko tās izstrādā saskaņā ar vispārējām pamatnostādnēm par šo iestāžu savstarpēju sadarbību un to sadarbību ar Komisiju, kā arī saskaņā ar procedūru, kura paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas Sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (4);

| (13) | saskaņotie standarti atspoguļo vispāratzītos jaunākos tehnikas sasniegumus Eiropas Savienībā elektromagnētiskās savietojamības jomā. Tādējādi tas ir iekšējā tirgus darbības interesēs, lai pastāvētu Kopienas līmenī saskaņoti elektromagnētiskās savietojamības standarti. Ja šāda standarta atsauce ir publicēta “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, tā ievērošanai būtu jārada pieņēmums par atbilstību attiecīgajām pamatprasībām, kaut būtu jāļauj šādu atbilstību pierādīt arī citādi. Atbilstība saskaņotam standartam nozīmē ievērot tā noteikumus un pierādīt to, izmantojot saskaņotajā standartā aprakstītās vai minētās metodes; |
| --- | --- |

(13)

saskaņotie standarti atspoguļo vispāratzītos jaunākos tehnikas sasniegumus Eiropas Savienībā elektromagnētiskās savietojamības jomā. Tādējādi tas ir iekšējā tirgus darbības interesēs, lai pastāvētu Kopienas līmenī saskaņoti elektromagnētiskās savietojamības standarti. Ja šāda standarta atsauce ir publicēta “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, tā ievērošanai būtu jārada pieņēmums par atbilstību attiecīgajām pamatprasībām, kaut būtu jāļauj šādu atbilstību pierādīt arī citādi. Atbilstība saskaņotam standartam nozīmē ievērot tā noteikumus un pierādīt to, izmantojot saskaņotajā standartā aprakstītās vai minētās metodes;

| (14) | tīkliem pieslēdzamu iekārtu izgatavotājiem šādas iekārtas būtu jākonstruē tā, lai normālos darbības apstākļos pakalpojumu kvalitāte nepieņemami nepasliktinātos. Tīklu operatoriem būtu jāizveido tīkli tā, lai tīkliem pieslēdzamo iekārtu izgatavotājiem neradītu nesamērīgu slogu, aizsargājot tīklus no pakalpojumu kvalitātes nepieņemamas pasliktināšanās. Izstrādājot saskaņotus standartus, Eiropas Standartizācijas organizācijām būtu atbilstoši jāņem vērā šis mērķis (tostarp attiecīgu tipu elektromagnētisko parādību kumulatīvā ietekme); |
| --- | --- |

(14)

tīkliem pieslēdzamu iekārtu izgatavotājiem šādas iekārtas būtu jākonstruē tā, lai normālos darbības apstākļos pakalpojumu kvalitāte nepieņemami nepasliktinātos. Tīklu operatoriem būtu jāizveido tīkli tā, lai tīkliem pieslēdzamo iekārtu izgatavotājiem neradītu nesamērīgu slogu, aizsargājot tīklus no pakalpojumu kvalitātes nepieņemamas pasliktināšanās. Izstrādājot saskaņotus standartus, Eiropas Standartizācijas organizācijām būtu atbilstoši jāņem vērā šis mērķis (tostarp attiecīgu tipu elektromagnētisko parādību kumulatīvā ietekme);

| (15) | vajadzētu nodrošināt, ka aparātus var laist tirgū vai ekspluatēt vienīgi tad, ja attiecīgie izgatavotāji ir pierādījuši, ka aparāti ir projektēti un ražoti atbilstoši šīs direktīvas prasībām. Aparātiem, kas laisti tirgū, vajadzētu būt ar CE marķējumu, kas apliecina atbilstību šai direktīvai. Kaut arī atbilstības novērtējums būtu jānodrošina izgatavotājam, neizmantojot neatkarīgu atbilstības novērtēšanas struktūru, ražotājiem vajadzētu būt brīvai izvēlei izmantot šādu struktūru pakalpojumus; |
| --- | --- |

(15)

vajadzētu nodrošināt, ka aparātus var laist tirgū vai ekspluatēt vienīgi tad, ja attiecīgie izgatavotāji ir pierādījuši, ka aparāti ir projektēti un ražoti atbilstoši šīs direktīvas prasībām. Aparātiem, kas laisti tirgū, vajadzētu būt ar CE marķējumu, kas apliecina atbilstību šai direktīvai. Kaut arī atbilstības novērtējums būtu jānodrošina izgatavotājam, neizmantojot neatkarīgu atbilstības novērtēšanas struktūru, ražotājiem vajadzētu būt brīvai izvēlei izmantot šādu struktūru pakalpojumus;

| (16) | saistībā ar pienākumu novērtēt atbilstību izgatavotājam būtu jāveic aparāta elektromagnētiskās savietojamības novērtējums, pamatojoties uz atbilstošām parādībām, lai noteiktu, vai attiecīgais aparāts atbilst šajā direktīvā paredzētajām aizsardzības prasībām; |
| --- | --- |

(16)

saistībā ar pienākumu novērtēt atbilstību izgatavotājam būtu jāveic aparāta elektromagnētiskās savietojamības novērtējums, pamatojoties uz atbilstošām parādībām, lai noteiktu, vai attiecīgais aparāts atbilst šajā direktīvā paredzētajām aizsardzības prasībām;

| (17) | ja aparātam var būt dažādas konfigurācijas, elektromagnētiskās savietojamības novērtējumam būtu jāapstiprina, vai aparāts atbilst aizsardzības prasībām konfigurācijās, ko izgatavotājs uzskata par tādām, kuras raksturo paredzēto lietojumu normālos apstākļos; šādos gadījumos būtu jāpietiek ar novērtējumu, izmantojot konfigurāciju, kas visticamāk varētu radīt vislielākos traucējumus, un tādu konfigurāciju, kas varētu būt visjūtīgākā pret traucējumiem; |
| --- | --- |

(17)

ja aparātam var būt dažādas konfigurācijas, elektromagnētiskās savietojamības novērtējumam būtu jāapstiprina, vai aparāts atbilst aizsardzības prasībām konfigurācijās, ko izgatavotājs uzskata par tādām, kuras raksturo paredzēto lietojumu normālos apstākļos; šādos gadījumos būtu jāpietiek ar novērtējumu, izmantojot konfigurāciju, kas visticamāk varētu radīt vislielākos traucējumus, un tādu konfigurāciju, kas varētu būt visjūtīgākā pret traucējumiem;

| (18) | stacionāri kompleksi, tostarp lielas iekārtas un tīkli, var radīt elektromagnētiskos traucējumus, vai elektromagnētiskie traucējumi var tos ietekmēt. Var būt saskarne starp stacionāriem kompleksiem un aparātiem, un stacionāro kompleksu radītie elektromagnētiskie traucējumi var ietekmēt aparātus, un otrādi. Attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību nav svarīgi, vai elektromagnētiskos traucējumus rada aparāti vai stacionārs komplekss. Tālab uz stacionāriem kompleksiem un aparātiem būtu jāattiecina saskaņots un visaptverošs pamatprasību režīms. Būtu jāpastāv iespējai izmantot saskaņotus standartus stacionāriem kompleksiem, lai pierādītu atbilstību pamatprasībām, ko aptver šādi standarti; |
| --- | --- |

(18)

stacionāri kompleksi, tostarp lielas iekārtas un tīkli, var radīt elektromagnētiskos traucējumus, vai elektromagnētiskie traucējumi var tos ietekmēt. Var būt saskarne starp stacionāriem kompleksiem un aparātiem, un stacionāro kompleksu radītie elektromagnētiskie traucējumi var ietekmēt aparātus, un otrādi. Attiecībā uz elektromagnētisko savietojamību nav svarīgi, vai elektromagnētiskos traucējumus rada aparāti vai stacionārs komplekss. Tālab uz stacionāriem kompleksiem un aparātiem būtu jāattiecina saskaņots un visaptverošs pamatprasību režīms. Būtu jāpastāv iespējai izmantot saskaņotus standartus stacionāriem kompleksiem, lai pierādītu atbilstību pamatprasībām, ko aptver šādi standarti;

| (19) | īpašo parametru dēļ stacionāri kompleksi nebūtu jāmarķē ar CE marķējumu, un attiecībā uz tiem nebūtu jāsagatavo atbilstības deklarācija; |
| --- | --- |

(19)

īpašo parametru dēļ stacionāri kompleksi nebūtu jāmarķē ar CE marķējumu, un attiecībā uz tiem nebūtu jāsagatavo atbilstības deklarācija;

| (20) | aparātiem, ko laiž tirgū, lai iekļautu kādā konkrētā stacionārā kompleksā, un kas citādi nav komerciāli pieejami, nav lietderīgi veikt atbilstības novērtēšanu atsevišķi no stacionārā kompleksa, kurā tos paredzēts iekļaut. Šādus aparātus tālab būtu jāatbrīvo no atbilstības novērtēšanas procedūrām, kuras parasti piemēro aparātiem. Tomēr nebūtu pieļaujams, ka šādi aparāti apdraudētu tā stacionārā kompleksa atbilstību, kurā tie ir iekļauti. Ja aparātu iekļauj vairākos identiskos stacionāros kompleksos, vajadzētu pietikt ar šo kompleksu elektromagnētiskās savietojamības parametru noteikšanu, lai nodrošinātu atbrīvojumu no atbilstības novērtēšanas procedūras; |
| --- | --- |

(20)

aparātiem, ko laiž tirgū, lai iekļautu kādā konkrētā stacionārā kompleksā, un kas citādi nav komerciāli pieejami, nav lietderīgi veikt atbilstības novērtēšanu atsevišķi no stacionārā kompleksa, kurā tos paredzēts iekļaut. Šādus aparātus tālab būtu jāatbrīvo no atbilstības novērtēšanas procedūrām, kuras parasti piemēro aparātiem. Tomēr nebūtu pieļaujams, ka šādi aparāti apdraudētu tā stacionārā kompleksa atbilstību, kurā tie ir iekļauti. Ja aparātu iekļauj vairākos identiskos stacionāros kompleksos, vajadzētu pietikt ar šo kompleksu elektromagnētiskās savietojamības parametru noteikšanu, lai nodrošinātu atbrīvojumu no atbilstības novērtēšanas procedūras;

| (21) | ir vajadzīgs pārejas posms, lai izgatavotāji un citas iesaistītās personas varētu pielāgoties jaunajai reglamentācijai; |
| --- | --- |

(21)

ir vajadzīgs pārejas posms, lai izgatavotāji un citas iesaistītās personas varētu pielāgoties jaunajai reglamentācijai;

| (22) | ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, iekšējā tirgus darbības nodrošināšanu, prasot, lai iekārtām būtu elektromagnētiskā savietojamība atbilstošā līmenī - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

(22)

ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, iekšējā tirgus darbības nodrošināšanu, prasot, lai iekārtām būtu elektromagnētiskā savietojamība atbilstošā līmenī - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai;

| (23) | tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 89/336/EEK, |
| --- | --- |

(23)

tādēļ būtu jāatceļ Direktīva 89/336/EEK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

1. pants

Temats un darbības joma

1.   Šī direktīva reglamentē iekārtu elektromagnētisko savietojamību. Tās mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus darbību, prasot, lai iekārtām būtu elektromagnētiskā savietojamība atbilstošā līmenī. Šī direktīva attiecas uz iekārtām, kā tās definētas 2. pantā.

2.   Šī direktīva neattiecas uz

| a) | iekārtām, uz ko attiecas direktīva 1999/5/EK; |
| --- | --- |

a)

iekārtām, uz ko attiecas direktīva 1999/5/EK;

| b) | aeronavigācijas ražojumiem, daļām un pierīcēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (5); |
| --- | --- |

b)

aeronavigācijas ražojumiem, daļām un pierīcēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1592/2002 (2002. gada 15. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi (5);

| c) | radioiekārtām, ko izmanto radioamatieri, kā paredzēts noteikumos par radiosakariem, kuri pieņemti saskaņā ar ITU statūtiem un konvenciju (6), ja vien iekārtas nav komerciāli pieejamas. Komplektus, kuru sastāvdaļas jāsamontē radioamatieriem, un komerciālās iekārtas, ko modificē un izmanto radioamatieri, neuzskata par komerciāli pieejamām iekārtām. |
| --- | --- |

c)

radioiekārtām, ko izmanto radioamatieri, kā paredzēts noteikumos par radiosakariem, kuri pieņemti saskaņā ar ITU statūtiem un konvenciju (6), ja vien iekārtas nav komerciāli pieejamas. Komplektus, kuru sastāvdaļas jāsamontē radioamatieriem, un komerciālās iekārtas, ko modificē un izmanto radioamatieri, neuzskata par komerciāli pieejamām iekārtām.

3.   Šī direktīva neattiecas uz iekārtām, kuru fizisko parametru raksturs ir tāds, ka

| a) | tās nespēj radīt vai papildināt elektromagnētisku starojumu, kas augstāks par līmeni, kādā paredzētajā veidā darbojas radio un telekomunikāciju iekārtas un citas iekārtas; un |
| --- | --- |

a)

tās nespēj radīt vai papildināt elektromagnētisku starojumu, kas augstāks par līmeni, kādā paredzētajā veidā darbojas radio un telekomunikāciju iekārtas un citas iekārtas; un

| b) | tās darbojas bez nepieņemamas pasliktināšanās, ja pastāv tādi elektromagnētiskie traucējumi, kas parasti rodas to paredzētajā lietojumā. |
| --- | --- |

b)

tās darbojas bez nepieņemamas pasliktināšanās, ja pastāv tādi elektromagnētiskie traucējumi, kas parasti rodas to paredzētajā lietojumā.

4.   Ja attiecībā uz 1. punktā minētajām iekārtām pamatprasības, kas izklāstītas I pielikumā, pilnīgi vai daļēji tiek sīkāk izklāstītas citās Kopienas direktīvās, šo direktīvu šīm iekārtām nepiemēro vai pārtrauc piemērot attiecībā uz šādām prasībām dienā, kas stājas spēkā attiecīgās direktīvas.

5.   Šī direktīva neskar to Kopienas vai attiecīgo valstu tiesību aktu piemērošanu, kuri reglamentē iekārtu drošību.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “iekārta” ir jebkurš aparāts vai stacionārs komplekss; |
| --- | --- |

a)

“iekārta” ir jebkurš aparāts vai stacionārs komplekss;

| b) | “aparāts” ir jebkura gatava pierīce vai to kombinācija, kas ir komerciāli pieejama kā viena funkcionāla vienība, kura paredzēta tiešajam patērētajam un kura var radīt elektromagnētiskos traucējumus, vai kuras darbību var ietekmēt elektromagnētiskie traucējumi; |
| --- | --- |

b)

“aparāts” ir jebkura gatava pierīce vai to kombinācija, kas ir komerciāli pieejama kā viena funkcionāla vienība, kura paredzēta tiešajam patērētajam un kura var radīt elektromagnētiskos traucējumus, vai kuras darbību var ietekmēt elektromagnētiskie traucējumi;

| c) | “stacionārs komplekss” ir dažādu veidu aparātu un, attiecīgos gadījumos, citu ierīču noteikta kombinācija, ko montē un uzstāda iepriekš noteiktā vietā, kur to paredzēts lietot pastāvīgi; |
| --- | --- |

c)

“stacionārs komplekss” ir dažādu veidu aparātu un, attiecīgos gadījumos, citu ierīču noteikta kombinācija, ko montē un uzstāda iepriekš noteiktā vietā, kur to paredzēts lietot pastāvīgi;

| d) | “elektromagnētiska savietojamība” ir iekārtas spēja normāli darboties elektromagnētiskā vidē, neradot nepieņemamus elektromagnētiskus traucējumus citām iekārtām šajā vidē; |
| --- | --- |

d)

“elektromagnētiska savietojamība” ir iekārtas spēja normāli darboties elektromagnētiskā vidē, neradot nepieņemamus elektromagnētiskus traucējumus citām iekārtām šajā vidē;

| e) | “elektromagnētiski traucējumi” ir jebkura elektromagnētiska parādība, kas var pasliktināt iekārtas darbību. Elektromagnētiskie traucējumi var būt elektromagnētisks troksnis, nevēlams signāls vai pārmaiņas pašā elektromagnētisko viļņu izplatības vidē; |
| --- | --- |

e)

“elektromagnētiski traucējumi” ir jebkura elektromagnētiska parādība, kas var pasliktināt iekārtas darbību. Elektromagnētiskie traucējumi var būt elektromagnētisks troksnis, nevēlams signāls vai pārmaiņas pašā elektromagnētisko viļņu izplatības vidē;

| f) | “imunitāte” ir iekārtas spēja elektromagnētisko traucējumu klātbūtnē bez traucējumiem darboties, kā paredzēts; |
| --- | --- |

f)

“imunitāte” ir iekārtas spēja elektromagnētisko traucējumu klātbūtnē bez traucējumiem darboties, kā paredzēts;

| g) | “drošības vajadzības” ir vajadzības sargāt cilvēka dzīvību vai īpašumu; |
| --- | --- |

g)

“drošības vajadzības” ir vajadzības sargāt cilvēka dzīvību vai īpašumu;

| h) | “elektromagnētiskā vide” ir visas elektromagnētiskās parādības, kas novērojamas kādā konkrētā vietā. |
| --- | --- |

h)

“elektromagnētiskā vide” ir visas elektromagnētiskās parādības, kas novērojamas kādā konkrētā vietā.

2.   Šajā direktīvā par aparātiem 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē uzskata

| a) | “sastāvdaļas” vai “montāžas mezglus”, kuri paredzēti tam, lai tiešais patērētājs tos iekļautu kādā aparātā, un kuri var radīt elektromagnētiskos traucējumus, vai kuru darbību var ietekmēt elektromagnētiskie traucējumi; |
| --- | --- |

a)

“sastāvdaļas” vai “montāžas mezglus”, kuri paredzēti tam, lai tiešais patērētājs tos iekļautu kādā aparātā, un kuri var radīt elektromagnētiskos traucējumus, vai kuru darbību var ietekmēt elektromagnētiskie traucējumi;

| b) | “pārvietojami kompleksi”, kas ir aparātu un, attiecīgos gadījumos, citu ierīču kombinācijas, kuras paredzēts pārvietot un lietot vairākās vietās. |
| --- | --- |

b)

“pārvietojami kompleksi”, kas ir aparātu un, attiecīgos gadījumos, citu ierīču kombinācijas, kuras paredzēts pārvietot un lietot vairākās vietās.

3. pants

Laišana tirgū un/vai laišana ekspluatācijā

Dalībvalstis veic visus atbilstošos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iekārtas laiž tirgū un/vai laiž ekspluatācijā vienīgi tad, ja tās - pareizi uzstādot, uzturot un lietojot paredzētajam mērķim - atbilst šīs direktīvas prasībām.

4. pants

Iekārtu brīva aprite

1.   Tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar elektromagnētisko savietojamību, dalībvalstis nedrīkst kavēt tādu iekārtu, kuras atbilst šīs direktīvas prasībām, laišanu tirgū un laišanu ekspluatācijā savā teritorijā.

2.   Šīs direktīvas prasības neliedz jebkurā dalībvalstī piemērot šādus īpašos pasākumus attiecībā uz iekārtu laišanu ekspluatācijā vai lietošanu:

| a) | pasākumus, lai pārvarētu esošu vai paredzamu elektromagnētiskās savietojamības problēmu konkrētajā objektā; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, lai pārvarētu esošu vai paredzamu elektromagnētiskās savietojamības problēmu konkrētajā objektā;

| b) | drošības apsvērumu dēļ paredzētus pasākumus, lai aizsargātu publiskos telekomunikāciju tīklus vai uztvērējstacijas vai raidstacijas, ko lieto drošības vajadzībām un izmanto stingri noteiktā spektrā. |
| --- | --- |

b)

drošības apsvērumu dēļ paredzētus pasākumus, lai aizsargātu publiskos telekomunikāciju tīklus vai uztvērējstacijas vai raidstacijas, ko lieto drošības vajadzībām un izmanto stingri noteiktā spektrā.

Neskarot Direktīvu 98/34/EK, dalībvalstis par šiem īpašajiem pasākumiem paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

Īpašos pasākumus, kas ir akceptēti, Komisija publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

3.   Dalībvalstis nerada šķēršļus tam, ka tirdzniecības izstādēs, izstādēs un līdzīgos pasākumos izstāda un/vai demonstrē iekārtas, kas neatbilst šīs direktīvas prasībām, ja labi redzama zīme skaidri norāda, ka šādas iekārtas nedrīkst laist tirgū un/vai ekspluatācijā tikmēr, kamēr nav nodrošināta to atbilstība šīs direktīvas prasībām. Demonstrāciju var veikt vienīgi ar nosacījumu, ka tiek veikti piemēroti pasākumi elektromagnētisko traucējumu novēršanai.

5. pants

Pamatprasības

Šīs direktīvas 1. pantā minētās iekārtas atbilst I pielikumā izklāstītajām pamatprasībām.

6. pants

Saskaņotie standarti

1.   “Saskaņots standarts” ir tehniskā specifikācija, ko pieņēmusi atzīta Eiropas standartizācijas organizācija, kurai Komisija piešķīrusi pilnvaras, atbilstoši procedūrām, kas Direktīvā 98/34/EK paredzētas tam, lai noteiktu Eiropas mēroga prasību. Atbilstība “saskaņotajam standartam” nav obligāta.

2.   Iekārtu atbilstība attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem, kuru atsauces ir publicētas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, dalībvalstīm rada pieņēmumu, ka attiecīgās iekārtas atbilst tām I pielikumā minētajām pamatprasībām, uz ko konkrētie standarti attiecas. Šis atbilstības pieņēmums attiecas tikai uz piemērotā(-o) saskaņotā(-o) standarta(-u) apjomu un attiecīgajām pamatprasībām, uz ko attiecas uz šāds(-i) saskaņotais(-ie) standarts(-i).

3.   Ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka saskaņotais standarts pilnībā neatbilst I pielikumā minētajām pamatprasībām, tā konkrēto jautājumu, izklāstot šādas rīcības iemeslus, nodod Pastāvīgajai komitejai (turpmāk “Komiteja”), kas izveidota ar Direktīvu 98/34/EK. Komiteja nekavējoties sniedz atzinumu.

4.   Saņēmusi Komitejas atzinumu, Komisija par attiecīgā saskaņotā standarta atsauci pieņem vienu no šādiem lēmumiem:

| a) | nepublicēt; |
| --- | --- |

a)

nepublicēt;

| b) | publicēt ar ierobežojumiem; |
| --- | --- |

b)

publicēt ar ierobežojumiem;

| c) | saglabāt atsauci “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”; |
| --- | --- |

c)

saglabāt atsauci “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”;

| d) | atsaukt atsauci “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”. |
| --- | --- |

d)

atsaukt atsauci “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Komisija nekavējoties paziņo dalībvalstīm par savu lēmumu.

II NODAĻA

APARĀTI

7. pants

Aparātu atbilstības novērtēšanas procedūra

Aparātu atbilstību I pielikumā minētajām pamatprasībām pierāda, izmantojot II pielikumā aprakstīto procedūru (iekšējā ražošanas kontrole). Tomēr izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā var izlemt izmantot III pielikumā aprakstīto procedūru.

8. pants

CE marķējums

1.   Aparātiem, kuru atbilstība šai direktīvai ir pierādīta, izmantojot 7. pantā izklāstīto procedūru, ir CE marķējums, kas to apliecina. Izgatavotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā ir atbildīgs par CE marķējuma izvietošanu. CE marķējumu izvieto saskaņā ar V pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

2.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai aizliegtu aparātus vai to iesaiņojumus, vai lietošanas pamācības marķēt ar zīmēm, kas var maldināt trešās personas par CE marķējuma jēgu un/vai grafisko formu.

3.   Aparātiem vai to iesaiņojumam, vai lietošanas pamācībām drīkst piestiprināt jebkuru citu marķējumu, ja tas nepasliktina CE marķējuma redzamību un salasāmību.

4.   Neskarot 10. pantu, ja kompetenta iestāde konstatē, ka CE marķējums ir uzlikts nepamatoti, izgatavotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā ir jānodrošina aparāta atbilstība noteikumiem, kas attiecas uz CE marķējumu, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts paredzētajiem nosacījumiem.

9. pants

Citi marķējumi un informācija

1.   Katru aparātu identificē attiecībā uz tā tipu, partiju, sērijas numuru vai jebkuru citu informāciju, kas ļauj aparātu identificēt.

2.   Katram aparātam pievieno izgatavotāja vārdu vai nosaukumu un adresi, un, ja viņš Kopienā neveic uzņēmējdarbību, vārdu vai nosaukumu un adresi viņa pilnvarotam pārstāvim vai personai Kopienā, kas atbild par aparāta laišanu Kopienas tirgū.

3.   Izgatavotājs nodrošina informāciju par visiem īpašiem piesardzības pasākumiem, kas -montējot, uzstādot, lietojot aparātu vai veicot tā apkopi - jāievēro, lai nodrošinātu to, ka aparāts, sākot tā lietošanu, atbilst I pielikuma 1. punktā izklāstītajām aizsardzības prasībām.

4.   Aparātam, kura atbilstība aizsardzības prasībām nav nodrošināta dzīvojamos rajonos, pievieno skaidru norādi, attiecīgos gadījumos arī uz iesaiņojuma, ka tā lietojums ir šādā veidā ierobežots.

5.   Informāciju, kas vajadzīga, lai aparātu varētu lietot atbilstoši paredzētajiem mērķiem, ietver aparāta lietošanas instrukcijā.

10. pants

Aizsardzības pasākumi

1.   Ja dalībvalsts pārliecinās, ka aparāts ar CE marķējumu neatbilst šajā direktīvā ietvertajām prasībām, tā veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atsauktu aparātu no tirgus, aizliegtu to laist tirgū vai ekspluatācijā, vai ierobežotu tā brīvu apriti.

2.   Attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par visiem šādiem pasākumiem, norādot to iemeslus un īpaši uzsverot to, vai neatbilstību rada:

| a) | neatbilstība I pielikumā minētajām pamatprasībām, ja aparāts neatbilst 6. pantā minētajiem saskaņotajiem standartiem; |
| --- | --- |

a)

neatbilstība I pielikumā minētajām pamatprasībām, ja aparāts neatbilst 6. pantā minētajiem saskaņotajiem standartiem;

| b) | nepareiza 6. pantā minēto saskaņoto standartu piemērošana; |
| --- | --- |

b)

nepareiza 6. pantā minēto saskaņoto standartu piemērošana;

| c) | trūkumi 6. pantā minētajos saskaņotajos standartos. |
| --- | --- |

c)

trūkumi 6. pantā minētajos saskaņotajos standartos.

3.   Komisija cik drīz vien iespējams apspriežas ar attiecīgajām pusēm un pēc tam paziņo dalībvalstīm, vai tā atzīst veikto pasākumu par pamatotu.

4.   Ja 1. punktā minētais pasākums ir paredzēts tāpēc, ka saskaņotajos standartos ir kāds trūkums, un ja attiecīgā dalībvalsts paredz pasākumu uzturēt spēkā, Komisija, apspriedusies ar pusēm, nodod attiecīgo lietu Komitejai un sāk 6. panta 3. un 4. punktā izklāstīto procedūru.

5.   Ja attiecībā uz aparātu, kas neatbilst standartiem, ir veikta III pielikumā minētā atbilstības vērtēšanas procedūra, attiecīgā dalībvalsts atbilstoši vēršas pret III pielikuma 3. punktā minētā paziņojuma autoru un attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

11. pants

Lēmumi par aparāta atsaukšanu, lietojuma aizliegšanu vai brīvas aprites ierobežošanu

1.   Visos saskaņā ar šo direktīvu pieņemtajos lēmumos, kas paredz atsaukt kādu aparātu no tirgus, aizliegt vai ierobežot tā laišanu tirgū vai ekspluatācijā, vai ierobežot tā brīvu apriti, norāda precīzus to pieņemšanas iemeslus. Par šādiem lēmumiem tūlīt paziņo attiecīgai personai, vienlaikus informējot par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas pieejami saskaņā ar spēkā esošajiem attiecīgas dalībvalsts tiesību aktiem, un par termiņiem, kas attiecas uz šādiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem.

2.   Ja tiek pieņemts 1. punktā minētais lēmums, izgatavotājam, viņa pilnvarotajam pārstāvim vai ikvienai citai ieinteresētai personai ir iespēja iepriekš darīt zināmu savu viedokli, izņemot gadījumus, kad šāda apspriešanās nav neiespējama veicamā pasākuma steidzamības dēļ, ko īpaši attaisno sabiedrības interešu prasības.

12. pants

Paziņotās struktūras

1.   Dalībvalstis Komisijai paziņo, kuras struktūras tās ir norīkojušas veikt III pielikumā minētos uzdevumus. Izraugoties struktūras, ko norīkot, dalībvalstis piemēro VI pielikumā noteiktos kritērijus.

Paziņojumā norāda, vai struktūras ir norīkotas veikt III pielikumā minētos uzdevumus attiecībā uz visiem aparātiem, uz ko attiecas šī direktīva, un/vai attiecībā uz visām I pielikumā minētajām pamatprasībām, vai arī norīkojums attiecas tikai uz kādiem noteiktiem aparātu aspektiem un/vai kategorijām.

2.   Struktūras, kas atbilst attiecīgajos saskaņotajos standartos paredzētajiem novērtēšanas kritērijiem, uzskata par tādām, kuras atbilst VI pielikumā izklāstītajiem kritērijiem, uz ko attiecas šie saskaņotie standarti. Komisija “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī” publicē minēto standartu atsauces.

3.   Komisija “Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī” publicē paziņoto struktūru sarakstu. Komisija nodrošina to, ka sarakstu pastāvīgi atjaunina.

4.   Ja kāda dalībvalsts konstatē, ka paziņotā struktūra vairs neatbilst VI pielikumā uzskaitītajiem kritērijiem, tā attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. Komisija 3. punktā minētajā sarakstā svītro norādi uz šo struktūru.

III NODAĻA

STACIONĀRI KOMPLEKSI

13. pants

Stacionāri kompleksi

1.   Aparātiem, kas laisti tirgū un ko var iekļaut stacionārā kompleksā, piemēro visus attiecīgos noteikumus, kas attiecībā uz aparātiem izklāstīti šajā direktīvā.

Tomēr 5., 7., 8. un 9. panta noteikumi nav obligāti attiecībā uz aparātu, ko paredzēts iekļaut konkrētā stacionārā kompleksā un kas citādi nav komerciāli pieejams. Tādos gadījumos pavaddokumentos īpaši norāda stacionāro kompleksu un tā elektromagnētiskās savietojamības parametrus, kā arī norāda piesardzības pasākumus, kas jāveic, lai aparātu iekļautu stacionārā kompleksā, neapdraudot attiecīgā kompleksa atbilstību. Tajā ietver arī 9. panta 1. un 2. punktā minēto informāciju.

2.   Ja pazīmes liecina, ka stacionārs komplekss neatbilst prasībām, jo īpaši, ja ir sūdzības par kompleksa radītiem traucējumiem, attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes var lūgt pierādījumus attiecībā uz stacionārā kompleksa atbilstību un, vajadzības gadījumā, ierosināt veikt novērtējumu.

Ja ir konstatēta neatbilstība, kompetentās iestādes var prasīt veikt piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu stacionārā kompleksa atbilstību I pielikuma 1. punktā izklāstītajām aizsardzības prasībām.

3.   Dalībvalstis paredz vajadzīgos noteikumus, lai noskaidrotu personu vai personas, kas atbildīgas par to, lai nodrošinātu stacionārā kompleksa atbilstību attiecīgajām pamatprasībām.

IV NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Atcelšana

Ar šo Direktīva 89/336/EEK ir atcelta no 20.7.2007.

Atsauces uz Direktīvu 89/336/EEK uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās jālasa saskaņā ar VII pielikumā pievienoto atbilstības tabulu.

15. pants

Pārejas posma pasākumi

Dalībvalstis nekavē laist tirgū un/vai laist ekspluatācijā iekārtas, kas atbilst Direktīvā 89/336/EEK ietvertajiem noteikumiem un kas laistas tirgū pirms 20.7.2009.

16. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz 20.1.2007 pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šajā direktīvā ietvertās prasības. Par to tās tūlīt informē Komisiju. Tās piemēro šos aktus no 20.7.2007 Kad dalībvalstis pieņem šādus aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

17. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publikācijas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

18. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. NICOLAÏ

---

(1)  OV C 220, 16.9.2003., 13. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 9. marta Atzinums (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēts) un Padomes 2004. gada 29. novembra Lēmums.

2

(3)  OV L 139, 23.5.1989., 19. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 93/68/EEK (OV L 220, 30.8.1993., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV C 136, 4.6.1985., 1. lpp.

5

(6)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

6

---

I PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 5. PANTĀ MINĒTĀS PAMATPRASĪBAS

1.   Aizsardzības prasības

Iekārtas, ņemot vērā jaunākos tehnikas sasniegumus, izstrādā un izgatavo tā, lai nodrošinātu to, ka:

| a) | ģenerētie elektromagnētiskie traucējumi nepārsniedz līmeni, virs kā radio un telekomunikāciju iekārtas vai citas iekārtas vairs nevar darboties, kā paredzēts; |
| --- | --- |

a)

ģenerētie elektromagnētiskie traucējumi nepārsniedz līmeni, virs kā radio un telekomunikāciju iekārtas vai citas iekārtas vairs nevar darboties, kā paredzēts;

| b) | tās neiespaido tādi elektromagnētiskie traucējumi, kas paredzami to paredzētajā lietojumā, un tas ļauj tām darboties bez paredzētajā lietojumā nepieņemamiem traucējumiem. |
| --- | --- |

b)

tās neiespaido tādi elektromagnētiskie traucējumi, kas paredzami to paredzētajā lietojumā, un tas ļauj tām darboties bez paredzētajā lietojumā nepieņemamiem traucējumiem.

2.   Konkrētas prasības stacionāriem kompleksiem

Sastāvdaļu montāža un paredzētais lietojums:

Stacionārus kompleksus montē, izmantojot labu inženierpraksi, un respektējot informāciju par to sastāvdaļu paredzēto lietojumu, lai atbilstu 1. punktā izklāstītajām aizsardzības prasībām. Labo inženierpraksi dokumentē, un atbildīgā persona vai atbildīgās personas glabā dokumentāciju pārbaudes nolūkā attiecīgu valsts iestāžu vajadzībām tikmēr, kamēr darbojas stacionārais komplekss.

---

II PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 7. PANTĀ MINĒTĀ ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMA PROCEDŪRA

(iekšējā ražošanas kontrole)

| 1. | Izgatavotājs novērtē aparāta elektromagnētisko savietojamību, pamatojoties uz būtiskām parādībām, lai ievērotu I pielikuma 1. punkta izklāstītās aizsardzības prasības. Pareizi piemērot attiecīgus saskaņotos standartus, kuru atsauces ir publicētas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, ir līdzvērtīgi elektromagnētiskās savietojamības novērtējumam. |
| --- | --- |

1.

Izgatavotājs novērtē aparāta elektromagnētisko savietojamību, pamatojoties uz būtiskām parādībām, lai ievērotu I pielikuma 1. punkta izklāstītās aizsardzības prasības. Pareizi piemērot attiecīgus saskaņotos standartus, kuru atsauces ir publicētas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, ir līdzvērtīgi elektromagnētiskās savietojamības novērtējumam.

| 2. | Elektromagnētiskās savietojamības novērtējumā ņem vērā visus normālos paredzētos darbības apstākļus. Ja aparātam ir iespējamas dažādas konfigurācijas, elektromagnētiskās savietojamības novērtējums apstiprina to, vai aparāts atbilst I pielikuma 1. punktā izklāstītajām aizsardzības prasībām visās iespējamās konfigurācijās, ko izgatavotājs uzrāda kā tādas, kas raksturo paredzēto lietojumu. |
| --- | --- |

2.

Elektromagnētiskās savietojamības novērtējumā ņem vērā visus normālos paredzētos darbības apstākļus. Ja aparātam ir iespējamas dažādas konfigurācijas, elektromagnētiskās savietojamības novērtējums apstiprina to, vai aparāts atbilst I pielikuma 1. punktā izklāstītajām aizsardzības prasībām visās iespējamās konfigurācijās, ko izgatavotājs uzrāda kā tādas, kas raksturo paredzēto lietojumu.

| 3. | Ievērojot IV pielikumā izklāstītos noteikumus, izgatavotājs izstrādā tehnisku dokumentāciju, kas liecina par aparāta atbilstību šīs direktīvas pamatprasībām. |
| --- | --- |

3.

Ievērojot IV pielikumā izklāstītos noteikumus, izgatavotājs izstrādā tehnisku dokumentāciju, kas liecina par aparāta atbilstību šīs direktīvas pamatprasībām.

| 4. | Izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā glabā tehnisko dokumentāciju kompetentu iestāžu vajadzībām vismaz desmit gadus no pēdējās dienas, kad tāds aparāts izgatavots. |
| --- | --- |

4.

Izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā glabā tehnisko dokumentāciju kompetentu iestāžu vajadzībām vismaz desmit gadus no pēdējās dienas, kad tāds aparāts izgatavots.

| 5. | Aparāta atbilstību visām būtiskām pamatprasībām apliecina ar EK atbilstības deklarāciju, ko izdod izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā. |
| --- | --- |

5.

Aparāta atbilstību visām būtiskām pamatprasībām apliecina ar EK atbilstības deklarāciju, ko izdod izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā.

| 6. | Izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā glabā EK atbilstības deklarāciju kompetentu iestāžu vajadzībām vismaz desmit gadus no pēdējās dienas, kad tāds aparāts izgatavots. |
| --- | --- |

6.

Izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā glabā EK atbilstības deklarāciju kompetentu iestāžu vajadzībām vismaz desmit gadus no pēdējās dienas, kad tāds aparāts izgatavots.

| 7. | Ja nedz izgatavotājs, nedz viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā neveic uzņēmējdarbību, tad pienākums glabāt šo EK atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju kompetentu iestāžu vajadzībām ir personai, kas laiž aparātu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

7.

Ja nedz izgatavotājs, nedz viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā neveic uzņēmējdarbību, tad pienākums glabāt šo EK atbilstības deklarāciju un tehnisko dokumentāciju kompetentu iestāžu vajadzībām ir personai, kas laiž aparātu Kopienas tirgū.

| 8. | Izgatavotājam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ražojumus izgatavo atbilstoši 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un šīs direktīvas prasībām, kas attiecas uz attiecīgajiem ražojumiem. |
| --- | --- |

8.

Izgatavotājam jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka ražojumus izgatavo atbilstoši 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un šīs direktīvas prasībām, kas attiecas uz attiecīgajiem ražojumiem.

| 9. | Tehnisko dokumentāciju un EK atbilstības deklarāciju sastāda saskaņā ar IV pielikumā izklāstītajām prasībām. |
| --- | --- |

9.

Tehnisko dokumentāciju un EK atbilstības deklarāciju sastāda saskaņā ar IV pielikumā izklāstītajām prasībām.

---

III PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 7. PANTĀ MINĒTĀ ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒJUMA PROCEDŪRA

| 1. | Šī procedūra paredz II pielikuma piemērošanu, to papildinot šādi. |
| --- | --- |

1.

Šī procedūra paredz II pielikuma piemērošanu, to papildinot šādi.

| 2. | Izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā tehnisko dokumentāciju iesniedz 12. pantā minētajai paziņotajai struktūrai un lūdz paziņotās struktūras vērtējumu. Izgatavotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā paziņotajai struktūrai norāda, kādi pamatprasību aspekti paziņotajai struktūrai jānovērtē. |
| --- | --- |

2.

Izgatavotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis Kopienā tehnisko dokumentāciju iesniedz 12. pantā minētajai paziņotajai struktūrai un lūdz paziņotās struktūras vērtējumu. Izgatavotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā paziņotajai struktūrai norāda, kādi pamatprasību aspekti paziņotajai struktūrai jānovērtē.

| 3. | Paziņotā struktūra izskata tehnisko dokumentāciju un novērtē, vai tehniskā dokumentācija pareizi rāda to, ka direktīvā ietvertās prasības, ko tai jānovērtē, ir ievērotas. Ja apstiprinās aparāta atbilstība, paziņotā struktūra izgatavotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim Kopienā izdod konstatācijas dokumentu, kas apliecina aparāta atbilstību. Šis konstatācijas dokuments attiecas tikai uz tiem pamatprasību aspektiem, ko tā izvērtējusi. |
| --- | --- |

3.

Paziņotā struktūra izskata tehnisko dokumentāciju un novērtē, vai tehniskā dokumentācija pareizi rāda to, ka direktīvā ietvertās prasības, ko tai jānovērtē, ir ievērotas. Ja apstiprinās aparāta atbilstība, paziņotā struktūra izgatavotājam vai viņa pilnvarotam pārstāvim Kopienā izdod konstatācijas dokumentu, kas apliecina aparāta atbilstību. Šis konstatācijas dokuments attiecas tikai uz tiem pamatprasību aspektiem, ko tā izvērtējusi.

| 4. | Izgatavotājs paziņotās struktūras izdoto konstatācijas dokumentu pievieno tehniskajai dokumentācijai. |
| --- | --- |

4.

Izgatavotājs paziņotās struktūras izdoto konstatācijas dokumentu pievieno tehniskajai dokumentācijai.

---

IV PIELIKUMS

TEHNISKĀ DOKUMENTĀCIJA UN EK ATBILSTĪBAS DEKLARĀCIJA

1.   Tehniskā dokumentācija

Tehniskai dokumentācijai jābūt tādai, kas ļauj novērtēt aparāta atbilstību pamatprasībām. Tai jāaptver aparāta konstrukcija un izgatavošana, jo īpaši:

| — | aparāta vispārīgs apraksts; |
| --- | --- |

—

aparāta vispārīgs apraksts;

| — | apliecinājums saderībai ar saskaņotiem standartiem, ja tādi ir piemēroti pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

apliecinājums saderībai ar saskaņotiem standartiem, ja tādi ir piemēroti pilnībā vai daļēji;

| — | ja izgatavotājs nav piemērojis saskaņotos standartus vai piemērojis tos tikai daļēji, apraksts un skaidrojums visiem pasākumiem, kas veikti, lai ievērotu direktīvas pamatprasības, ieskaitot II pielikuma 1. punktā izklāstīto elektromagnētiskās savietojamības novērtējuma aprakstu, projekta aprēķinu rezultātus, veiktās pārbaudes, pārbaužu ziņojumus utt.; |
| --- | --- |

—

ja izgatavotājs nav piemērojis saskaņotos standartus vai piemērojis tos tikai daļēji, apraksts un skaidrojums visiem pasākumiem, kas veikti, lai ievērotu direktīvas pamatprasības, ieskaitot II pielikuma 1. punktā izklāstīto elektromagnētiskās savietojamības novērtējuma aprakstu, projekta aprēķinu rezultātus, veiktās pārbaudes, pārbaužu ziņojumus utt.;

| — | paziņotās struktūras izdots konstatācijas dokuments, ja veikta III pielikumā minētā procedūra. |
| --- | --- |

—

paziņotās struktūras izdots konstatācijas dokuments, ja veikta III pielikumā minētā procedūra.

2.   EK atbilstības deklarācija

EK atbilstības deklarācijā jāiekļauj vismaz šāda informācija:

| — | atsauce uz šo direktīvu; |
| --- | --- |

—

atsauce uz šo direktīvu;

| — | identifikācija aparātam, uz ko tā attiecas, kā izklāstīts 9. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

—

identifikācija aparātam, uz ko tā attiecas, kā izklāstīts 9. panta 1. punktā;

| — | izgatavotāja vārds vai nosaukums un adrese, un, vajadzības gadījumā, vārds vai nosaukums un adrese viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā; |
| --- | --- |

—

izgatavotāja vārds vai nosaukums un adrese, un, vajadzības gadījumā, vārds vai nosaukums un adrese viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā;

| — | datēta atsauce uz parametriem, ar ko saskaņā ir deklarēta atbilstība, apliecinot aparāta atbilstību ar šīs direktīvas prasībām; |
| --- | --- |

—

datēta atsauce uz parametriem, ar ko saskaņā ir deklarēta atbilstība, apliecinot aparāta atbilstību ar šīs direktīvas prasībām;

| — | deklarācijas datums; |
| --- | --- |

—

deklarācijas datums;

| — | tas personas dati un paraksts, kura ir tiesīga uzņemties saistības izgatavotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja vietā. |
| --- | --- |

—

tas personas dati un paraksts, kura ir tiesīga uzņemties saistības izgatavotāja vai viņa pilnvarotā pārstāvja vietā.

---

V PIELIKUMS

DIREKTĪVAS 8. PANTĀ MINĒTAIS CE MARĶĒJUMS

CE marķējums sastāv no lielajiem burtiem “CE” šādā formā:

Image

CE marķējumam jābūt vismaz 5 mm augstam. Ja CE marķējumu samazina vai palielina, jāievēro proporcijas, kas iepriekš dotas iedaļās sadalītajā zīmējumā.

CE marķējums jāpiestiprina pie aparāta vai tā datu plāksnītes. Ja tas nav iespējams vai to grūti izdarīt, ņemot vērā aparāta īpašības, tas jāpiestiprina pie iesaiņojuma, ja tāds ir, un pie pavaddokumentiem.

Ja uz aparātu attiecas arī citas direktīvas, kas attiecas uz citiem aspektiem, un tās tāpat paredz CE marķējumu, tad marķējums norāda arī to, ka aparāts atbilst arī pārējo direktīvu prasībām.

Ja tomēr viena vai vairākas no minētajām direktīvām ļauj izgatavotājam izvēlēties, kurus noteikumus piemērot pārejas posmā, CE marķējums norāda uz atbilstību tikai tām direktīvām, ko ir piemērojis izgatavotājs. Tādā gadījumā konkrētie dati, kas ietverti piemērotajās direktīvās, kā tās publicētas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”, ir jāietver dokumentos, paziņojumos un lietošanas pamācībās, ko paredz šīs direktīvas un ko pievieno aparātiem.

---

VI PIELIKUMS

PAZIŅOTO STRUKTŪRU VĒRTĒŠANAS KRITĒRIJI

| 1. | Dalībvalstu paziņotajām struktūrām obligāti jāatbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | tām ir personāls, vajadzīgie līdzekļi un iekārtas; |
| --- | --- | --- |

1.

Dalībvalstu paziņotajām struktūrām obligāti jāatbilst šādiem nosacījumiem:

a)

tām ir personāls, vajadzīgie līdzekļi un iekārtas;

| b) | to personālam ir tehniskā kompetence un profesionāla godprātība; |
| --- | --- |

b)

to personālam ir tehniskā kompetence un profesionāla godprātība;

| c) | tās ir neatkarīgas, sastādot ziņojumus un veicot šajā direktīvā paredzēto pārbaudes funkciju; |
| --- | --- |

c)

tās ir neatkarīgas, sastādot ziņojumus un veicot šajā direktīvā paredzēto pārbaudes funkciju;

| d) | to personāls un tehniskais personāls ir neatkarīgs attiecībā pret visām ieinteresētām pusēm, grupām vai personām, kas tieši vai netieši ir saistītas ar attiecīgām iekārtām; |
| --- | --- |

d)

to personāls un tehniskais personāls ir neatkarīgs attiecībā pret visām ieinteresētām pusēm, grupām vai personām, kas tieši vai netieši ir saistītas ar attiecīgām iekārtām;

| e) | to personāls glabā dienesta noslēpumus; |
| --- | --- |

e)

to personāls glabā dienesta noslēpumus;

| f) | tām ir civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, ja šādu atbildību nesedz attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar tās tiesību aktiem; |
| --- | --- |

f)

tām ir civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, ja šādu atbildību nesedz attiecīgā dalībvalsts saskaņā ar tās tiesību aktiem;

| 2. | Kompetentas dalībvalstu iestādes periodiski pārbauda 1. punktā paredzēto nosacījumu izpildi. |
| --- | --- |

2.

Kompetentas dalībvalstu iestādes periodiski pārbauda 1. punktā paredzēto nosacījumu izpildi.

---

VII PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 89/336/EEK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 2. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkts |
| 1. panta 2. punkts | 2. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| 1. panta 3. punkts | 2. panta 1. punkta f) apakšpunkts |
| 1. panta 4. punkts | 2. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 1. panta 5. un 6. punkts | - |
| 2. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 1. panta 4. punkts |
| 2. panta 3. punkts | 1. panta 2. punkts |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 5. pants un I pielikums |
| 5. pants | 4. panta 1. punkts |
| 6. pants | 4. panta 2. punkts |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 6. panta 1. un 2. punkts |
| 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts | - |
| 7. panta 2. punkts | - |
| 7. panta 3. punkts | - |
| 8. panta 1. punkts | 6. panta 3. un 4. punkts |
| 8. panta 2. punkts | - |
| 9. panta 1. punkts | 10. panta 1. un 2. punkts |
| 9. panta 2. punkts | 10. panta 3. un 4. punkts |
| 9. panta 3. punkts | 10. panta 5. punkts |
| 9. panta 4. punkts | 10. panta 3. punkts |
| 10. panta 1. punkta pirmā daļa | 7. pants, II un III pielikums |
| 10. panta 1. punkta otrā daļa | 8. pants |
| 10. panta 2. punkts | 7. pants, II un III pielikums |
| 10. panta 3. punkts | - |
| 10. panta 4. punkts | - |
| 10. panta 5. punkts | 7. pants, II un III pielikums |
| 10. panta 6. punkts | 12. pants |
| 11. pants | 14. pants |
| 12. pants | 16. pants |
| 13. pants | 18. pants |
| I pielikuma 1. punkts | IV pielikuma 2. punkts |
| I pielikuma 2. punkts | V pielikums |
| II pielikums | VI pielikums |
| III pielikuma pēdējā daļa | 9. panta 5. punkts |

Direktīva 89/336/EEK

Šī direktīva

1. panta 1. punkts

2. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkts

1. panta 2. punkts

2. panta 1. punkta e) apakšpunkts

1. panta 3. punkts

2. panta 1. punkta f) apakšpunkts

1. panta 4. punkts

2. panta 1. punkta d) apakšpunkts

1. panta 5. un 6. punkts

-

2. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

2. panta 2. punkts

1. panta 4. punkts

2. panta 3. punkts

1. panta 2. punkts

3. pants

3. pants

4. pants

5. pants un I pielikums

5. pants

4. panta 1. punkts

6. pants

4. panta 2. punkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkts

6. panta 1. un 2. punkts

7. panta 1. punkta b) apakšpunkts

-

7. panta 2. punkts

-

7. panta 3. punkts

-

8. panta 1. punkts

6. panta 3. un 4. punkts

8. panta 2. punkts

-

9. panta 1. punkts

10. panta 1. un 2. punkts

9. panta 2. punkts

10. panta 3. un 4. punkts

9. panta 3. punkts

10. panta 5. punkts

9. panta 4. punkts

10. panta 3. punkts

10. panta 1. punkta pirmā daļa

7. pants, II un III pielikums

10. panta 1. punkta otrā daļa

8. pants

10. panta 2. punkts

7. pants, II un III pielikums

10. panta 3. punkts

-

10. panta 4. punkts

-

10. panta 5. punkts

7. pants, II un III pielikums

10. panta 6. punkts

12. pants

11. pants

14. pants

12. pants

16. pants

13. pants

18. pants

I pielikuma 1. punkts

IV pielikuma 2. punkts

I pielikuma 2. punkts

V pielikums

II pielikums

VI pielikums

III pielikuma pēdējā daļa

9. panta 5. punkts

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 390/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 390/38

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA 2004/109/EK

(2004. gada 15. decembris)

par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 44. un 95.pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | efektīvs, pārskatāms un integrēts vērtspapīru tirgus dos ieguldījumu īsta vienotā tirgus izveidē Kopienā un veicinās izaugsmi un darba vietu rašanos, labākas kapitāla sadales un izmaksu samazināšanās rezultātā. Precīzas, vispusīgas un savlaicīgas informācijas par vērtspapīru emitentiem atklāšana veicina ieguldītāju noturīgu uzticību un ļauj veikt uzņēmumu un to aktīvu informētu novērtēšanu. Tas uzlabo gan ieguldītāju aizsardzību, gan tirgus efektivitāti; |
| --- | --- |

(1)

efektīvs, pārskatāms un integrēts vērtspapīru tirgus dos ieguldījumu īsta vienotā tirgus izveidē Kopienā un veicinās izaugsmi un darba vietu rašanos, labākas kapitāla sadales un izmaksu samazināšanās rezultātā. Precīzas, vispusīgas un savlaicīgas informācijas par vērtspapīru emitentiem atklāšana veicina ieguldītāju noturīgu uzticību un ļauj veikt uzņēmumu un to aktīvu informētu novērtēšanu. Tas uzlabo gan ieguldītāju aizsardzību, gan tirgus efektivitāti;

| (2) | lai to panāktu, vērtspapīru emitentiem jānodrošina atbilstīga atklātība attiecībā pret ieguldītājiem, gādājot par regulāru informācijas plūsmu. Tāpat, lai to panāktu, akcionāriem vai fiziskām vai juridiskām personām, kam ir balsstiesības vai finanšu instrumenti, kuri dod tām tiesības iegūt esošās balsstiesīgās akcijas, arī jāinformē emitenti par iegādi vai citām izmaiņām attiecībā uz nozīmīgu līdzdalību uzņēmumos tā, lai pēdējie varētu nodrošināt sabiedrības informēšanu; |
| --- | --- |

(2)

lai to panāktu, vērtspapīru emitentiem jānodrošina atbilstīga atklātība attiecībā pret ieguldītājiem, gādājot par regulāru informācijas plūsmu. Tāpat, lai to panāktu, akcionāriem vai fiziskām vai juridiskām personām, kam ir balsstiesības vai finanšu instrumenti, kuri dod tām tiesības iegūt esošās balsstiesīgās akcijas, arī jāinformē emitenti par iegādi vai citām izmaiņām attiecībā uz nozīmīgu līdzdalību uzņēmumos tā, lai pēdējie varētu nodrošināt sabiedrības informēšanu;

| (3) | Komisijas 1999. gada 11. maija paziņojums “Sistēmas īstenošana finanšu tirgiem: Rīcības plāns” nosaka virkni darbību, kas nepieciešamas, lai pilnībā izveidotu finanšu pakalpojumu vienoto tirgu. Eiropadomes 2000. gada sanāksmē Lisabonā tika pieņemts aicinājums ieviest šo rīcības plānu līdz 2005. gadam. Rīcības plānā tiek uzsvērts, ka nepieciešams sagatavot direktīvu, kas uzlabotu atklātības prasības. Šī nepieciešamība tika apstiprināta Eiropadomes 2002. gada marta sanāksmē Barselonā; |
| --- | --- |

(3)

Komisijas 1999. gada 11. maija paziņojums “Sistēmas īstenošana finanšu tirgiem: Rīcības plāns” nosaka virkni darbību, kas nepieciešamas, lai pilnībā izveidotu finanšu pakalpojumu vienoto tirgu. Eiropadomes 2000. gada sanāksmē Lisabonā tika pieņemts aicinājums ieviest šo rīcības plānu līdz 2005. gadam. Rīcības plānā tiek uzsvērts, ka nepieciešams sagatavot direktīvu, kas uzlabotu atklātības prasības. Šī nepieciešamība tika apstiprināta Eiropadomes 2002. gada marta sanāksmē Barselonā;

| (4) | šai direktīvai būtu jāsaskan ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) un dalībvalstu centrālo banku uzdevumiem un pienākumiem, ko tām uzliek Līgums un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūti; īpaša uzmanība šajā sakarā jāvelta dalībvalstu centrālajām bankām, kuru akcijas šobrīd ir atļauts tirgot regulētā tirgū, lai garantētu Kopienas tiesību galveno mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

(4)

šai direktīvai būtu jāsaskan ar Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) un dalībvalstu centrālo banku uzdevumiem un pienākumiem, ko tām uzliek Līgums un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas statūti; īpaša uzmanība šajā sakarā jāvelta dalībvalstu centrālajām bankām, kuru akcijas šobrīd ir atļauts tirgot regulētā tirgū, lai garantētu Kopienas tiesību galveno mērķu sasniegšanu;

| (5) | to valsts tiesību lielākā saskaņotība, kas attiecas uz prasībām vērtspapīru emitentiem sniegt periodisko un tekošo informāciju, uzlabotu ieguldītāju aizsardzību visā Kopienā. Tomēr šī direktīva neietekmē esošos Kopienas tiesību aktus par ieguldījumu apliecībām, ko emitējušas kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri nav slēgta tipa uzņēmumi, vai ieguldījumu apliecībām, kas iegūtas vai atsavinātas šādos uzņēmumos; |
| --- | --- |

(5)

to valsts tiesību lielākā saskaņotība, kas attiecas uz prasībām vērtspapīru emitentiem sniegt periodisko un tekošo informāciju, uzlabotu ieguldītāju aizsardzību visā Kopienā. Tomēr šī direktīva neietekmē esošos Kopienas tiesību aktus par ieguldījumu apliecībām, ko emitējušas kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri nav slēgta tipa uzņēmumi, vai ieguldījumu apliecībām, kas iegūtas vai atsavinātas šādos uzņēmumos;

| (6) | to akciju vai parāda vērtspapīru emitenta uzraudzība, kam vienības nominālvērtība ir mazāka par EUR 1 000, šīs direktīvas mērķu sasniegšanai būtu vislabāk veicama dalībvalstī, kurā emitentam ir juridiskā adrese. Šajā sakarā ir svarīgi nodrošināt saskanību ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (4). Tāpat būtu jānodrošina zināma elastība, lai ļautu trešo valstu emitentiem un Kopienas sabiedrībām, kas emitē tikai vērtspapīrus, kas nav augstāk minētie, izvēlēties izcelsmes dalībvalsti; |
| --- | --- |

(6)

to akciju vai parāda vērtspapīru emitenta uzraudzība, kam vienības nominālvērtība ir mazāka par EUR 1 000, šīs direktīvas mērķu sasniegšanai būtu vislabāk veicama dalībvalstī, kurā emitentam ir juridiskā adrese. Šajā sakarā ir svarīgi nodrošināt saskanību ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK (2003. gada 4. novembris) par prospektu, kurš jāpublicē, publiski piedāvājot vērtspapīrus vai atļaujot to tirdzniecību (4). Tāpat būtu jānodrošina zināma elastība, lai ļautu trešo valstu emitentiem un Kopienas sabiedrībām, kas emitē tikai vērtspapīrus, kas nav augstāk minētie, izvēlēties izcelsmes dalībvalsti;

| (7) | ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzība visā Kopienā ļautu likvidēt šķēršļus vērtspapīru iekļaušanai regulētos tirgos, kas atrodas vai darbojas dalībvalstī. Dalībvalstīm, kas nav izcelsmes dalībvalsts, turpmāk netiktu atļauts ierobežot vērtspapīru iekļaušanu to regulētos tirgos, piemērojot stingrākas prasības periodiskajai un tekošajai informācijai par emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū; |
| --- | --- |

(7)

ieguldītāju augsta līmeņa aizsardzība visā Kopienā ļautu likvidēt šķēršļus vērtspapīru iekļaušanai regulētos tirgos, kas atrodas vai darbojas dalībvalstī. Dalībvalstīm, kas nav izcelsmes dalībvalsts, turpmāk netiktu atļauts ierobežot vērtspapīru iekļaušanu to regulētos tirgos, piemērojot stingrākas prasības periodiskajai un tekošajai informācijai par emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū;

| (8) | šķēršļu likvidēšana saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts principu neattiecas uz jomām, ko šī direktīva neaptver, tādām kā akcionāru tiesības iejaukties emitenta vadībā. Tā neskar arī izcelsmes dalībvalsts tiesības pieprasīt emitentam papildus publicēt daļēju vai visu regulēto informāciju laikrakstos; |
| --- | --- |

(8)

šķēršļu likvidēšana saskaņā ar izcelsmes dalībvalsts principu neattiecas uz jomām, ko šī direktīva neaptver, tādām kā akcionāru tiesības iejaukties emitenta vadībā. Tā neskar arī izcelsmes dalībvalsts tiesības pieprasīt emitentam papildus publicēt daļēju vai visu regulēto informāciju laikrakstos;

| (9) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (5) jau bijusi svarīgs solis pretim finanšu pārskatu standartu konverģencei visā Kopienā attiecībā uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū un kuriem pieprasīts sagatavot konsolidētos pārskatus. Tādejādi jau ir izveidots īpašs režīms vērtspapīru emitentiem, kas iet tālāk nekā vispārējā sistēma sabiedrībām, kas noteikta direktīvās par uzņēmējdarbības tiesībām. Šī direktīva turpina nostiprināt šādu pieeju attiecībā uz gada un starpposma pārskatiem, tostarp principu, ka jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par emitenta aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem. Saīsināti finanšu pārskati, kā daļa no pusgada finanšu pārskata, arī ir pietiekams pamats, lai dotu patiesu un skaidru priekšstatu par emitenta finanšu gada pirmajiem sešiem mēnešiem; |
| --- | --- |

(9)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1606/2002 (2002. gada 19. jūlijs) par starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu (5) jau bijusi svarīgs solis pretim finanšu pārskatu standartu konverģencei visā Kopienā attiecībā uz emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū un kuriem pieprasīts sagatavot konsolidētos pārskatus. Tādejādi jau ir izveidots īpašs režīms vērtspapīru emitentiem, kas iet tālāk nekā vispārējā sistēma sabiedrībām, kas noteikta direktīvās par uzņēmējdarbības tiesībām. Šī direktīva turpina nostiprināt šādu pieeju attiecībā uz gada un starpposma pārskatiem, tostarp principu, ka jāsniedz patiess un skaidrs priekšstats par emitenta aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem. Saīsināti finanšu pārskati, kā daļa no pusgada finanšu pārskata, arī ir pietiekams pamats, lai dotu patiesu un skaidru priekšstatu par emitenta finanšu gada pirmajiem sešiem mēnešiem;

| (10) | gada finanšu pārskatam jānodrošina informācija par katru gadu, sākot no brīža, kad emitenta vērtspapīri tika atļauts tirgot regulētā tirgū. Labāka finanšu pārskatu salīdzināmība palīdz vērtspapīru tirgus ieguldītājiem tikai tad, ja tie var būt droši, ka šī informācija tiks publicēta noteiktā laika posmā pēc finanšu gada beigām. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem, ko jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū pirms 2005. gada 1. janvāra un ko emitējuši emitenti, kas reģistrēti trešajā valstī, izcelsmes dalībvalsts drīkst, ievērojot īpašus nosacījumus, ļaut to emitentiem negatavot gada finanšu pārskatus saskaņā ar standartiem, kas noteikti šajā direktīvā; |
| --- | --- |

(10)

gada finanšu pārskatam jānodrošina informācija par katru gadu, sākot no brīža, kad emitenta vērtspapīri tika atļauts tirgot regulētā tirgū. Labāka finanšu pārskatu salīdzināmība palīdz vērtspapīru tirgus ieguldītājiem tikai tad, ja tie var būt droši, ka šī informācija tiks publicēta noteiktā laika posmā pēc finanšu gada beigām. Attiecībā uz parāda vērtspapīriem, ko jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū pirms 2005. gada 1. janvāra un ko emitējuši emitenti, kas reģistrēti trešajā valstī, izcelsmes dalībvalsts drīkst, ievērojot īpašus nosacījumus, ļaut to emitentiem negatavot gada finanšu pārskatus saskaņā ar standartiem, kas noteikti šajā direktīvā;

| (11) | šī direktīva paredzēs sniegt vairāk informācijas pusgada finanšu pārskatos akciju emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū. Tas ļaus ieguldītājiem veikt apzinātāku emitenta stāvokļa novērtējumu. |
| --- | --- |

(11)

šī direktīva paredzēs sniegt vairāk informācijas pusgada finanšu pārskatos akciju emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū. Tas ļaus ieguldītājiem veikt apzinātāku emitenta stāvokļa novērtējumu.

| (12) | izcelsmes dalībvalsts drīkst atbrīvot no pienākuma sniegt pusgada pārskatus parāda vērtspapīru emitentus šādos gadījumos:






  — | kredītiestādes, kas darbojas kā mazi parāda vērtspapīru emitenti, vai |
| --- | --- | --- |

(12)

izcelsmes dalībvalsts drīkst atbrīvot no pienākuma sniegt pusgada pārskatus parāda vērtspapīru emitentus šādos gadījumos:

—

kredītiestādes, kas darbojas kā mazi parāda vērtspapīru emitenti, vai

| — | emitenti, kas jau darbojas brīdī, kad šī direktīva stājas spēkā, un kas izlaiž tikai un vienīgi parāda vērtspapīrus, ko bez nosacījumiem un neatsaucami garantē izcelsmes dalībvalsts vai kāda no tās reģionālajām vai pašvaldības iestādēm, vai |
| --- | --- |

—

emitenti, kas jau darbojas brīdī, kad šī direktīva stājas spēkā, un kas izlaiž tikai un vienīgi parāda vērtspapīrus, ko bez nosacījumiem un neatsaucami garantē izcelsmes dalībvalsts vai kāda no tās reģionālajām vai pašvaldības iestādēm, vai

| — | desmit gadus ilgā pārejas laikposmā - tikai un vienīgi attiecībā uz tiem parāda vērtspapīriem, ko jau bijis atļauts tirgot regulētā tirgū pirms 2005. gada 1. janvāra un ko var pirkt tikai profesionālie ieguldītāji. Ja izcelsmes dalībvalsts piešķir šādu atbrīvojumu, to nedrīkst attiecināt uz jebkuriem parāda vērtspapīriem, ko vēlāk tika atļauts tirgot regulētā tirgū; |
| --- | --- |

—

desmit gadus ilgā pārejas laikposmā - tikai un vienīgi attiecībā uz tiem parāda vērtspapīriem, ko jau bijis atļauts tirgot regulētā tirgū pirms 2005. gada 1. janvāra un ko var pirkt tikai profesionālie ieguldītāji. Ja izcelsmes dalībvalsts piešķir šādu atbrīvojumu, to nedrīkst attiecināt uz jebkuriem parāda vērtspapīriem, ko vēlāk tika atļauts tirgot regulētā tirgū;

| (13) | Eiropas Parlaments un Padome izsaka atzinību Komisijas nodomam ātri izskatīt atklātības uzlabošanas iespējas attiecībā uz atalgojuma politiku, kopējo izmaksājamo atalgojumu, tostarp jebkāda veida nosacītu vai atliktu atlīdzību, un pabalstiem natūrā, ko piešķir administratīvo, vadības vai uzraudzības struktūru darbiniekiem, saskaņā ar tās 2003. gada 21. maija Rīcības plānu “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un uzņēmumu pārvaldības uzlabošana Eiropas Savienībā” un Komisijas izteikto vēlmi tuvākajā nākotnē izstrādāt ieteikumu par šo tēmu; |
| --- | --- |

(13)

Eiropas Parlaments un Padome izsaka atzinību Komisijas nodomam ātri izskatīt atklātības uzlabošanas iespējas attiecībā uz atalgojuma politiku, kopējo izmaksājamo atalgojumu, tostarp jebkāda veida nosacītu vai atliktu atlīdzību, un pabalstiem natūrā, ko piešķir administratīvo, vadības vai uzraudzības struktūru darbiniekiem, saskaņā ar tās 2003. gada 21. maija Rīcības plānu “Uzņēmējdarbības tiesību modernizēšana un uzņēmumu pārvaldības uzlabošana Eiropas Savienībā” un Komisijas izteikto vēlmi tuvākajā nākotnē izstrādāt ieteikumu par šo tēmu;

| (14) | izcelsmes dalībvalstīm jāmudina emitenti, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū un kuru galvenie darbības veidi attiecas uz ieguves nozari, norādīt savos gada finanšu pārskatos maksājumus, kas veikti par labu valdībai. Izcelsmes dalībvalstij arī jāmudina palielināt pārskatāmību attiecībā uz šādiem maksājumiem saskaņā ar pamatnostādnēm, kas izstrādātas dažādos starptautiskos finanšu forumos; |
| --- | --- |

(14)

izcelsmes dalībvalstīm jāmudina emitenti, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū un kuru galvenie darbības veidi attiecas uz ieguves nozari, norādīt savos gada finanšu pārskatos maksājumus, kas veikti par labu valdībai. Izcelsmes dalībvalstij arī jāmudina palielināt pārskatāmību attiecībā uz šādiem maksājumiem saskaņā ar pamatnostādnēm, kas izstrādātas dažādos starptautiskos finanšu forumos;

| (15) | šī direktīva arī uzliks par pienākumu sniegt pusgada pārskatus tiem emitentiem, kas emitē tikai parāda vērtspapīrus regulētos tirgos. Izņēmumi var būt tikai attiecībā uz vairumtirgiem, pamatojoties uz nominālvērtību vismaz EUR 50 000 par vienu vienību, kā noteikts Direktīvā 2003/71/EK. Ja parāda vērtspapīri tiek emitēti citā valūtā, atbrīvojumi var piešķirt vienīgi, ja emisijas dienā vienības nominālvērtība šajā valūtā ir vismaz ekvivalenta EUR 50 000; |
| --- | --- |

(15)

šī direktīva arī uzliks par pienākumu sniegt pusgada pārskatus tiem emitentiem, kas emitē tikai parāda vērtspapīrus regulētos tirgos. Izņēmumi var būt tikai attiecībā uz vairumtirgiem, pamatojoties uz nominālvērtību vismaz EUR 50 000 par vienu vienību, kā noteikts Direktīvā 2003/71/EK. Ja parāda vērtspapīri tiek emitēti citā valūtā, atbrīvojumi var piešķirt vienīgi, ja emisijas dienā vienības nominālvērtība šajā valūtā ir vismaz ekvivalenta EUR 50 000;

| (16) | savlaicīgākai un uzticamākai informācijai par akciju emitentu darbību finanšu gadā ir nepieciešama biežāka starpposmu informācija. Tāpēc būtu jāievieš prasība publicēt starpposma vadības ziņojumu pirmajos sešos mēnešos un otru starpposma vadības ziņojumu - otrajos finanšu gada sešos mēnešos. Akciju emitentiem, kas jau publicē ceturkšņa pārskatus, nav jāpieprasa publicēt starpposma vadības ziņojumus; |
| --- | --- |

(16)

savlaicīgākai un uzticamākai informācijai par akciju emitentu darbību finanšu gadā ir nepieciešama biežāka starpposmu informācija. Tāpēc būtu jāievieš prasība publicēt starpposma vadības ziņojumu pirmajos sešos mēnešos un otru starpposma vadības ziņojumu - otrajos finanšu gada sešos mēnešos. Akciju emitentiem, kas jau publicē ceturkšņa pārskatus, nav jāpieprasa publicēt starpposma vadības ziņojumus;

| (17) | atbilstīgi noteikumi par atbildību, kas paredzēti attiecīgās dalībvalsts normatīvajos aktos, būtu jāpiemēro attiecībā uz emitentu, tā administratīvajām, pārvaldības un pārraudzības struktūrām vai emitenta atbildīgajām personām. Dalībvalstis var noteikt šīs atbildības līmeni; |
| --- | --- |

(17)

atbilstīgi noteikumi par atbildību, kas paredzēti attiecīgās dalībvalsts normatīvajos aktos, būtu jāpiemēro attiecībā uz emitentu, tā administratīvajām, pārvaldības un pārraudzības struktūrām vai emitenta atbildīgajām personām. Dalībvalstis var noteikt šīs atbildības līmeni;

| (18) | sabiedrībai jābūt informētai par izmaiņām nozīmīgā līdzdalībā emitentos, kuru akcijas tirgo regulētā tirgū, kas atrodas vai darbojas Kopienā. Informācijai jābūt tādai, kas ļautu ieguldītājiem iegūt vai atsavināt akcijas, pilnībā pārzinot izmaiņas balsošanas struktūrā; tai arī jāveicina efektīva akciju emitentu kontrole un vispārēja tirgus pārskatāmība attiecībā uz nozīmīgām kapitāla plūsmām. Zināmos gadījumos būtu jāsniedz informācija par akcijām vai finanšu instrumentiem, kā noteikts 13. pantā, kas iesniegti kā nodrošinājums; |
| --- | --- |

(18)

sabiedrībai jābūt informētai par izmaiņām nozīmīgā līdzdalībā emitentos, kuru akcijas tirgo regulētā tirgū, kas atrodas vai darbojas Kopienā. Informācijai jābūt tādai, kas ļautu ieguldītājiem iegūt vai atsavināt akcijas, pilnībā pārzinot izmaiņas balsošanas struktūrā; tai arī jāveicina efektīva akciju emitentu kontrole un vispārēja tirgus pārskatāmība attiecībā uz nozīmīgām kapitāla plūsmām. Zināmos gadījumos būtu jāsniedz informācija par akcijām vai finanšu instrumentiem, kā noteikts 13. pantā, kas iesniegti kā nodrošinājums;

| (19) | šīs direktīvas 9. un 10. panta c) apakšpunkts nevajadzētu attiecināt uz akcijām, kas piešķirtas ECBS dalībniekiem vai ko tie piešķīruši, veicot savas funkcijas kā monetārās iestādes, ja netiek izmantotas no šīm akcijām izrietošās balsstiesības; “īsa laikposma” jēdziens 11. pantā būtu jāsaprot, ņemot vērā kredītoperācijas, ko veic saskaņā ar Līgumu un Eiropas Centrālās bankas (ECB) tiesību aktiem, īpaši ECB pamatnostādnēm par monetārās politikas instrumentiem un procedūrām un TARGET, kā arī kredītoperācijas ar mērķi veikt līdzvērtīgas funkcijas saskaņā ar valstu noteikumiem; |
| --- | --- |

(19)

šīs direktīvas 9. un 10. panta c) apakšpunkts nevajadzētu attiecināt uz akcijām, kas piešķirtas ECBS dalībniekiem vai ko tie piešķīruši, veicot savas funkcijas kā monetārās iestādes, ja netiek izmantotas no šīm akcijām izrietošās balsstiesības; “īsa laikposma” jēdziens 11. pantā būtu jāsaprot, ņemot vērā kredītoperācijas, ko veic saskaņā ar Līgumu un Eiropas Centrālās bankas (ECB) tiesību aktiem, īpaši ECB pamatnostādnēm par monetārās politikas instrumentiem un procedūrām un TARGET, kā arī kredītoperācijas ar mērķi veikt līdzvērtīgas funkcijas saskaņā ar valstu noteikumiem;

| (20) | lai izvairītos no dažu tirgus dalībnieku nevajadzīgas apgrūtināšanas un lai noskaidrotu, kam faktiski ir ietekme uz emitentu, nav jāievieš prasības paziņot par nozīmīgu līdzdalību akcijās vai citos 13. pantā minētajos finanšu instrumentos, kas dod tiesības iegādāties akcijas, attiecībā uz tirgus līderiem vai turētājiem, vai par līdzdalību akcijās vai šādos finanšu instrumentos, kas iegādāti tikai un vienīgi mijieskaita un norēķinu mērķiem, atbilstīgi ierobežojumiem un garantijām, ko piemēro visā Kopienā. Izcelsmes dalībvalstij būtu jāļauj piešķirt ierobežotus izņēmumus attiecībā uz ieguldījumiem akcijās kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību tirdzniecības grāmatās; |
| --- | --- |

(20)

lai izvairītos no dažu tirgus dalībnieku nevajadzīgas apgrūtināšanas un lai noskaidrotu, kam faktiski ir ietekme uz emitentu, nav jāievieš prasības paziņot par nozīmīgu līdzdalību akcijās vai citos 13. pantā minētajos finanšu instrumentos, kas dod tiesības iegādāties akcijas, attiecībā uz tirgus līderiem vai turētājiem, vai par līdzdalību akcijās vai šādos finanšu instrumentos, kas iegādāti tikai un vienīgi mijieskaita un norēķinu mērķiem, atbilstīgi ierobežojumiem un garantijām, ko piemēro visā Kopienā. Izcelsmes dalībvalstij būtu jāļauj piešķirt ierobežotus izņēmumus attiecībā uz ieguldījumiem akcijās kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību tirdzniecības grāmatās;

| (21) | lai noskaidrotu, kam faktiski ir nozīmīga līdzdalība viena un tā paša emitenta akcijās vai citos finanšu instrumentos visā Kopienā, mātessabiedrībām nav jāpieprasa summēt tai piederošās akcijas un akcijas, kuras pārvalda pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) vai ieguldījumu sabiedrības, ja šādi uzņēmumi vai sabiedrības izmanto balsošanas tiesības neatkarīgi no mātessabiedrības un atbilst dažiem papildus noteiktiem kritērijiem; |
| --- | --- |

(21)

lai noskaidrotu, kam faktiski ir nozīmīga līdzdalība viena un tā paša emitenta akcijās vai citos finanšu instrumentos visā Kopienā, mātessabiedrībām nav jāpieprasa summēt tai piederošās akcijas un akcijas, kuras pārvalda pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU) vai ieguldījumu sabiedrības, ja šādi uzņēmumi vai sabiedrības izmanto balsošanas tiesības neatkarīgi no mātessabiedrības un atbilst dažiem papildus noteiktiem kritērijiem;

| (22) | to vērtspapīru turētāju, ko atļauts tirgot regulētā tirgū, informēšanai joprojām būtu jāatbilst vienādas attieksmes principam. Šāda vienāda attieksme ir piemērojama tikai akcionāriem vienlīdzīgā situācijā un tādejādi neskar jautājumu par to, cik daudz balsstiesību ir konkrētai akcijai. Tāpat parāda vērtspapīru turētāji, kas tiek atzīti par pari passu, arī turpmāk var gūt labumu no vienāda attieksmes, pat valsts parāda gadījumā. Būtu jāveicina informācijas sniegšana akciju un/vai parāda vērtspapīru turētājiem kopsapulcēs. Jo īpaši aktīvāk būtu jāiesaista akciju un/vai parāda vērtspapīru turētāji, kas atrodas ārzemēs, lai tie varētu izvirzīt pilnvarotos, kas darbotos viņu vietā. Šo pašu iemeslu dēļ akciju un/vai parāda vērtspapīru turētāju kopsapulcē būtu jālemj, vai mūsdienu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošana var kļūt par realitāti. Tādā gadījumā emitentiem jāveic pasākumi, lai efektīvi informētu akciju un/vai parāda vērtspapīru turētājus, ciktāl ir iespējams identificēt šos turētājus; |
| --- | --- |

(22)

to vērtspapīru turētāju, ko atļauts tirgot regulētā tirgū, informēšanai joprojām būtu jāatbilst vienādas attieksmes principam. Šāda vienāda attieksme ir piemērojama tikai akcionāriem vienlīdzīgā situācijā un tādejādi neskar jautājumu par to, cik daudz balsstiesību ir konkrētai akcijai. Tāpat parāda vērtspapīru turētāji, kas tiek atzīti par pari passu, arī turpmāk var gūt labumu no vienāda attieksmes, pat valsts parāda gadījumā. Būtu jāveicina informācijas sniegšana akciju un/vai parāda vērtspapīru turētājiem kopsapulcēs. Jo īpaši aktīvāk būtu jāiesaista akciju un/vai parāda vērtspapīru turētāji, kas atrodas ārzemēs, lai tie varētu izvirzīt pilnvarotos, kas darbotos viņu vietā. Šo pašu iemeslu dēļ akciju un/vai parāda vērtspapīru turētāju kopsapulcē būtu jālemj, vai mūsdienu informācijas un komunikāciju tehnoloģiju izmantošana var kļūt par realitāti. Tādā gadījumā emitentiem jāveic pasākumi, lai efektīvi informētu akciju un/vai parāda vērtspapīru turētājus, ciktāl ir iespējams identificēt šos turētājus;

| (23) | šķēršļu likvidēšanai un efektīvai Kopienas jauno informēšanas prasību izpildei ir nepieciešama izcelsmes dalībvalsts kompetentas iestādes veikta atbilstīga kontrole. Ar šo direktīvu būtu jāievieš minimālās garantijas šādas informācijas savlaicīgai pieejamībai. Šī iemesla dēļ katrā dalībvalstī jābūt vismaz vienai reģistrācijas un uzglabāšanas sistēmai; |
| --- | --- |

(23)

šķēršļu likvidēšanai un efektīvai Kopienas jauno informēšanas prasību izpildei ir nepieciešama izcelsmes dalībvalsts kompetentas iestādes veikta atbilstīga kontrole. Ar šo direktīvu būtu jāievieš minimālās garantijas šādas informācijas savlaicīgai pieejamībai. Šī iemesla dēļ katrā dalībvalstī jābūt vismaz vienai reģistrācijas un uzglabāšanas sistēmai;

| (24) | emitenta pienākums tulkot visu tekošo un periodisko informāciju visās atbilstošajās valodās tajās dalībvalstīs, kurās tā vērtspapīrus ir atļauts tirgot, neveicina vērtspapīru tirgus integrāciju un traucē vērtspapīru pārrobežu pielaišanu tirgošanai regulētos tirgos. Tāpēc emitentam noteiktos gadījumos jābūt tiesīgam iesniegt informāciju valodā, kas parasti tiek lietota starptautisko finanšu darījumu jomā. Tā kā īpaši jāpieliek pūles, lai piesaistītu ieguldītājus no citām dalībvalstīm un no trešām valstīm, dalībvalstīm turpmāk nav jāierobežo akcionāru, personu, kam izmanto balsošanas tiesības, vai finanšu instrumentu turētāju tiesības iesniegt emitentam vajadzīgo paziņojumu valodā, kas parasti tiek lietota starptautisko finanšu darījumu jomā; |
| --- | --- |

(24)

emitenta pienākums tulkot visu tekošo un periodisko informāciju visās atbilstošajās valodās tajās dalībvalstīs, kurās tā vērtspapīrus ir atļauts tirgot, neveicina vērtspapīru tirgus integrāciju un traucē vērtspapīru pārrobežu pielaišanu tirgošanai regulētos tirgos. Tāpēc emitentam noteiktos gadījumos jābūt tiesīgam iesniegt informāciju valodā, kas parasti tiek lietota starptautisko finanšu darījumu jomā. Tā kā īpaši jāpieliek pūles, lai piesaistītu ieguldītājus no citām dalībvalstīm un no trešām valstīm, dalībvalstīm turpmāk nav jāierobežo akcionāru, personu, kam izmanto balsošanas tiesības, vai finanšu instrumentu turētāju tiesības iesniegt emitentam vajadzīgo paziņojumu valodā, kas parasti tiek lietota starptautisko finanšu darījumu jomā;

| (25) | būtu vairāk jāorganizē informācijas par emitentiem pieejamība ieguldītājiem Eiropas līmenī, lai aktīvi veicinātu Eiropas kapitāla tirgu integrāciju. Meklējot pieeju šāda veida informācijai, ieguldītājiem, kas neatrodas emitenta izcelsmes dalībvalstī, jābūt vienādā pozīcijā ar ieguldītājiem, kas atrodas emitenta dalībvalstī. To būtu iespējams sasniegt, ja izcelsmes dalībvalsts nodrošinātu atbilstību minimālajiem kvalitātes standartiem informācijas izplatīšanai Kopienā, garantējot ātrumu un nediskriminējošas metodes un ņemot vērā apskatāmās regulētās informācijas veidu. Papildus tam, izplatītajai informācijai izcelsmes dalībvalstī ir jābūt pieejamai centralizētā veidā, izveidojot Eiropas informācijas tīklu, kas sniedz informāciju par cenām, kuras var atļauties mazumtirgotāji, neieviešot nevajadzīgas dubultas informācijas sniegšanas prasības emitentiem. Emitentiem būtu jāgūst labums no brīvas konkurences, izvēloties plašsaziņas līdzekļus vai operatoru informācijas izplatīšanai saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

(25)

būtu vairāk jāorganizē informācijas par emitentiem pieejamība ieguldītājiem Eiropas līmenī, lai aktīvi veicinātu Eiropas kapitāla tirgu integrāciju. Meklējot pieeju šāda veida informācijai, ieguldītājiem, kas neatrodas emitenta izcelsmes dalībvalstī, jābūt vienādā pozīcijā ar ieguldītājiem, kas atrodas emitenta dalībvalstī. To būtu iespējams sasniegt, ja izcelsmes dalībvalsts nodrošinātu atbilstību minimālajiem kvalitātes standartiem informācijas izplatīšanai Kopienā, garantējot ātrumu un nediskriminējošas metodes un ņemot vērā apskatāmās regulētās informācijas veidu. Papildus tam, izplatītajai informācijai izcelsmes dalībvalstī ir jābūt pieejamai centralizētā veidā, izveidojot Eiropas informācijas tīklu, kas sniedz informāciju par cenām, kuras var atļauties mazumtirgotāji, neieviešot nevajadzīgas dubultas informācijas sniegšanas prasības emitentiem. Emitentiem būtu jāgūst labums no brīvas konkurences, izvēloties plašsaziņas līdzekļus vai operatoru informācijas izplatīšanai saskaņā ar šo direktīvu;

| (26) | lai turpmāk vienkāršotu ieguldītāju pieeju informācijai par uzņēmumiem visās dalībvalstīs, valstu uzraudzības iestādēm ciešā sadarbībā ar citām iesaistītājām pusēm, jo īpaši vērtspapīru emitentiem, ieguldītājiem, tirgus dalībniekiem, regulēto tirgu operatoriem un finanšu informācijas sniedzējiem, būtu jāizstrādā vadlīnijas elektronisko tīklu izveidošanai; |
| --- | --- |

(26)

lai turpmāk vienkāršotu ieguldītāju pieeju informācijai par uzņēmumiem visās dalībvalstīs, valstu uzraudzības iestādēm ciešā sadarbībā ar citām iesaistītājām pusēm, jo īpaši vērtspapīru emitentiem, ieguldītājiem, tirgus dalībniekiem, regulēto tirgu operatoriem un finanšu informācijas sniedzējiem, būtu jāizstrādā vadlīnijas elektronisko tīklu izveidošanai;

| (27) | lai nodrošinātu efektīvu ieguldītāju aizsardzību un regulētu tirgu atbilstīgu darbību, noteikumiem par informāciju, kas jāpublicē emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētos tirgos, būtu jāattiecas arī uz emitentiem, kam nav juridiskās adreses dalībvalstī un uz kuriem neattiecas Līguma 48. pants. Tāpat būtu jānodrošina, ka jebkāda veida papildu atbilstīgo informāciju par Kopienas emitentiem vai trešo valstu emitentiem, kuras atklāšana ir obligāta trešā valstī, bet ne dalībvalstī, dara zināmu atklātībai Kopienā; |
| --- | --- |

(27)

lai nodrošinātu efektīvu ieguldītāju aizsardzību un regulētu tirgu atbilstīgu darbību, noteikumiem par informāciju, kas jāpublicē emitentiem, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētos tirgos, būtu jāattiecas arī uz emitentiem, kam nav juridiskās adreses dalībvalstī un uz kuriem neattiecas Līguma 48. pants. Tāpat būtu jānodrošina, ka jebkāda veida papildu atbilstīgo informāciju par Kopienas emitentiem vai trešo valstu emitentiem, kuras atklāšana ir obligāta trešā valstī, bet ne dalībvalstī, dara zināmu atklātībai Kopienā;

| (28) | katrā dalībvalstī būtu jānozīmē viena kompetenta iestāde, kas uzņemtos atbildību par saskaņā ar šo direktīvu pieņemto noteikumu ievērošanas uzraudzību un starptautisko sadarbību. Šādai iestādei jābūt administratīvām funkcijām, un būtu jānodrošina tās neatkarība no tirgus dalībniekiem, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Dalībvalsts tomēr var nozīmēt citu kompetentu iestādi, lai tā izvērtētu, vai šajā direktīvā paredzētā informācija tiek sagatavota saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskatu sagatavošanas noteikumiem, un veiktu atbilstīgus pasākumus gadījumos, kad ir atklāti pārkāpumi; šādai iestādei nav jābūt administratīvai iestādei; |
| --- | --- |

(28)

katrā dalībvalstī būtu jānozīmē viena kompetenta iestāde, kas uzņemtos atbildību par saskaņā ar šo direktīvu pieņemto noteikumu ievērošanas uzraudzību un starptautisko sadarbību. Šādai iestādei jābūt administratīvām funkcijām, un būtu jānodrošina tās neatkarība no tirgus dalībniekiem, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Dalībvalsts tomēr var nozīmēt citu kompetentu iestādi, lai tā izvērtētu, vai šajā direktīvā paredzētā informācija tiek sagatavota saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskatu sagatavošanas noteikumiem, un veiktu atbilstīgus pasākumus gadījumos, kad ir atklāti pārkāpumi; šādai iestādei nav jābūt administratīvai iestādei;

| (29) | ņemot vērā pieaugošo pārrobežu darbību, ir nepieciešams uzlabot sadarbību starp valstu kompetentajām iestādēm, tostarp izveidot visaptverošu noteikumu kopumu attiecībā uz informācijas apmaiņu un piesardzības pasākumiem. Regulējošo un uzraudzības uzdevumu organizācija katrā dalībvalstī nedrīkst kavēt efektīvu sadarbību starp kompetentajām valstu iestādēm; |
| --- | --- |

(29)

ņemot vērā pieaugošo pārrobežu darbību, ir nepieciešams uzlabot sadarbību starp valstu kompetentajām iestādēm, tostarp izveidot visaptverošu noteikumu kopumu attiecībā uz informācijas apmaiņu un piesardzības pasākumiem. Regulējošo un uzraudzības uzdevumu organizācija katrā dalībvalstī nedrīkst kavēt efektīvu sadarbību starp kompetentajām valstu iestādēm;

| (30) | Padome 2000. gada 17. jūlija sanāksmē izveidoja Viedo komiteju Eiropas vērtspapīru tirgus regulēšanai. Savā nobeiguma ziņojumā Viedo komiteja ierosināja ieviest jaunas likumdošanas metodes, kuru pamatā ir četrpakāpju process, proti, pamata principi, tehniskie īstenošanas pasākumi, sadarbība starp valstu vērtspapīru regulatoriem un Kopienas tiesību aktu izpilde. Šai direktīvai būtu jāaprobežojas ar plašiem “pamata” principiem, kamēr īstenošanas pasākumiem, kas jāapstiprina Komisijai sadarbībā ar Eiropas vērtspapīru komiteju, kura izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (6), jānosaka tehniskās nianses; |
| --- | --- |

(30)

Padome 2000. gada 17. jūlija sanāksmē izveidoja Viedo komiteju Eiropas vērtspapīru tirgus regulēšanai. Savā nobeiguma ziņojumā Viedo komiteja ierosināja ieviest jaunas likumdošanas metodes, kuru pamatā ir četrpakāpju process, proti, pamata principi, tehniskie īstenošanas pasākumi, sadarbība starp valstu vērtspapīru regulatoriem un Kopienas tiesību aktu izpilde. Šai direktīvai būtu jāaprobežojas ar plašiem “pamata” principiem, kamēr īstenošanas pasākumiem, kas jāapstiprina Komisijai sadarbībā ar Eiropas vērtspapīru komiteju, kura izveidota ar Komisijas Lēmumu 2001/528/EK (6), jānosaka tehniskās nianses;

| (31) | Ar Eiropadomes 2001. gada martā Stokholmā pieņemto rezolūciju tika apstiprināts Viedo komitejas nobeiguma ziņojums un ierosinātā četrpakāpju pieeja, lai regulēšanas procesu attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem vērtspapīru jomā padarītu efektīvāku un pārredzamāku; |
| --- | --- |

(31)

Ar Eiropadomes 2001. gada martā Stokholmā pieņemto rezolūciju tika apstiprināts Viedo komitejas nobeiguma ziņojums un ierosinātā četrpakāpju pieeja, lai regulēšanas procesu attiecībā uz Kopienas tiesību aktiem vērtspapīru jomā padarītu efektīvāku un pārredzamāku;

| (32) | saskaņā ar minēto rezolūciju īstenošanas pasākumi būtu jāpielieto biežāk, lai nodrošinātu, ka tehniskie noteikumi tiek atjaunināti atbilstīgi pārmaiņām tirgū un uzraudzībā, un visiem īstenošanas posmiem būtu jānosaka termiņi; |
| --- | --- |

(32)

saskaņā ar minēto rezolūciju īstenošanas pasākumi būtu jāpielieto biežāk, lai nodrošinātu, ka tehniskie noteikumi tiek atjaunināti atbilstīgi pārmaiņām tirgū un uzraudzībā, un visiem īstenošanas posmiem būtu jānosaka termiņi;

| (33) | ar savu 2002. gada 5. februāra rezolūciju par finanšu pakalpojumu tiesību aktu īstenošanu Eiropas Parlaments arī apstiprināja Viedo komitejas nobeiguma ziņojumu, pamatojoties uz svinīgu deklarāciju, ar ko Komisijas priekšsēdētājs nāca klajā, vēršoties pie Parlamenta tajā pašā dienā, un vēstuli, ko 2001. gada 2. oktobrī Iekšējā tirgus komisārs adresēja Parlamenta Ekonomikas un monetāro lietu komitejas priekšsēdētājam, par garantijām Eiropas Parlamenta līdzdalībai šajā procesā. |
| --- | --- |

(33)

ar savu 2002. gada 5. februāra rezolūciju par finanšu pakalpojumu tiesību aktu īstenošanu Eiropas Parlaments arī apstiprināja Viedo komitejas nobeiguma ziņojumu, pamatojoties uz svinīgu deklarāciju, ar ko Komisijas priekšsēdētājs nāca klajā, vēršoties pie Parlamenta tajā pašā dienā, un vēstuli, ko 2001. gada 2. oktobrī Iekšējā tirgus komisārs adresēja Parlamenta Ekonomikas un monetāro lietu komitejas priekšsēdētājam, par garantijām Eiropas Parlamenta līdzdalībai šajā procesā.

| (34) | Eiropas Parlamenta rīcībā jābūt trīs mēnešiem pēc tam, kad īstenošanas pasākumu projekts ir iesniegts pirmo reizi, lai tas varētu izskatīt to un sniegt savu atzinumu. Tomēr steidzamos un attaisnojamos gadījumos šis laikposms var tikt saīsināts. Ja minētā laikposmā Eiropas Parlaments pieņem rezolūciju, Komisijai pasākumu projekts būtu jāpārskata; |
| --- | --- |

(34)

Eiropas Parlamenta rīcībā jābūt trīs mēnešiem pēc tam, kad īstenošanas pasākumu projekts ir iesniegts pirmo reizi, lai tas varētu izskatīt to un sniegt savu atzinumu. Tomēr steidzamos un attaisnojamos gadījumos šis laikposms var tikt saīsināts. Ja minētā laikposmā Eiropas Parlaments pieņem rezolūciju, Komisijai pasākumu projekts būtu jāpārskata;

| (35) | šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem var būt nepieciešami tehniskie īstenošanas noteikumi, lai ņemtu vērā pārmaiņas vērtspapīru tirgos. Komisijai būtu jāpiešķir attiecīgas pilnvaras, lai tā varētu apstiprināt īstenošanas pasākumus, ar nosacījumu, ka tie negroza šīs direktīvas pamatelementus un Komisija rīkojas saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem principiem, iepriekš apspriedusies ar Eiropas Vērtspapīru komiteju; |
| --- | --- |

(35)

šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem var būt nepieciešami tehniskie īstenošanas noteikumi, lai ņemtu vērā pārmaiņas vērtspapīru tirgos. Komisijai būtu jāpiešķir attiecīgas pilnvaras, lai tā varētu apstiprināt īstenošanas pasākumus, ar nosacījumu, ka tie negroza šīs direktīvas pamatelementus un Komisija rīkojas saskaņā ar šajā direktīvā noteiktajiem principiem, iepriekš apspriedusies ar Eiropas Vērtspapīru komiteju;

| (36) | īstenojot savas īstenošanas pilnvaras saskaņā ar šo direktīvu, Komisijai būtu jāievēro šādi principi:






  — | nepieciešamība nodrošināt ieguldītāju uzticību finanšu tirgiem, sekmējot augstus atklātības standartus finanšu tirgos, |
| --- | --- | --- |

(36)

īstenojot savas īstenošanas pilnvaras saskaņā ar šo direktīvu, Komisijai būtu jāievēro šādi principi:

—

nepieciešamība nodrošināt ieguldītāju uzticību finanšu tirgiem, sekmējot augstus atklātības standartus finanšu tirgos,

| — | nepieciešamība nodrošināt ieguldītājiem plašu konkurējošu ieguldīšanas iespēju klāstu, kā arī viņu stāvoklim piemērotu informāciju un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība nodrošināt ieguldītājiem plašu konkurējošu ieguldīšanas iespēju klāstu, kā arī viņu stāvoklim piemērotu informāciju un aizsardzību,

| — | nepieciešamība nodrošināt, ka neatkarīgās pārvaldes iestādes konsekventi izpilda noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret ekonomiskajiem noziegumiem, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība nodrošināt, ka neatkarīgās pārvaldes iestādes konsekventi izpilda noteikumus, jo īpaši attiecībā uz cīņu pret ekonomiskajiem noziegumiem,

| — | nepieciešamība nodrošināt augsta līmeņa atklātību un apspriešanos ar visiem tirgus dalībniekiem, kā arī Eiropas Parlamentu un Padomi, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība nodrošināt augsta līmeņa atklātību un apspriešanos ar visiem tirgus dalībniekiem, kā arī Eiropas Parlamentu un Padomi,

| — | nepieciešamība veicināt inovācijas finanšu tirgos, lai nodrošinātu, ka tie ir dinamiski un efektīvi, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība veicināt inovācijas finanšu tirgos, lai nodrošinātu, ka tie ir dinamiski un efektīvi,

| — | nepieciešamība nodrošināt finanšu sistēmas integritāti, cieši un aktīvi uzraugot finanšu inovācijas, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība nodrošināt finanšu sistēmas integritāti, cieši un aktīvi uzraugot finanšu inovācijas,

| — | nepieciešamība samazināt kapitāla izmaksas un uzlabot kapitāla pieejamību, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība samazināt kapitāla izmaksas un uzlabot kapitāla pieejamību,

| — | nepieciešamība ilgtermiņā posmā sabalansēt tirgus dalībnieku, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu un mazo ieguldītāju, izmaksas un ieguvumus, ko rada jebkāda veida īstenošanas pasākumi, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība ilgtermiņā posmā sabalansēt tirgus dalībnieku, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu un mazo ieguldītāju, izmaksas un ieguvumus, ko rada jebkāda veida īstenošanas pasākumi,

| — | nepieciešamība veicināt Kopienas finanšu tirgu starptautisko konkurētspēju, neierobežojot nepieciešamo starptautiskās sadarbības paplašināšanu, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība veicināt Kopienas finanšu tirgu starptautisko konkurētspēju, neierobežojot nepieciešamo starptautiskās sadarbības paplašināšanu,

| — | nepieciešamība nodrošināt vienlīdzīgus nosacījumus visu tirgus dalībnieku darbībai, ikreiz, kad tas ir lietderīgi, ieviešot Kopienas līmeņa noteikumus, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība nodrošināt vienlīdzīgus nosacījumus visu tirgus dalībnieku darbībai, ikreiz, kad tas ir lietderīgi, ieviešot Kopienas līmeņa noteikumus,

| — | nepieciešamība respektēt atšķirības valstu finanšu tirgos, ja vien tās nepamatoti neapdraud vienotā tirgus vienotību, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība respektēt atšķirības valstu finanšu tirgos, ja vien tās nepamatoti neapdraud vienotā tirgus vienotību,

| — | nepieciešamība nodrošināt saskanību ar citiem Kopienas tiesību aktiem šajā jomā, jo informācijas nesabalansētība un atklātības trūkums var apdraudēt tirgu darbību un jo īpaši - kaitēt patērētājiem un maziem ieguldītājiem; |
| --- | --- |

—

nepieciešamība nodrošināt saskanību ar citiem Kopienas tiesību aktiem šajā jomā, jo informācijas nesabalansētība un atklātības trūkums var apdraudēt tirgu darbību un jo īpaši - kaitēt patērētājiem un maziem ieguldītājiem;

| (37) | lai nodrošinātu šīs direktīvas prasību vai tās īstenošanas pasākumu ievērošanu, prasību vai pasākumu pārkāpumi būtu nekavējoties jāatklāj un, ja nepieciešams, jāsoda. Lai to panāktu, pasākumiem un sankcijām jābūt pietiekami preventīvām, samērīgām un konsekventi pielietotām. Dalībvalstīm jānodrošina, ka kompetento iestāžu pieņemtos lēmumus var pārsūdzēt tiesās; |
| --- | --- |

(37)

lai nodrošinātu šīs direktīvas prasību vai tās īstenošanas pasākumu ievērošanu, prasību vai pasākumu pārkāpumi būtu nekavējoties jāatklāj un, ja nepieciešams, jāsoda. Lai to panāktu, pasākumiem un sankcijām jābūt pietiekami preventīvām, samērīgām un konsekventi pielietotām. Dalībvalstīm jānodrošina, ka kompetento iestāžu pieņemtos lēmumus var pārsūdzēt tiesās;

| (38) | šīs direktīvas mērķis ir uzlabot esošās atklātības prasības vērtspapīru emitentiem un ieguldītājiem, kas iegūst vai atsavina nozīmīgu līdzdalību emitentos, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū. Šī direktīva aizstāj dažas prasības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/34/EK (2001. gada 28. maijs) par vērtspapīru iekļaušanu fondu biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem (7). Lai apkopotu atklātības prasības vienā tiesību aktā, to nepieciešams attiecīgi grozīt. Tomēr šādiem grozījumiem nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības uzlikt papildu prasības saskaņā ar Direktīvas 2001/34/EK 42. līdz 63. pantu, kas paliek spēkā; |
| --- | --- |

(38)

šīs direktīvas mērķis ir uzlabot esošās atklātības prasības vērtspapīru emitentiem un ieguldītājiem, kas iegūst vai atsavina nozīmīgu līdzdalību emitentos, kuru vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū. Šī direktīva aizstāj dažas prasības Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/34/EK (2001. gada 28. maijs) par vērtspapīru iekļaušanu fondu biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem (7). Lai apkopotu atklātības prasības vienā tiesību aktā, to nepieciešams attiecīgi grozīt. Tomēr šādiem grozījumiem nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības uzlikt papildu prasības saskaņā ar Direktīvas 2001/34/EK 42. līdz 63. pantu, kas paliek spēkā;

| (39) | šī direktīva saskan ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8); |
| --- | --- |

(39)

šī direktīva saskan ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8);

| (40) | šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas īpaši noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; |
| --- | --- |

(40)

šī direktīva respektē pamattiesības un ievēro principus, kas īpaši noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā;

| (41) | tā kā šīs direktīvas mērķus, tas ir, ar vienādu atklātības līmeni visā Kopienā panākt ieguldītāju uzticību un tādejādi pabeigt iekšējā tirgus izveidi, dalībvalstīs nespēj pienācīgi sasniegt, pamatojoties uz esošiem Kopienas tiesību aktiem, un tos labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu ar šo direktīvu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

(41)

tā kā šīs direktīvas mērķus, tas ir, ar vienādu atklātības līmeni visā Kopienā panākt ieguldītāju uzticību un tādejādi pabeigt iekšējā tirgus izveidi, dalībvalstīs nespēj pienācīgi sasniegt, pamatojoties uz esošiem Kopienas tiesību aktiem, un tos labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu ar šo direktīvu nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai;

| (42) | šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9), |
| --- | --- |

(42)

šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (9),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo direktīvu nosaka prasības periodiskās un tekošās informācijas atklāšanai par tiem emitentiem, kuru vērtspapīrus jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū, kas atrodas vai darbojas dalībvalstī.

2.   Šī direktīva neattiecas uz ieguldījumu apliecībām, ko emitējuši kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi, kuri nav slēgta tipa uzņēmumi, un ieguldījumu apliecībām, kas iegūtas vai atsavinātas šādos kolektīvo ieguldījumu uzņēmumos.

3.   Dalībvalstis var izlemt nepiemērot 16. panta 3. punktā un 18. panta 2., 3. un 4. punktā minētos noteikumus vērtspapīriem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū un kurus emitējuši minētās dalībvalstis vai to reģionālās vai pašvaldības iestādes.

4.   Dalībvalstis var izlemt nepiemērot 17. pantu attiecībā uz to centrālajām bankām, kad tās darbojas kā tādu akciju emitenti, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, ja šī atļauja tika saņemta pirms 2005. gada 20. janvāra.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (10), izņemot minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 19. apakšpunktā definētos naudas tirgus instrumentus, kuru dzēšanas termiņš ir īsāks nekā 12 mēneši un kuriem var piemērot valsts tiesību aktus; |
| --- | --- |

a)

“vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts 4. panta 1. punkta 18. apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/39/EK (2004. gada 21. aprīlis), kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem (10), izņemot minētās direktīvas 4. panta 1. punkta 19. apakšpunktā definētos naudas tirgus instrumentus, kuru dzēšanas termiņš ir īsāks nekā 12 mēneši un kuriem var piemērot valsts tiesību aktus;

| b) | “parāda vērtspapīri” ir obligācijas vai cita veida pārvedami parāda vērtspapīri, izņemot vērtspapīrus, kuri ir pielīdzināmi uzņēmuma akcijām vai kuri to konvertēšanas vai ar tiem piešķirto tiesību izmantošanas rezultātā dod tiesības iegūt akcijas vai vērtspapīrus, kas ir līdzvērtīgi akcijām; |
| --- | --- |

b)

“parāda vērtspapīri” ir obligācijas vai cita veida pārvedami parāda vērtspapīri, izņemot vērtspapīrus, kuri ir pielīdzināmi uzņēmuma akcijām vai kuri to konvertēšanas vai ar tiem piešķirto tiesību izmantošanas rezultātā dod tiesības iegūt akcijas vai vērtspapīrus, kas ir līdzvērtīgi akcijām;

| c) | “regulēts tirgus” ir tirgus, kas definēts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

“regulēts tirgus” ir tirgus, kas definēts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14. apakšpunktā;

| d) | “emitents” ir juridiska persona, kura ir publisko tiesību vai privāttiesību subjekts, arī valsts, un kuras vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū; attiecībā uz depozitāro sertifikātu par vērtspapīriem emitents ir attiecīgo vērtspapīru emitents; |
| --- | --- |

d)

“emitents” ir juridiska persona, kura ir publisko tiesību vai privāttiesību subjekts, arī valsts, un kuras vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū; attiecībā uz depozitāro sertifikātu par vērtspapīriem emitents ir attiecīgo vērtspapīru emitents;

| e) | “akcionārs” ir fiziska vai juridiska persona, kura ir publisko tiesību vai privāttiesību subjekts un kura īpašumā tieši vai netieši ir:






  i) | emitenta akcijas uz sava vārda un uz sava rēķina; |
| --- | --- | --- |

e)

“akcionārs” ir fiziska vai juridiska persona, kura ir publisko tiesību vai privāttiesību subjekts un kura īpašumā tieši vai netieši ir:

i)

emitenta akcijas uz sava vārda un uz sava rēķina;

| ii) | emitenta akcijas uz sava vārda, bet uz citas fiziskas vai juridiskas personas rēķina; |
| --- | --- |

ii)

emitenta akcijas uz sava vārda, bet uz citas fiziskas vai juridiskas personas rēķina;

| iii) | depozitārais sertifikāts; šādā gadījumā depozitārā sertifikāta turētājs tiek uzskatīts par depozitārajam sertifikātam atbilstīgo akciju turētāju (akcionāru). |
| --- | --- |

iii)

depozitārais sertifikāts; šādā gadījumā depozitārā sertifikāta turētājs tiek uzskatīts par depozitārajam sertifikātam atbilstīgo akciju turētāju (akcionāru).

| f) | “kontrolēts uzņēmums” ir uzņēmums:






  i) | kurā fiziskai vai juridiskai personai ir balsstiesību vairākums; vai |
| --- | --- | --- |

f)

“kontrolēts uzņēmums” ir uzņēmums:

i)

kurā fiziskai vai juridiskai personai ir balsstiesību vairākums; vai

| ii) | kurā fiziskai vai juridiskai personai ir tiesības iecelt amatā vai atlaist no amata administratīvās, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu un kurā šī persona tajā pašā laikā ir akcionārs vai dalībnieks; vai |
| --- | --- |

ii)

kurā fiziskai vai juridiskai personai ir tiesības iecelt amatā vai atlaist no amata administratīvās, vadības vai uzraudzības struktūras locekļu vairākumu un kurā šī persona tajā pašā laikā ir akcionārs vai dalībnieks; vai

| iii) | kuras akcionārs vai dalībnieks ir fiziska vai juridiska persona, kas viena pati kontrolē akcionāru vai dalībnieku balsstiesību vairākumu saskaņā ar vienošanos, ko šāda persona ir noslēgusi ar citiem attiecīgā uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem; vai |
| --- | --- |

iii)

kuras akcionārs vai dalībnieks ir fiziska vai juridiska persona, kas viena pati kontrolē akcionāru vai dalībnieku balsstiesību vairākumu saskaņā ar vienošanos, ko šāda persona ir noslēgusi ar citiem attiecīgā uzņēmuma akcionāriem vai dalībniekiem; vai

| iv) | par kuru fiziska vai juridiska persona var izmantot vai faktiski izmanto dominējošu ietekmi vai kontroli; |
| --- | --- |

iv)

par kuru fiziska vai juridiska persona var izmantot vai faktiski izmanto dominējošu ietekmi vai kontroli;

| g) | “kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas nav slēgta tipa uzņēmums” ir tādi daļu pārvaldījuma fondi un ieguldījumu sabiedrības:






  i) | kuru mērķis ir publiski piesaistīta kapitāla kolektīva ieguldīšana un kuras darbojas pēc riska dalīšanas principa; un |
| --- | --- | --- |

g)

“kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas nav slēgta tipa uzņēmums” ir tādi daļu pārvaldījuma fondi un ieguldījumu sabiedrības:

i)

kuru mērķis ir publiski piesaistīta kapitāla kolektīva ieguldīšana un kuras darbojas pēc riska dalīšanas principa; un

| ii) | kuru daļas pēc turētāju lūguma tieši vai netieši pārpērk vai izpērk par šo uzņēmumu aktīviem; |
| --- | --- |

ii)

kuru daļas pēc turētāju lūguma tieši vai netieši pārpērk vai izpērk par šo uzņēmumu aktīviem;

| h) | “kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu daļas” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu emitēti vērtspapīri, kuros nostiprinātas šādu uzņēmumu dalībnieku tiesības uz tā aktīviem; |
| --- | --- |

h)

“kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu daļas” ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu emitēti vērtspapīri, kuros nostiprinātas šādu uzņēmumu dalībnieku tiesības uz tā aktīviem;

| i) | “izcelsmes dalībvalsts” ir:






  i) | attiecībā uz to parādu vērtspapīru emitentiem, kuru vienības nominālvērtība ir mazāka nekā EUR 1 000, vai attiecībā uz akciju emitentiem:






  — | ja emitents ir reģistrēts Kopienā - dalībvalsts, kurā tam ir juridiskā adrese; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

“izcelsmes dalībvalsts” ir:

i)

attiecībā uz to parādu vērtspapīru emitentiem, kuru vienības nominālvērtība ir mazāka nekā EUR 1 000, vai attiecībā uz akciju emitentiem:

—

ja emitents ir reģistrēts Kopienā - dalībvalsts, kurā tam ir juridiskā adrese;

| — | ja emitents ir reģistrēts trešā valstī - dalībvalsts, kurā tam ir pienākums iesniegt kompetentai iestādei gada informāciju saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 10. pantu; |
| --- | --- |

—

ja emitents ir reģistrēts trešā valstī - dalībvalsts, kurā tam ir pienākums iesniegt kompetentai iestādei gada informāciju saskaņā ar Direktīvas 2003/71/EK 10. pantu;

To pašu definīciju piemēro parādu vērtspapīriem, kas ir citā valūtā, nevis euro, ja to vienības nominālvērtība emisijas dienā ir mazāka par EUR 1 000, ja vien tas nav gandrīz EUR 1 000;

| ii) | attiecībā uz emitentu, uz kuru neattiecas i) apakšpunkts - dalībvalsts, ko emitents izvēlējies no dalībvalstu skaita, kurā ietilpst dalībvalsts, kurā tam ir juridiskā adrese, un dalībvalstis, kurās tā vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū. Emitents drīkst izvēlēties tikai vienu dalībvalsti kā tā izcelsmes dalībvalsti. Izvēle paliek spēkā vismaz trīs gadus, ja vien tā vērtspapīri nav zaudējuši tirgošanas atļauju Kopienas regulētā tirgū; |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz emitentu, uz kuru neattiecas i) apakšpunkts - dalībvalsts, ko emitents izvēlējies no dalībvalstu skaita, kurā ietilpst dalībvalsts, kurā tam ir juridiskā adrese, un dalībvalstis, kurās tā vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū. Emitents drīkst izvēlēties tikai vienu dalībvalsti kā tā izcelsmes dalībvalsti. Izvēle paliek spēkā vismaz trīs gadus, ja vien tā vērtspapīri nav zaudējuši tirgošanas atļauju Kopienas regulētā tirgū;

| j) | “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū, ja tā nav izcelsmes dalībvalsts; |
| --- | --- |

j)

“uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū, ja tā nav izcelsmes dalībvalsts;

| k) | “regulētā informācija” ir visa veida informācija, kas emitentam vai jebkurai citai personai, kas pieteikusies vērtspapīru tirgošanas atļaujai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, ir jādara zināma atklātībai saskaņā ar šo direktīvu, 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (11) vai saskaņā ar dalībvalstu normatīvajiem vai administratīvajiem noteikumiem, ko tās pieņēmušas saskaņā ar šīs direktīvas 3. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

k)

“regulētā informācija” ir visa veida informācija, kas emitentam vai jebkurai citai personai, kas pieteikusies vērtspapīru tirgošanas atļaujai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, ir jādara zināma atklātībai saskaņā ar šo direktīvu, 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/6/EK (2003. gada 28. janvāris) par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) (11) vai saskaņā ar dalībvalstu normatīvajiem vai administratīvajiem noteikumiem, ko tās pieņēmušas saskaņā ar šīs direktīvas 3. panta 1. punktu;

| l) | “elektroniskie līdzekļi” ir elektroniskais aprīkojums datu apstrādei (tostarp datu saspiešanai), uzglabāšanai un pārraidīšanai, izmantojot kabeļus, radio viļņus, optiskās tehnoloģijas vai citus elektromagnētiskos līdzekļus; |
| --- | --- |

l)

“elektroniskie līdzekļi” ir elektroniskais aprīkojums datu apstrādei (tostarp datu saspiešanai), uzglabāšanai un pārraidīšanai, izmantojot kabeļus, radio viļņus, optiskās tehnoloģijas vai citus elektromagnētiskos līdzekļus;

| m) | “pārvaldības sabiedrība” ir sabiedrība, kas definēta 1.a panta 2. punktā Padomes Direktīvā 85/611/EEK (1985. gada 20. decembris) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (12); |
| --- | --- |

m)

“pārvaldības sabiedrība” ir sabiedrība, kas definēta 1.a panta 2. punktā Padomes Direktīvā 85/611/EEK (1985. gada 20. decembris) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvu ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) (12);

| n) | “tirgus līderis” ir persona, kas finanšu tirgos pastāvīgi izrāda vēlmi veikt darījumus savā vārdā, pērkot un pārdodot finanšu instrumentus par saviem līdzekļiem par cenām, ko tā nosaka; |
| --- | --- |

n)

“tirgus līderis” ir persona, kas finanšu tirgos pastāvīgi izrāda vēlmi veikt darījumus savā vārdā, pērkot un pārdodot finanšu instrumentus par saviem līdzekļiem par cenām, ko tā nosaka;

| o) | “kredītiestāde” ir uzņēmums, kas definēts 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (13); |
| --- | --- |

o)

“kredītiestāde” ir uzņēmums, kas definēts 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/12/EK (2000. gada 20. marts) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (13);

| p) | “nepārtraukti vai atkārtoti emitēti vērtspapīri” ir parāda vērtspapīri, ko kāds emitents emitē nepārtrauktajā emisijā vai vismaz divās atsevišķās līdzīga tipa un/vai kategorijas vērtspapīru emisijās. |
| --- | --- |

p)

“nepārtraukti vai atkārtoti emitēti vērtspapīri” ir parāda vērtspapīri, ko kāds emitents emitē nepārtrauktajā emisijā vai vismaz divās atsevišķās līdzīga tipa un/vai kategorijas vērtspapīru emisijās.

2.   Šā panta 1. punkta f) apakšpunkta ii) daļā dotās definīcijas “kontrolēts uzņēmums” mērķiem, turētāja tiesības attiecībā uz balsošanu, iecelšanu vai atlaišanu ietver tiesības, kas pieder jebkuram citam uzņēmumam, kuru kontrolē attiecīgais akcionārs, un tiesības, kas pieder jebkurai fiziskai vai juridiskai personai, kas, kaut gan savā vārdā, darbojas attiecīgā akcionāra vai tā kontrolētā uzņēmuma uzdevumā.

3.   Lai ņemtu vērā finanšu tirgus tehnisko attīstību un nodrošinātu 1. punkta vienādu piemērošanu, Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus attiecībā uz definīcijām, kas izklāstītas 1. punktā.

Komisija, jo īpaši,

| a) | šā panta 1. punkta i) apakšpunkta ii) daļas mērķiem nosaka procedūras, saskaņā ar kurām emitentam ir pieejama izcelsmes dalībvalsts izvēles iespēja; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punkta i) apakšpunkta ii) daļas mērķiem nosaka procedūras, saskaņā ar kurām emitentam ir pieejama izcelsmes dalībvalsts izvēles iespēja;

| b) | ja nepieciešams saistībā ar izcelsmes dalībvalsts izvēles iespēju, kā paredzēts 1. punkta i) apakšpunkta ii) daļā, pielāgo trīs gadu laikposmu attiecībā uz emitenta iepriekšējām darbībām, ņemot vērā jebkuru jaunu prasību Kopienas tiesību aktos par atļaujām tirgot regulētā tirgū; |
| --- | --- |

b)

ja nepieciešams saistībā ar izcelsmes dalībvalsts izvēles iespēju, kā paredzēts 1. punkta i) apakšpunkta ii) daļā, pielāgo trīs gadu laikposmu attiecībā uz emitenta iepriekšējām darbībām, ņemot vērā jebkuru jaunu prasību Kopienas tiesību aktos par atļaujām tirgot regulētā tirgū;

| c) | šā panta 1. punkta l) apakšpunkta mērķiem izveido to komunikācijas līdzekļu indikatīvu sarakstu, kurus nevar uzskatīt par elektroniskiem līdzekļiem, ņemot vērā V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (14). |
| --- | --- |

c)

šā panta 1. punkta l) apakšpunkta mērķiem izveido to komunikācijas līdzekļu indikatīvu sarakstu, kurus nevar uzskatīt par elektroniskiem līdzekļiem, ņemot vērā V pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (14).

3. pants

Vērtspapīru tirgus integrācija

1.   Izcelsmes dalībvalsts drīkst attiecināt uz emitentu stingrākas prasības nekā noteikts šajā direktīvā.

Izcelsmes dalībvalsts arī drīkst attiecināt uz akcionāru vai fizisku vai juridisku personu, kas minēta 10. vai 13. pantā, stingrākas prasības nekā noteikts šajā direktīvā.

2.   Uzņēmēja dalībvalsts nedrīkst:

| a) | attiecībā uz atļaušanu tirgot vērtspapīrus regulētā tirgū tās teritorijā likt ievērot informācijas atklāšanas prasības, kas būtu stingrākas par šajā direktīvā vai Direktīvas 2003/6/EK 6. pantā noteiktajām; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz atļaušanu tirgot vērtspapīrus regulētā tirgū tās teritorijā likt ievērot informācijas atklāšanas prasības, kas būtu stingrākas par šajā direktīvā vai Direktīvas 2003/6/EK 6. pantā noteiktajām;

| b) | attiecībā uz informācijas paziņošanu attiecināt uz akcionāru vai fizisku vai juridisku personu, kas minēta 10. vai 13. pantā, stingrākas prasības nekā noteikts šajā direktīvā. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz informācijas paziņošanu attiecināt uz akcionāru vai fizisku vai juridisku personu, kas minēta 10. vai 13. pantā, stingrākas prasības nekā noteikts šajā direktīvā.

II NODAĻA

PERIODISKĀ INFORMĀCIJA

4. pants

Gada finanšu pārskati

1.   Emitents dara zināmu atklātībai tā gada finanšu pārskatu vēlākais četrus mēnešus pēc finanšu gada beigām un nodrošina, ka tas ir publiski pieejams vismaz turpmākos piecus gadus.

2.   Gada finanšu pārskats ietver:

| a) | revidētos finanšu pārskatus; |
| --- | --- |

a)

revidētos finanšu pārskatus;

| b) | vadības ziņojumu; un |
| --- | --- |

b)

vadības ziņojumu; un

| c) | ziņojumus, ko sagatavojušas emitenta atbildīgās personas, kuru vārdus un funkcijas skaidri norāda, par to, ka atbilstīgi minēto personu rīcībā esošajai informācijai finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskatu sagatavošanas noteikumiem un sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par emitenta un konsolidācijas grupas aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu un zaudējumiem, un vadības ziņojums ietver skaidru priekšstatu par emitenta un konsolidācijas grupas uzņēmējdarbības attīstību un rezultātiem, kā arī to stāvokli, kopā ar tādu būtisku risku un nenoteiktību aprakstu, ar ko tas sastopas. |
| --- | --- |

c)

ziņojumus, ko sagatavojušas emitenta atbildīgās personas, kuru vārdus un funkcijas skaidri norāda, par to, ka atbilstīgi minēto personu rīcībā esošajai informācijai finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar attiecīgo finanšu pārskatu sagatavošanas noteikumiem un sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par emitenta un konsolidācijas grupas aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu un zaudējumiem, un vadības ziņojums ietver skaidru priekšstatu par emitenta un konsolidācijas grupas uzņēmējdarbības attīstību un rezultātiem, kā arī to stāvokli, kopā ar tādu būtisku risku un nenoteiktību aprakstu, ar ko tas sastopas.

3.   Ja emitentam ir jāsagatavo konsolidētie pārskati saskaņā ar Padomes Septīto direktīvu 83/349/EEK (1983. gada 13. jūnijs) par konsolidētajiem pārskatiem (15), revidētie finanšu pārskati ietver šādus konsolidētos pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002, un mātessabiedrības gada pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā mātessabiedrība ir reģistrēta.

Ja emitentam nav jāsagatavo konsolidētie pārskati, revidētie finanšu pārskati ietver pārskatus, kas sagatavoti saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā sabiedrība ir reģistrēta.

4.   Finanšu pārskatiem jābūt revidētiem saskaņā ar 51. un 51.a pantu Padomes Ceturtajā direktīvā 78/660/EEK (1978. gada 25. jūlijs) par noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem (16) un, ja emitentam ir jāsagatavo konsolidētie pārskati, saskaņā ar Direktīvas 83/349/EEK 37. pantu.

Revidenta ziņojumu, ko parakstījusi par finanšu pārskatu revīziju atbildīgā persona vai personas, pilnībā publisko kopā ar gada finanšu pārskatu.

5.   Vadības ziņojumu sagatavo saskaņā ar Direktīvas 78/660/EEK 46. pantu un, ja emitentam ir jāsagatavo konsolidētie pārskati, saskaņā ar Direktīvas 83/349/EEK 36. pantu.

6.   Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un nodrošinātu 1. punkta vienādu piemērošanu. Komisija īpaši nosaka tehniskus noteikumus, saskaņā ar kuriem publicētais gada finanšu pārskats, tostarp revidenta ziņojums, jāsaglabā publiski pieejams. Nepieciešamības gadījumā Komisija drīkst koriģēt piecu gadu laikposmu, kas minēts 1. punktā.

5. pants

Pusgada finanšu pārskati

1.   Akciju vai parādu vērtspapīru emitents publisko pusgada finanšu pārskatu par pirmajiem sešiem finanšu gada mēnešiem cik vien ātri iespējams pēc attiecīgā perioda beigām, bet ne vēlāk kā divus mēnešus pēc tā beigām. Emitents nodrošina, ka pusgada finanšu pārskats ir publiski pieejams vismaz turpmākos piecus gadus.

2.   Pusgada finanšu pārskats ietver:

| a) | saīsinātus finanšu pārskatus; |
| --- | --- |

a)

saīsinātus finanšu pārskatus;

| b) | starpposma vadības ziņojumu; un |
| --- | --- |

b)

starpposma vadības ziņojumu; un

| c) | ziņojumus, ko sagatavojušas emitenta atbildīgās personas, kuru vārdus un funkcijas skaidri norāda, par to, ka atbilstīgi minēto personu rīcībā esošajai informācijai saīsinātie finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības standartiem un sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par emitenta vai konsolidācijas grupas aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem, kā pieprasa ar 3. punktu, un starpposma vadības ziņojums ietver skaidru priekšstatu attiecībā uz informāciju, ko pieprasa ar 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

ziņojumus, ko sagatavojušas emitenta atbildīgās personas, kuru vārdus un funkcijas skaidri norāda, par to, ka atbilstīgi minēto personu rīcībā esošajai informācijai saīsinātie finanšu pārskati ir sagatavoti saskaņā ar spēkā esošajiem grāmatvedības standartiem un sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par emitenta vai konsolidācijas grupas aktīviem, pasīviem, finansiālo stāvokli un peļņu vai zaudējumiem, kā pieprasa ar 3. punktu, un starpposma vadības ziņojums ietver skaidru priekšstatu attiecībā uz informāciju, ko pieprasa ar 4. punktu.

3.   Ja emitentam ir jāsagatavo konsolidētie pārskati, saīsinātos finanšu pārskatus sagatavo saskaņā ar starptautisko grāmatvedības standartu, kas attiecas uz starpposma finanšu pārskatiem un kas ir pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1606/2002 6. pantā minēto procedūru.

Ja emitentam nav jāsagatavo konsolidētie pārskati, saīsinātie finanšu pārskati vismaz ietver saīsinātu bilanci, saīsinātu peļņas un zaudējumu pārskatu un paskaidrojošas piezīmes par šiem pārskatiem. Sagatavojot saīsinātu bilanci un saīsināto peļņas un zaudējumu pārskatu, emitents ievēro tos pašus principus atzīšanai un novērtēšanai, ko izmanto sagatavojot gada finanšu pārskatu.

4.   Pusgada vadības ziņojumā norāda vismaz svarīgākos notikumus, kas notikuši finanšu gada pirmo sešu mēnešu laikā, un to ietekmi uz saīsinātiem finanšu pārskatiem, kā arī apraksta galvenos riskus un neskaidrības atlikušajos sešos finanšu gada mēnešos. Akciju emitentu pusgada vadības ziņojumā norāda arī svarīgākos darījumus ar saistītām personām.

5.   Ja tikusi veikta pusgada finanšu pārskata revīzija, revidenta ziņojumu publicē pilnā apjomā. Tas pats attiecas uz caurskatīšanu. Ja pusgada finanšu pārskati nav revidēti, emitents to atzīmē savā ziņojumā.

6.   Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un nodrošinātu šī panta 1. līdz 5. punkta vienādu piemērošanu.

Komisija jo īpaši:

| a) | nosaka tehniskos nosacījumus, saskaņā ar kuriem publicēto pusgada finanšu pārskatu, tostarp revīzijas pārskatu, saglabā publiski pieejamu. |
| --- | --- |

a)

nosaka tehniskos nosacījumus, saskaņā ar kuriem publicēto pusgada finanšu pārskatu, tostarp revīzijas pārskatu, saglabā publiski pieejamu.

| b) | precizē revīzijas pārskata būtību; |
| --- | --- |

b)

precizē revīzijas pārskata būtību;

| c) | nosaka minimālās prasības saīsinātā bilancē, saīsinātā peļņas un zaudējumu pārskatā un paskaidrojošās piezīmēs iekļaujamai informācijai, ja tos nesagatavo saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1606/2002 6. pantā noteikto procedūru, |
| --- | --- |

c)

nosaka minimālās prasības saīsinātā bilancē, saīsinātā peļņas un zaudējumu pārskatā un paskaidrojošās piezīmēs iekļaujamai informācijai, ja tos nesagatavo saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1606/2002 6. pantā noteikto procedūru,

Vajadzības gadījumā Komisija var koriģēt piecu gadu laikposmu, kas minēts 1. punktā.

6. pants

Starpposma vadības ziņojumi

1.   Neskarot Direktīvas 2003/6/EK 6. pantu, emitents, kura akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū, publisko tā vadības ziņojumu finanšu gada pirmo sešu mēnešu laikā un vēl vienu vadības ziņojumu - finanšu gada nākamo sešu mēnešu laikā. Ziņojumu publisko laikposmā no desmit nedēļām pēc attiecīgā sešu mēnešu perioda sākuma līdz sešām nedēļām pirms minētā perioda beigām. Tajā iekļauj informāciju par periodu starp attiecīgā sešu mēnešu perioda sākumu un ziņojuma publikācijas dienu. Ziņojums ietver:

| — | skaidrojumu par attiecīgajā periodā notikušiem būtiskajiem notikumiem un darījumiem un to ietekmi uz emitenta un tā kontrolēto uzņēmumu finansiālo stāvokli, un |
| --- | --- |

—

skaidrojumu par attiecīgajā periodā notikušiem būtiskajiem notikumiem un darījumiem un to ietekmi uz emitenta un tā kontrolēto uzņēmumu finansiālo stāvokli, un

| — | vispārējo aprakstu attiecībā uz emitenta un tā kontrolēto uzņēmumu finansiālo stāvokli un darbības rezultātiem attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

—

vispārējo aprakstu attiecībā uz emitenta un tā kontrolēto uzņēmumu finansiālo stāvokli un darbības rezultātiem attiecīgajā periodā.

2.   Emitentiem, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem, regulēta tirgus noteikumiem vai pēc savas iniciatīvas publicē ceturkšņa finanšu pārskatus, ievērojot iepriekš minētos tiesību aktus vai noteikumus, nav jāpublisko 1. punktā minētie vadības ziņojumi.

3.   Līdz 2010. gada 20. javārim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par emitentu vadības ceturkšņa ziņojumu un finanšu pārskatu caurskatāmību, lai noteiktu, vai iesniedzama informācija atbilst mērķim ļaut ieguldītājiem veikt informētu novērtējumu attiecībā uz emitenta finansiālo stāvokli. Ziņojums ietver ietekmes novērtējumu jomās, kurās Komisija uzskata par nepieciešamu iesniegt priekšlikumus šā panta grozījumiem.

7. pants

Atbildība

Dalībvalstis nodrošina, ka vismaz emitents vai tā administratīvās, vadības vai uzraudzības struktūrvienības atbild par to, ka sagatavo un dara zināmu atklātībai informāciju saskaņā ar 4., 5., 6. un 16. pantu, un nodrošina to, ka to normatīvie un administratīvie noteikumi par atbildību attiecas uz emitentiem, iepriekš minētajām struktūrvienībām vai emitentu atbildīgajām personām.

8. pants

Atbrīvojumi

1.   Šīs direktīvas 4., 5. un 6. pants neattiecas uz šādiem emitentiem:

| a) | valsti, tās reģionālajām vai pašvaldības iestādēm, starptautiskām publiskām struktūrām, kurā vismaz viens no dalībniekiem ir dalībvalsts, ECB un dalībvalstu centrālajām bankām, neatkarīgi no tā, vai tās emitē akcijas vai citus vērtspapīrus; un |
| --- | --- |

a)

valsti, tās reģionālajām vai pašvaldības iestādēm, starptautiskām publiskām struktūrām, kurā vismaz viens no dalībniekiem ir dalībvalsts, ECB un dalībvalstu centrālajām bankām, neatkarīgi no tā, vai tās emitē akcijas vai citus vērtspapīrus; un

| b) | emitentu, kas emitē tikai un vienīgi parāda vērtspapīrus, ko atļauts tirgot regulētā tirgū un kuru vienības nominālvērtība ir vismaz EUR 50 000 vai, ja parāda vērtspapīri tiek emitēti citādā valūtā nekā euro, vienības nominālvērtība emisijas dienā šajā valūtā ir vismaz ekvivalenta EUR 50 000. |
| --- | --- |

b)

emitentu, kas emitē tikai un vienīgi parāda vērtspapīrus, ko atļauts tirgot regulētā tirgū un kuru vienības nominālvērtība ir vismaz EUR 50 000 vai, ja parāda vērtspapīri tiek emitēti citādā valūtā nekā euro, vienības nominālvērtība emisijas dienā šajā valūtā ir vismaz ekvivalenta EUR 50 000.

2.   Izcelsmes dalībvalsts var izvēlēties nepiemērot 5. pantu attiecībā uz kredītiestādēm, kuru akcijas nav atļauts tirgot regulētā tirgū un kuras nepārtraukti vai atkārtoti emitējušas tikai parāda vērtspapīrus, ja visu šo parāda vērtspapīru kopējā nominālvērtība ir mazāka par EUR 100 000 000 un ja šīs iestādes nav publicējušas prospektu saskaņā ar Direktīvu 2003/71/EK.

3.   Izcelsmes dalībvalsts var izvēlēties nepiemērot 5. pantu attiecībā uz emitentiem, kuri Direktīvas 2003/71/EK spēkā stāšanās dienā jau pastāvēja un kuri regulētā tirgū emitē vienīgi parāda vērtspapīrus, ko bez nosacījumiem un neatsaucami garantē izcelsmes dalībvalsts vai kāda no tās reģionālajām vai pašvaldības iestādēm.

III NODAĻA

TEKOŠĀ INFORMĀCIJA

I DAĻA

Informācija par nozīmīgu līdzdalību

9. pants

Paziņojums par nozīmīgas līdzdalības iegūšanu vai atsavināšanu

1.   Izcelsmes dalībvalsts nodrošina, ka, akcionāram iegūstot vai atsavinot emitenta akcijas, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū un kurām ir balsstiesības, šādi akcionāri paziņo emitentam to, kāds ir akcionāra balsstiesību īpatsvars akciju iegūšanas vai atsavināšanas rezultātā, kad šis īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par 5 %, 10 %, 15 %, 20 %, 25 %, 30 %, 50 % un 75 %.

Balsstiesības aprēķina, ņemot vērā visas balsstiesīgas akcijas, pat ja balsstiesību izmantošana ir apturēta. Turklāt šo informāciju sniedz arī attiecībā uz visām vienas kategorijas akcijām ar balsstiesībām.

2.   Izcelsmes dalībvalstis nodrošina to, ka akcionāri paziņo emitentam balsstiesību īpatsvaru, kad šis īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par slieksni, kas paredzēts 1. punktā, tādu notikumu rezultātā, kas mainījuši balsstiesību sadalījumu, pamatojoties uz informāciju, kas izpausta saskaņā ar 15. pantu. Ja emitents ir reģistrēts trešajā valstī, paziņojumu veic līdzvērtīgos gadījumos.

3.   Izcelsmes dalībvalstij nav jāpiemēro:

| a) | 30 % slieksnis, ja tā piemēro vienas trešdaļas slieksni; |
| --- | --- |

a)

30 % slieksnis, ja tā piemēro vienas trešdaļas slieksni;

| b) | 75 % slieksnis, ja tā piemēro divu trešdaļu slieksni. |
| --- | --- |

b)

75 % slieksnis, ja tā piemēro divu trešdaļu slieksni.

4.   Šo pantu nepiemēro akcijām, kas iegūtas tikai un vienīgi mijieskaita un norēķinu mērķiem parastajā īsā norēķinu ciklā, kā arī turētājiem, kas tur akcijas saskaņā ar turētāja statusu, ar nosacījumu, ka šādi turētāji var izmantot šīm akcijām piešķirtās balsstiesības vienīgi saskaņā ar norādījumiem, kas sniegti uz papīra vai elektroniskā veidā.

5.   Šo pantu nepiemēro attiecībā uz tādas nozīmīgas līdzdalības iegūšanu vai atsavināšanu, kas sasniedz vai pārsniedz 5 % slieksni, ja to veic tirgus līderis, kas darbojas šajā statusā, ar nosacījumu, ka:

| a) | tas ir saņēmis atļauju no izcelsmes dalībvalsts saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK; un |
| --- | --- |

a)

tas ir saņēmis atļauju no izcelsmes dalībvalsts saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK; un

| b) | tas neiejaucas attiecīgā emitenta vadībā, kā arī nekādā veidā neietekmē emitentu, lai tas pirktu akcijas vai atbalstītu akciju cenu. |
| --- | --- |

b)

tas neiejaucas attiecīgā emitenta vadībā, kā arī nekādā veidā neietekmē emitentu, lai tas pirktu akcijas vai atbalstītu akciju cenu.

6.   Izcelsmes dalībvalsts saskaņā ar 2. panta l) punkta i) apakšpunktu var paredzēt, ka balsstiesības, kas ietvertas kredītiestādes vai ieguldījumu sabiedrības tirdzniecības grāmatā, kā noteikts Padomes Direktīvas 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (17) 2. panta 6. punktā, neņem vērā šā panta mērķiem ar nosacījumu, ka:

| a) | balsstiesības, kas ietvertas tirdzniecības grāmatā, nepārsniedz 5 % un |
| --- | --- |

a)

balsstiesības, kas ietvertas tirdzniecības grāmatā, nepārsniedz 5 % un

| b) | kredītiestāde vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka tirdzniecības grāmatā ietverto akciju balsstiesības netiek izmantotas un citādi pielietotas, lai iejauktos emitenta vadībā. |
| --- | --- |

b)

kredītiestāde vai ieguldījumu sabiedrība nodrošina, ka tirdzniecības grāmatā ietverto akciju balsstiesības netiek izmantotas un citādi pielietotas, lai iejauktos emitenta vadībā.

7.   Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un nodrošinātu šī panta 2., 4. un 5. punkta vienādu piemērošanu.

Komisija īpaši nosaka 4. punktā minētā “īsā norēķinu cikla” maksimālo ilgumu, kā arī atbilstīgus mehānismus kontrolei, ko veic izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde. Papildus Komisija var sagatavot to notikumu sarakstu, kas minēti 2. punktā.

10. pants

Nozīmīga īpatsvara balsstiesību iegūšana vai atsavināšana

Paziņošanas prasības, kas noteiktas 9. panta 1. un 2. punktā, ir piemērojamas arī fiziskai personai vai juridiskai personai, ciktāl tā ir pilnvarota iegūt, atsavināt vai izmantot balsstiesības vienā no šādiem gadījumiem vai to kombinācijā:

| a) | balsstiesības, kas pieder trešajai pusei, ar kuru šī fiziska vai juridiska persona ir noslēgusi vienošanos, kas uzliek tām pienākumus pieņemt, saskaņoti izmantojot tām piederošās balsstiesības, ilgstošu kopēju politiku attiecībā uz konkrētā emitenta vadību; |
| --- | --- |

a)

balsstiesības, kas pieder trešajai pusei, ar kuru šī fiziska vai juridiska persona ir noslēgusi vienošanos, kas uzliek tām pienākumus pieņemt, saskaņoti izmantojot tām piederošās balsstiesības, ilgstošu kopēju politiku attiecībā uz konkrētā emitenta vadību;

| b) | balsstiesības, kas pieder trešajai pusei saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar minēto fizisku vai juridisku personu un kas paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu par maksu; |
| --- | --- |

b)

balsstiesības, kas pieder trešajai pusei saskaņā ar vienošanos, kas noslēgta ar minēto fizisku vai juridisku personu un kas paredz attiecīgo balsstiesību pagaidu nodošanu par maksu;

| c) | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, ko šāda fiziska vai juridiska persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja tā kontrolē balsstiesības un paziņo par tās nodomiem tās izmantot; |
| --- | --- |

c)

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, ko šāda fiziska vai juridiska persona ir saņēmusi kā nodrošinājumu, ja tā kontrolē balsstiesības un paziņo par tās nodomiem tās izmantot;

| d) | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, attiecībā uz kurām fiziskai vai juridiskai personai ir izmantošanas tiesības mūža garumā; |
| --- | --- |

d)

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, attiecībā uz kurām fiziskai vai juridiskai personai ir izmantošanas tiesības mūža garumā;

| e) | balsstiesības, kas pieder minētās fiziskās vai juridiskās personas kontrolētajam uzņēmumam vai ko šāds uzņēmums var izmantot a) līdz d) punkta nozīmē; |
| --- | --- |

e)

balsstiesības, kas pieder minētās fiziskās vai juridiskās personas kontrolētajam uzņēmumam vai ko šāds uzņēmums var izmantot a) līdz d) punkta nozīmē;

| f) | balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, kas nodotas glabāšanā šai fiziskajai vai juridiskajai personai, ja tā var izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus; |
| --- | --- |

f)

balsstiesības, kas piešķirtas akcijām, kas nodotas glabāšanā šai fiziskajai vai juridiskajai personai, ja tā var izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus;

| g) | balsstiesības, kas pieder trešajai pusei uz tās vārda minētās fiziskas vai juridiskas personas labā; |
| --- | --- |

g)

balsstiesības, kas pieder trešajai pusei uz tās vārda minētās fiziskas vai juridiskas personas labā;

| h) | balsstiesības, kuras šī fiziskā vai juridiskā persona var realizēt kā pilnvarnieks, kad tā ir tiesīga izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus. |
| --- | --- |

h)

balsstiesības, kuras šī fiziskā vai juridiskā persona var realizēt kā pilnvarnieks, kad tā ir tiesīga izmantot balsstiesības pēc saviem ieskatiem, ja nav saņēmusi īpašus norādījumus.

11. pants

1.   Šīs direktīvas 9. pantu un 10. panta c) punktu nepiemēro akcijām, kas piešķirtas ECBS dalībniekiem vai ko tie piešķīruši, veicot savas funkcijas kā monetārās iestādes, tostarp akcijām, kas piešķirtas ECBS dalībniekiem vai ko tie piešķīruši saskaņā ar ķīlas līgumu, pārdošanas ar atpirkšanu līgumu vai līdzīgu vienošanos saistībā ar likviditāti, kas sniegta monetārās politikas mērķiem vai maksājumu sistēmā.

2.   Izņēmums attiecas uz iepriekš minētajiem darījumiem, kas ilgst īsu laika periodu, un ar nosacījumu, ka šādām akcijām pievienotās balsstiesības netiek izmantotas.

12. pants

Kārtība, kādā paziņo par nozīmīgu līdzdalību un to dara zināmu atklātībai

1.   Paziņojums, kas prasīts ar 9. un 10. pantu, ietver šādu informāciju:

| a) | gala situācija attiecībā uz balsstiesību sadalījumu; |
| --- | --- |

a)

gala situācija attiecībā uz balsstiesību sadalījumu;

| b) | kontrolētu uzņēmumu ķēde, ar kuras palīdzību faktiski tur balsstiesības, ja piemērojams; |
| --- | --- |

b)

kontrolētu uzņēmumu ķēde, ar kuras palīdzību faktiski tur balsstiesības, ja piemērojams;

| c) | diena, kurā slieksnis tika sasniegts vai pārsniegts; un |
| --- | --- |

c)

diena, kurā slieksnis tika sasniegts vai pārsniegts; un

| d) | akcionāra identitāte, pat ja akcionārs nav tiesīgs izmantot balsstiesības saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti 10. pantā, un tās fiziskās vai juridiskās personas identitāte, kas ir tiesīga realizēt balsstiesības akcionāra vārdā. |
| --- | --- |

d)

akcionāra identitāte, pat ja akcionārs nav tiesīgs izmantot balsstiesības saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti 10. pantā, un tās fiziskās vai juridiskās personas identitāte, kas ir tiesīga realizēt balsstiesības akcionāra vārdā.

2.   Paziņojumu emitentam veic pēc iespējas īsā laikā, taču ne vēlāk par četrām tirdzniecības dienām, no kurām pirmā ir diena, kas seko aiz tās dienas, kad akcionārs vai fiziska vai juridiska persona, kas minēta 10. pantā,

| a) | uzzina par balsstiesību iegūšanu vai atsavināšanu vai iespēju tās izmantot vai kad, ņemot vērā apstākļus, tai būtu bijis jāuzzina par to, neatkarīgi no dienas, kurā balsstiesību iegūšana vai atsavināšana vai balsstiesību izmantošanas iespēja stājas spēkā; vai |
| --- | --- |

a)

uzzina par balsstiesību iegūšanu vai atsavināšanu vai iespēju tās izmantot vai kad, ņemot vērā apstākļus, tai būtu bijis jāuzzina par to, neatkarīgi no dienas, kurā balsstiesību iegūšana vai atsavināšana vai balsstiesību izmantošanas iespēja stājas spēkā; vai

| b) | tiek informēta par notikumu, kas minēts 9. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

b)

tiek informēta par notikumu, kas minēts 9. panta 2. punktā.

3.   Uzņēmums ir atbrīvots no 1. punktā prasītā paziņojuma veikšanas, ja paziņojumu veic tā mātessabiedrība vai, ja pati mātessabiedrība ir kontrolēts uzņēmums, tās pašas mātessabiedrība.

4.   Pārvaldības sabiedrības mātessabiedrībai nav jāsummē tai piederošas akcijas, saskaņā ar 9. un 10. pantu, ar akcijām, ko pārvalda pārvaldības sabiedrība saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Direktīvā 85/611/EEK, ja vien šāda pārvaldības sabiedrība izmanto balsstiesības neatkarīgi no mātessabiedrības.

Tomēr 9. un 10. pantu piemēro, kad mātessabiedrība vai cits tās kontrolēts uzņēmums ir veicis ieguldījumus akcijās, ko pārvalda šī pārvaldības sabiedrība, un kad pārvaldības sabiedrībai nav tiesību pēc saviem ieskatiem izmantot balsstiesības, kas piešķirtas šīm akcijām, un tā var izmantot šīs balsstiesības tikai saskaņā ar tiešiem vai netiešiem norādījumiem, ko devusi mātessabiedrība vai cits mātessabiedrības kontrolēts uzņēmums.

5.   Ieguldījumu sabiedrības, kam piešķirta atļauja saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK, mātessabiedrībai nav jāsummē 9. un 10. pantā minētās akcijas ar akcijām, kuras šī ieguldījumu sabiedrība pārvalda kā klienta individuālu portfeli Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 9. apakšpunkta nozīmē, ar nosacījumu, ka:

| — | ieguldījumu sabiedrība ir tiesīga veikt šādu ieguldījumu portfeļa pārvaldīšanu atbilstīgi Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma A iedaļas 4. punktam; |
| --- | --- |

—

ieguldījumu sabiedrība ir tiesīga veikt šādu ieguldījumu portfeļa pārvaldīšanu atbilstīgi Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma A iedaļas 4. punktam;

| — | tā var izmantot no šādām akcijām izrietošās balsstiesības tikai saskaņā ar norādījumiem, kas sniegti rakstiski vai elektroniskā veidā, vai tā nodrošina, ka ieguldījumu portfeļu individuālas pārvaldīšanas pakalpojumus veic neatkarīgi no visiem citiem pakalpojumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi tiem, kas paredzēti Direktīvā 85/611/EEK, pielietojot atbilstīgus mehānismus; un |
| --- | --- |

—

tā var izmantot no šādām akcijām izrietošās balsstiesības tikai saskaņā ar norādījumiem, kas sniegti rakstiski vai elektroniskā veidā, vai tā nodrošina, ka ieguldījumu portfeļu individuālas pārvaldīšanas pakalpojumus veic neatkarīgi no visiem citiem pakalpojumiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ir līdzvērtīgi tiem, kas paredzēti Direktīvā 85/611/EEK, pielietojot atbilstīgus mehānismus; un

| — | ieguldījumu sabiedrība izmanto savas balsstiesības neatkarīgi no mātessabiedrības. |
| --- | --- |

—

ieguldījumu sabiedrība izmanto savas balsstiesības neatkarīgi no mātessabiedrības.

Tomēr 9. un 10. pantu piemēro gadījumos, kad mātessabiedrība vai mātessabiedrības kontrolēts uzņēmums ir veicis ieguldījumus akcijās, ko pārvalda šī ieguldījumu sabiedrība, un šī ieguldījumu sabiedrība nav tiesīga pēc saviem uzskatiem izmantot no šīm akcijām izrietošās balsstiesības un var izmantot šīs balsstiesības tikai saskaņā ar tiešiem vai netiešiem norādījumiem, ko devusi mātessabiedrība vai cits mātessabiedrības kontrolēts uzņēmums.

6.   Saņemot 1. punktā minēto paziņojumu, bet ne vēlāk kā trīs tirdzniecības dienas pēc tam emitents dara zināmu atklātībai visu informāciju, kas ietverta paziņojumā.

7.   Izcelsmes dalībvalsts var atbrīvot emitentus no 6. punkta prasībām, ja paziņojumā ietverto informāciju darījusi zināmu atklātībai tās kompetenta iestāde saskaņā ar 21. pantā izklāstītajiem nosacījumiem pēc paziņojuma saņemšanas, bet ne vēlāk kā trīs tirdzniecības dienas pēc tam.

8.   Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un lai nodrošinātu šī panta 1., 2., 4., 5. un 6. punkta vienādu piemērošanu, Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus:

| a) | lai izveidotu standarta veidlapu, ko izmanto visā Kopienā, kad emitentam tiek paziņota 1. punktā prasītā informācija vai tiek iesniegta informācija saskaņā ar 19. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

lai izveidotu standarta veidlapu, ko izmanto visā Kopienā, kad emitentam tiek paziņota 1. punktā prasītā informācija vai tiek iesniegta informācija saskaņā ar 19. panta 3. punktu;

| b) | lai noteiktu “tirdzniecības dienu” kalendāru visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

b)

lai noteiktu “tirdzniecības dienu” kalendāru visām dalībvalstīm;

| c) | lai noteiktu, kuros gadījumos akcionārs vai fiziska vai juridiska persona, kas minēta 10. pantā, vai abi veic vajadzīgo paziņojumu emitentam; |
| --- | --- |

c)

lai noteiktu, kuros gadījumos akcionārs vai fiziska vai juridiska persona, kas minēta 10. pantā, vai abi veic vajadzīgo paziņojumu emitentam;

| d) | lai precizētu apstākļus, kādos akcionāram vai fiziskai vai juridiskai personai, kas minēta 10. pantā, būtu vajadzējis uzzināt par akciju iegūšanu vai atsavināšanu; |
| --- | --- |

d)

lai precizētu apstākļus, kādos akcionāram vai fiziskai vai juridiskai personai, kas minēta 10. pantā, būtu vajadzējis uzzināt par akciju iegūšanu vai atsavināšanu;

| e) | lai precizētu neatkarības nosacījumus, kuriem jāatbilst pārvaldības sabiedrībām un to mātessabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām un to mātessabiedrībām, lai varētu izmantot 4. un 5. punktā paredzētos atbrīvojumus. |
| --- | --- |

e)

lai precizētu neatkarības nosacījumus, kuriem jāatbilst pārvaldības sabiedrībām un to mātessabiedrībām vai ieguldījumu sabiedrībām un to mātessabiedrībām, lai varētu izmantot 4. un 5. punktā paredzētos atbrīvojumus.

13. pants

1.   Šīs direktīvas 9. pantā noteiktās paziņošanas prasības piemēro arī fiziskai vai juridiskai personai, kurai tieši vai netieši pieder finanšu instrumenti, kas dod tai tiesības iegūt pēc šāda īpašnieka paša iniciatīvas saskaņā ar formālu vienošanos emitenta akcijas, kuras jau ir emitētas, kurām ir balsstiesības un kuras ir atļauts tirgot regulētā tirgū.

2.   Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un lai nodrošinātu 1. panta vienādu piemērošanu. Tā jo īpaši nosaka:

| a) | šā panta 1. punktā minēto finanšu instrumentu veidus un to apkopojumu; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punktā minēto finanšu instrumentu veidus un to apkopojumu;

| b) | šā panta 1. punktā minētās formālas vienošanās būtību; |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punktā minētās formālas vienošanās būtību;

| c) | iesniedzamā paziņojuma saturu, izveidojot standarta veidlapu, ko izmantotu šim mērķim visā Kopienā; |
| --- | --- |

c)

iesniedzamā paziņojuma saturu, izveidojot standarta veidlapu, ko izmantotu šim mērķim visā Kopienā;

| d) | paziņojuma sniegšanas laikposmu; |
| --- | --- |

d)

paziņojuma sniegšanas laikposmu;

| e) | adresātu, kam paziņojums jāiesniedz. |
| --- | --- |

e)

adresātu, kam paziņojums jāiesniedz.

14. pants

1.   Kad tādu akciju emitents, kuras ir atļauts tirgot regulētā tirgū, iegūst vai atsavina savas akcijas pats vai ar citas personas starpniecību, kas darbojas savā vārdā, bet emitenta labā, izcelsmes dalībvalsts nodrošina, ka emitents dara zināmu atklātībai informāciju par savu akciju īpatsvaru pēc iespējas īsā laikā, bet ne vēlāk par četrām tirdzniecības dienām pēc šādas iegūšanas vai atsavināšanas, ja šis īpatsvars sasniedz, pārsniedz vai kļūst mazāks par 5 % vai 10 % balsstiesību. Šo īpatsvaru aprēķina, ņemot vērā balsstiesīgo akciju kopējo skaitu.

2.   Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un lai nodrošinātu 1. punkta vienādu piemērošanu.

15. pants

Lai aprēķinātu 9. pantā minētos sliekšņus, izcelsmes dalībvalsts vismaz pieprasa emitentam darīt zināmu atklātībai balsstiesību kopējo skaitu un kapitālu katra kalendāra mēneša beigās, kura laikā radies šāda kopējā skaita pieaugums vai samazinājums.

16. pants

Papildu informācija

1.   To akciju emitents, kuras ir atļauts tirgot regulētā tirgū, nekavējoties dara zināmas atklātībai jebkuras izmaiņas tiesībās, kas attiecas uz dažādām akciju kategorijām, tostarp izmaiņas tiesībās, kas attiecas uz atvasinātiem vērtspapīriem, ko izdevis pats emitents un kas nodrošina pieeju emitenta akcijām.

2.   To vērtspapīru emitents, kuri nav akcijas un kurus ir atļauts tirgot regulētā tirgū, nekavējoties dara zināmas atklātībai jebkuras izmaiņas attiecībā uz vērtspapīru, kas nav akcijas, turētāju tiesībām, tostarp izmaiņas šo vērtspapīru noteikumos, kas var netieši ietekmēt minētās tiesības, jo īpaši sakarā ar izmaiņām aizņēmuma noteikumos vai procentu likmēs.

3.   To vērtspapīru emitents, kurus ir atļauts tirgot regulētā tirgū, nekavējoties dara zināmu atklātībai informāciju par jaunu kredītu izsniegšanu un jo īpaši ar tām saistītām garantijām vai nodrošinājumiem. Neskarot Direktīvu 2003/6/EK, šā punkta noteikumi nav piemērojami starptautiskai publiskai struktūrai, kuras dalībnieks ir vismaz viena dalībvalsts.

II IEDAĻA

Informācija to vērtspapīru turētājiem, ko ir atļauts tirgot regulētā tirgū

17. pants

Informācijas prasības emitentiem, kuru akcijas ir atļauts tirgot regulētā tirgū

1.   To akciju emitents, ko atļauts tirgot regulētā tirgū, nodrošina vienādu attieksmi pret visiem akcionāriem, kas atrodas vienādā pozīcijā.

2.   Emitents nodrošina, ka visi līdzekļi un informācija, kas nepieciešama, lai dotu iespēju akcionāriem izmantot savas tiesības, ir pieejami izcelsmes dalībvalstī un ka tiek saglabāta datu integritāte. Akcionāriem neliedz izmantot savas tiesības ar pilnvaroto palīdzību, ievērojot tās valsts tiesību aktus, kurā emitents ir reģistrēts. Emitents jo īpaši:

| a) | sniedz informāciju par sapulču vietu, laiku un darba kārtību, kopējo akciju un balsstiesību skaitu un akcionāru tiesībām piedalīties sapulcēs; |
| --- | --- |

a)

sniedz informāciju par sapulču vietu, laiku un darba kārtību, kopējo akciju un balsstiesību skaitu un akcionāru tiesībām piedalīties sapulcēs;

| b) | dara pieejamu pilnvarojuma veidlapu, uz papīra vai, ja iespējams, elektroniskā formā, katrai personai, kas ir tiesīga balsot akcionāru sapulcē, kopā ar paziņojumu par sapulci vai – pēc pieprasījuma – pēc sapulces izziņošanas; |
| --- | --- |

b)

dara pieejamu pilnvarojuma veidlapu, uz papīra vai, ja iespējams, elektroniskā formā, katrai personai, kas ir tiesīga balsot akcionāru sapulcē, kopā ar paziņojumu par sapulci vai – pēc pieprasījuma – pēc sapulces izziņošanas;

| c) | nozīmē par savu pilnvarnieku finanšu iestādi, caur kuru akcionāri var izmantot savas finansiālās tiesības; un |
| --- | --- |

c)

nozīmē par savu pilnvarnieku finanšu iestādi, caur kuru akcionāri var izmantot savas finansiālās tiesības; un

| d) | publicē paziņojumus vai izplata apkārtrakstus, kas attiecas uz dividenžu piešķiršanu un izmaksu un jaunu akciju emisiju, tostarp informāciju par jebkuriem iedalīšanas, parakstīšanās, atcelšanas vai konvertēšanas pasākumiem. |
| --- | --- |

d)

publicē paziņojumus vai izplata apkārtrakstus, kas attiecas uz dividenžu piešķiršanu un izmaksu un jaunu akciju emisiju, tostarp informāciju par jebkuriem iedalīšanas, parakstīšanās, atcelšanas vai konvertēšanas pasākumiem.

3.   Lai informētu akcionārus, izcelsmes dalībvalsts ļauj emitentiem izmantot elektroniskos līdzekļus ar nosacījumu, ka šāds lēmums tiek pieņemts kopsapulcē un atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:

| a) | elektronisko līdzekļu izmantošana nekādā veidā nav atkarīga no akcionāra vai, 10. panta a) līdz h) punktā minētajos gadījumos, fiziskas vai juridiskas personas mītnes atrašanās vietas vai dzīvesvietas; |
| --- | --- |

a)

elektronisko līdzekļu izmantošana nekādā veidā nav atkarīga no akcionāra vai, 10. panta a) līdz h) punktā minētajos gadījumos, fiziskas vai juridiskas personas mītnes atrašanās vietas vai dzīvesvietas;

| b) | pielieto identifikācijas līdzekļus, lai tiktu efektīvi informēti akcionāri vai fiziskas vai juridiskas personas, kas ir tiesīgas izmantot vai vadīt balsstiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

b)

pielieto identifikācijas līdzekļus, lai tiktu efektīvi informēti akcionāri vai fiziskas vai juridiskas personas, kas ir tiesīgas izmantot vai vadīt balsstiesību izmantošanu;

| c) | akcionāriem vai – 10. panta a) līdz e) punktā minētajos gadījumos – fiziskām vai juridiskām personām, kas ir tiesīgas iegūt, atsavināt vai izmantot balsstiesības, nosūta rakstisko pieprasījumu par viņu piekrišanu elektronisku līdzekļu izmantošanai informācijas pārsūtīšanai, un, ja viņi nepauž iebildumu saprātīgā laikposmā, to piekrišana tiks uzskatīta par sniegtu. Tiem jābūt iespējai jebkurā laikā nākotnē pieprasīt, lai informācija tiktu pārsūtīta rakstiskā formā, un |
| --- | --- |

c)

akcionāriem vai – 10. panta a) līdz e) punktā minētajos gadījumos – fiziskām vai juridiskām personām, kas ir tiesīgas iegūt, atsavināt vai izmantot balsstiesības, nosūta rakstisko pieprasījumu par viņu piekrišanu elektronisku līdzekļu izmantošanai informācijas pārsūtīšanai, un, ja viņi nepauž iebildumu saprātīgā laikposmā, to piekrišana tiks uzskatīta par sniegtu. Tiem jābūt iespējai jebkurā laikā nākotnē pieprasīt, lai informācija tiktu pārsūtīta rakstiskā formā, un

| d) | to izmaksu sadalījums, kas radušās no šādas informācijas pārsūtīšanas elektroniskā veidā, emitents nosaka saskaņā ar vienādas attieksmes principu, kas noteikts 1. punktā. |
| --- | --- |

d)

to izmaksu sadalījums, kas radušās no šādas informācijas pārsūtīšanas elektroniskā veidā, emitents nosaka saskaņā ar vienādas attieksmes principu, kas noteikts 1. punktā.

4.   Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un informācijas un komunikācijas tehnoloģijā un lai nodrošinātu 1., 2. un 3. punkta vienādu piemērošanu. Tā jo īpaši nosaka to finanšu iestāžu veidus, caur kurām akcionārs var izmantot finansiālās tiesības, kā paredzēts 2. punkta c) apakšpunktā.

18. pants

Informācijas prasības emitentiem, kuru parāda vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū

1.   To parāda vērtspapīru emitents, kurus ir atļauts tirgot regulētā tirgū, nodrošina vienādu attieksmi pret visiem vienas un tās pašas emisijas parāda vērtspapīru turētājiem attiecībā uz visām tiesībām, kas izriet no šiem parāda vērtspapīriem.

2.   Emitents nodrošina, ka visi līdzekļi un informācija, kas nepieciešama, lai dotu iespēju parāda vērtspapīru turētājiem izmantot savas tiesības, ir publiski pieejami izcelsmes dalībvalstī un ka tiek saglabāta datu integritāte. Parāda vērtspapīru turētājiem neliedz izmantot savas tiesības ar pilnvaroto palīdzību, ievērojot tās valsts tiesību aktus, kurā emitents ir reģistrēts. Emitents jo īpaši:

| a) | publicē paziņojumus vai izplata apkārtrakstus par parāda vērtspapīru turētāju sapulču vietu, laiku un darba kārtību, procentu izmaksu, konvertēšanas, apmaiņas, parakstīšanās vai atcelšanas tiesību realizāciju, kā arī atmaksāšanu un šo turētāju tiesībām piedalīties šajās sapulcēs; |
| --- | --- |

a)

publicē paziņojumus vai izplata apkārtrakstus par parāda vērtspapīru turētāju sapulču vietu, laiku un darba kārtību, procentu izmaksu, konvertēšanas, apmaiņas, parakstīšanās vai atcelšanas tiesību realizāciju, kā arī atmaksāšanu un šo turētāju tiesībām piedalīties šajās sapulcēs;

| b) | dara pieejamu pilnvarojuma veidlapu, uz papīra vai, ja iespējams, elektroniskā formā, katrai personai, kas ir tiesīga balsot parāda vērtspapīru turētāju sapulcē, kopā ar paziņojumu par sapulci vai – pēc pieprasījuma – pēc sapulces izziņošanas; un |
| --- | --- |

b)

dara pieejamu pilnvarojuma veidlapu, uz papīra vai, ja iespējams, elektroniskā formā, katrai personai, kas ir tiesīga balsot parāda vērtspapīru turētāju sapulcē, kopā ar paziņojumu par sapulci vai – pēc pieprasījuma – pēc sapulces izziņošanas; un

| c) | nozīmē par savu pilnvarnieku finanšu iestādi, caur kuru parāda vērtspapīru turētāji var izmantot savas finansiālās tiesības. |
| --- | --- |

c)

nozīmē par savu pilnvarnieku finanšu iestādi, caur kuru parāda vērtspapīru turētāji var izmantot savas finansiālās tiesības.

3.   Ja uz sapulci uzaicina tikai to parāda vērtspapīru turētājus, kuru vienības nominālvērtība ir vismaz 50 000 EUR vai – gadījumā, ja parāda vērtspapīru vērtība ir izteikta citā valūtā, nevis euro – kuru vienības nominālvērtība emisijas dienā ir līdzvērtīga vismaz 50 000 EUR, emitents var izvēlēties par norises vietu jebkuru dalībvalsti ar nosacījumu, ka visi līdzekļi un informācija, kas nepieciešama, lai dotu iespēju šādiem turētājiem izmantot savas tiesības, tiek padarīta pieejama šajā dalībvalstī.

4.   Lai nodotu informāciju parāda vērtspapīru turētājiem, izcelsmes dalībvalsts vai saskaņā ar 3. punktu emitenta izvēlētā dalībvalsts ļauj emitentam izmantot elektroniskos līdzekļus ar nosacījumu, ka šāds lēmums tiek pieņemts kopsapulcē un atbilst vismaz šādiem nosacījumiem:

| a) | elektronisko līdzekļu izmantošana nekādā gadījumā nav atkarīga no parāda vērtspapīru turētāja vai tā pilnvarotā mītnes atrašanās vietas vai dzīvesvietas; |
| --- | --- |

a)

elektronisko līdzekļu izmantošana nekādā gadījumā nav atkarīga no parāda vērtspapīru turētāja vai tā pilnvarotā mītnes atrašanās vietas vai dzīvesvietas;

| b) | pielieto identifikācijas līdzekļus, lai parāda vērtspapīru turētāji tiku efektīvi informēti; |
| --- | --- |

b)

pielieto identifikācijas līdzekļus, lai parāda vērtspapīru turētāji tiku efektīvi informēti;

| c) | parāda vērtspapīru turētājiem nosūta rakstisko pieprasījumu par viņu piekrišanu elektronisku līdzekļu izmantošanai informācijas pārsūtīšanai, un, ja viņi nepauž iebildumu pieņemamā laikposmā, to piekrišana tiks uzskatīta par sniegtu. Tiem jābūt iespējai jebkurā laikā nākotnē pieprasīt, lai informācija tiktu pārsūtīta rakstiskā formā; un |
| --- | --- |

c)

parāda vērtspapīru turētājiem nosūta rakstisko pieprasījumu par viņu piekrišanu elektronisku līdzekļu izmantošanai informācijas pārsūtīšanai, un, ja viņi nepauž iebildumu pieņemamā laikposmā, to piekrišana tiks uzskatīta par sniegtu. Tiem jābūt iespējai jebkurā laikā nākotnē pieprasīt, lai informācija tiktu pārsūtīta rakstiskā formā; un

| d) | to izmaksu sadalījums, kas radušās no šādas informācijas pārsūtīšanas elektroniskā veidā, emitents nosaka saskaņā ar vienādas attieksmes principu, kas noteikts 1. punktā. |
| --- | --- |

d)

to izmaksu sadalījums, kas radušās no šādas informācijas pārsūtīšanas elektroniskā veidā, emitents nosaka saskaņā ar vienādas attieksmes principu, kas noteikts 1. punktā.

5.   Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā noteikto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un informācijas un komunikācijas tehnoloģijā un lai nodrošinātu 1. līdz 4. punkta vienādu piemērošanu. Tā jo īpaši nosaka to finanšu iestāžu veidus, caur kurām parāda vērtspapīru turētāji var izmantot finansiālās tiesības, kā paredzēts 2. punkta c) apakšpunktā.

IV NODAĻA

VISPĀRĒJIE PIENĀKUMI

19. pants

Izcelsmes dalībvalsts kontrole

1.   Kad emitents vai jebkura persona, kas bez emitenta piekrišanas pieprasa atļauju pielaist emitenta vērtspapīrus tirgošanai regulētā tirgū, dara zināmu atklātībai regulētu informāciju, tā tajā pašā laikā šo informāciju iesniedz tās izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei. Šī kompetentā iestāde var publicēt šādu iesniegto informāciju savā tīmekļa vietnē.

Kad emitents izsaka priekšlikumu mainīt tā reģistrēšanas dokumentus vai statūtus, tas dara zināmu grozījumu projektu izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei un regulētam tirgum, kurā tā vērtspapīrus ir atļauts tirgot. Šādu paziņojumu sniedz nekavējoties un vēlākais dienā, kad tiek sasaukta kopsapulce, kurā paredzēts balsot par grozījumu projektu vai informēt par to.

2.   Izcelsmes dalībvalsts var atbrīvot emitentu no 1. punkta prasības attiecībā uz informāciju, kas darīta zināma atklātībai saskaņā ar Direktīvas 2003/6/EK 6. pantu vai šīs direktīvas 12. panta 6. punktu.

3.   Informāciju, kas jāziņo emitentam saskaņā ar 9., 10., 12., un 13. pantu, vienlaicīgi iesniedz izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei.

4.   Lai nodrošinātu 1., 2. un 3. punkta vienādu piemērošanu, Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus.

Komisija jo īpaši nosaka procedūru, saskaņā ar kuru emitentam, akcionāram, citu finanšu instrumentu turētājam vai personai, kas minēta 10. pantā, ir jāiesniedz informācija izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei saskaņā ar attiecīgi 1. vai 3. punktu, lai:

| a) | radītu iespēju iesniegt informāciju ar elektronisko līdzekļu palīdzību izcelsmes dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

radītu iespēju iesniegt informāciju ar elektronisko līdzekļu palīdzību izcelsmes dalībvalstī;

| b) | saskaņot šīs direktīvas 4. pantā minēto gada finanšu pārskatu iesniegšanu ar Direktīvas 2003/71/EK 10. pantā minētās gada informācijas iesniegšanu. |
| --- | --- |

b)

saskaņot šīs direktīvas 4. pantā minēto gada finanšu pārskatu iesniegšanu ar Direktīvas 2003/71/EK 10. pantā minētās gada informācijas iesniegšanu.

20. pants

Valodas

1.   Kad vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū tikai izcelsmes dalībvalstī, regulētu informāciju sniedz valodā, ko pieņēmusi kompetentā iestāde izcelsmes dalībvalstī.

2.   Kad vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū gan izcelsmes dalībvalstī, gan vienā vai vairākās uzņēmējās dalībvalstīs, regulētu informāciju sniedz:

| a) | valodā, ko pieņēmusi kompetentā iestāde izcelsmes dalībvalstī; un |
| --- | --- |

a)

valodā, ko pieņēmusi kompetentā iestāde izcelsmes dalībvalstī; un

| b) | atkarībā no emitenta izvēles – vai nu valodā, ko pieņēmušas minēto uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes, vai valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā. |
| --- | --- |

b)

atkarībā no emitenta izvēles – vai nu valodā, ko pieņēmušas minēto uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes, vai valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.

3.   Kad vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū vienā vai vairākās uzņēmējās dalībvalstīs, taču ne izcelsmes dalībvalstī, regulētu informāciju atkarībā no emitenta izvēles sniedz vai nu valodā, ko pieņēmušas minēto uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes, vai valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.

Turklāt izcelsmes dalībvalsts var noteikt savos normatīvajos vai administratīvajos noteikumos, ka regulētu informāciju atkarībā no emitenta izvēles sniedz vai nu valodā, ko pieņēmusi tās kompetentā iestāde, vai valodā, ko parasti lieto starptautisko finanšu jomā.

4.   Kad vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, 1., 2. un 3. punktā minētie pienākumi kļūst saistoši nevis emitentam, bet personai, kas bez emitenta piekrišanas ir pieprasījusi šādu atļauju.

5.   Dalībvalstis ļauj akcionāriem un fiziskām personām vai juridiskām personām, kas minētas 9., 10. un 13. pantā, sniegt informāciju emitentam saskaņā ar šo direktīvu tikai tajā valodā, kuru parasti lieto starptautisko finanšu jomā. Ja emitents saņem šādu paziņojumu, dalībvalstis nav tiesīgas pieprasīt emitentam, lai tas nodrošinātu tulkojumu valodā, ko pieņēmušas kompetentās iestādes.

6.   Atkāpjoties no 1. līdz 4. punkta, kur vērtspapīrus, kuru vienības nominālvērtība ir vismaz EUR 50 000 EUR vai – gadījumā, ja parāda vērtspapīru vērtība izteikta citā valūtā, nevis euro – kuru vienības nominālvērtība emisijas dienā ir līdzvērtīga vismaz EUR 50 000, ir atļauts tirgot regulētā tirgū vienā vai vairākās dalībvalstīs, regulētu informāciju dara zināmu atklātībai vai nu valodā, ko pieņēmušas izcelsmes un uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes, vai valodā, kuru parasti lieto starptautisko finanšu jomā, pēc emitenta izvēles vai tās personas izvēles, kura bez emitenta piekrišanas ir pieprasījusi šādu atļauju.

7.   Ja dalībvalsts tiesā iesniedz prasību saistībā ar regulētās informācijas saturu, par pienākumu segt izmaksas, kas radušās no šīs informācijas tulkošanas lietas izskatīšanas mērķiem, izlemj saskaņā ar šīs dalībvalsts tiesību aktiem.

21. pants

Pieeja regulētai informācijai

1.   Izcelsmes dalībvalsts nodrošina to, ka emitents vai persona, kas pieprasījusi atļauju tirgošanai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, dara zināmu regulētu informāciju tādā veidā, kas nodrošina ātru pieeju šādai informācijai bez diskriminācijas, un padara to pieejamu oficiāli noteiktai sistēmai, kas minēta 2. punktā. Emitents vai persona, kas pieprasījusi atļauju tirgošanai regulētā tirgū bez emitenta piekrišanas, nav tiesīga ņemt maksu no ieguldītājiem par informācijas sniegšanu. Izcelsmes dalībvalsts pieprasa emitentam, lai tas izmanto tādus plašsaziņas līdzekļus, uz kuriem saprātīgā veidā var paļauties, ka tie efektīvi izplata informāciju sabiedrībā visā Kopienā. Izcelsmes dalībvalsts nav tiesīga uzlikt par pienākumu izmantot tikai tos plašsaziņas līdzekļus, kuru operatori ir reģistrēti tās teritorijā.

2.   Izcelsmes dalībvalsts nodrošina, ka pastāv vismaz viena oficiāli noteikta sistēma regulētas informācijas centralizētajai glabāšanai. Šīm sistēmām jāatbilst minimālajiem kvalitātes standartiem attiecībā uz drošību, informācijas avota identifikāciju, laika reģistrāciju un gala lietotāju vieglu pieeju informācijai, un tām jābūt saskaņotām ar iesniegšanas kārtību, kas minēta 19. panta 1. punktā.

3.   Kad vērtspapīrus ir atļauts tirgot regulētā tirgū tikai vienā uzņēmējā dalībvalstī, bet ne izcelsmes dalībvalstī, uzņēmēja dalībvalsts nodrošina to, ka regulētu informāciju dara zināmu saskaņā ar 1. punktā minētajām prasībām.

4.   Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un attīstību informācijas un komunikāciju tehnoloģijā un lai nodrošinātu 1., 2. un 3. punkta vienādu piemērošanu, Komisija pieņem īstenošanas pasākumus saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru.

Komisija jo īpaši nosaka:

| a) | minimālos standartus regulētas informācijas izplatīšanai, kā minēts 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

minimālos standartus regulētas informācijas izplatīšanai, kā minēts 1. punktā;

| b) | minimālos standartus centralizētās glabāšanas sistēmām, kas minētas 2. punktā. |
| --- | --- |

b)

minimālos standartus centralizētās glabāšanas sistēmām, kas minētas 2. punktā.

Komisija var arī noteikt un atjaunināt to plašsaziņas līdzekļu sarakstu, kas paredzēti informācijas izplatīšanai sabiedrībā.

22. pants

Vadlīnijas

1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes izstrādā atbilstīgas vadlīnijas, lai turpmāk veicinātu publisku pieeju informācijai, ko dara zināmu saskaņā ar Direktīvu 2003/6/EK, Direktīvu 2003/71/EK un šo direktīvu.

Minēto vadlīniju mērķis ir radīt:

| a) | elektronisko tīklu, kuru izveido valsts līmenī starp valsts vērtspapīru regulatoriem, regulētu tirgu operatoriem un valsts uzņēmumu reģistriem, uz ko attiecas Padomes Pirmā direktīva 68/151/EEK (1968. gada 9. marts) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta (18) otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (19); un |
| --- | --- |

a)

elektronisko tīklu, kuru izveido valsts līmenī starp valsts vērtspapīru regulatoriem, regulētu tirgu operatoriem un valsts uzņēmumu reģistriem, uz ko attiecas Padomes Pirmā direktīva 68/151/EEK (1968. gada 9. marts) par to, kā vienādošanas nolūkā koordinēt nodrošinājumus, ko dalībvalstis prasa no sabiedrībām Līguma 48. panta (18) otrās daļas nozīmē, lai aizsargātu sabiedrību dalībnieku un trešo personu intereses (19); un

| b) | vienotu elektronisku tīklu vai elektronisko tīklu platformu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

b)

vienotu elektronisku tīklu vai elektronisko tīklu platformu starp dalībvalstīm.

2.   Līdz 2006. gada 31. decembrim Komisija pārskata rezultātus, kas sasniegti saskaņā ar 1. punktu, un var saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņemt īstenošanas pasākumus, lai veicinātu atbilstību 19. un 21. pantam.

23. pants

Trešās valstis

1.   Ja emitenta juridiskā adrese atrodas trešā valstī, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde var atbrīvot šo emitentu no prasībām, kas noteiktas 4. līdz 7. pantā, 12. panta 6. punktā, 14., 15. un 16. līdz 18. pantā, ar nosacījumu, ka attiecīgās trešās valsts tiesību aktos ir noteiktas tādas pašas prasības vai ka šāds emitents atbilst tādām trešās valsts tiesību aktu prasībām, ko izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde uzskata par līdzvērtīgām.

Tomēr informāciju, uz kuru attiecas trešās valsts noteiktās prasības, iesniedz saskaņā ar 19. pantu un dara zināmu saskaņā ar 20. un 21. pantu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, emitentu, kura juridiskā adrese atrodas trešā valstī, atbrīvo no tā finanšu pārskata sagatavošanas saskaņā ar 4. pantu vai 5. pantu pirms finanšu gada, kas sākas 2007. gada 1. janvārī vai pēc tam, ar nosacījumu, ka šis emitents sagatavo savus finanšu pārskatus saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1606/2002 9. pantā.

3.   Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde nodrošina, ka informāciju, kas darīta zināma trešā valstī un kas var būt svarīga sabiedrībai Kopienā, dara zināmu saskaņā ar 20. un 21. pantu, pat ja šāda informācija nav regulēta informācija 2. panta 1. punkta k) apakšpunkta nozīmē.

4.   Lai nodrošinātu 1. punkta vienādu piemērošanu, Komisijai saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus,

| i) | ar ko izveido mehānismu, lai noteiktu, vai ar šo direktīvu prasīta informācija, tostarp finanšu pārskati, ir līdzvērtīga informācijai, tostarp finanšu pārskatiem, ko prasa ar trešās valsts normatīvajiem un administratīvajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

i)

ar ko izveido mehānismu, lai noteiktu, vai ar šo direktīvu prasīta informācija, tostarp finanšu pārskati, ir līdzvērtīga informācijai, tostarp finanšu pārskatiem, ko prasa ar trešās valsts normatīvajiem un administratīvajiem noteikumiem;

| ii) | ar ko konstatē, ka, ņemot vērā normatīvos un administratīvos noteikumus vai praksi vai procedūras, kas balstītas uz starptautiskiem standartiem, ko noteikušas starptautiskas organizācijas, trešā valsts, kurā emitents ir reģistrēts, nodrošina līdzvērtību informācijas prasībām, kas paredzētas šajā direktīvā. |
| --- | --- |

ii)

ar ko konstatē, ka, ņemot vērā normatīvos un administratīvos noteikumus vai praksi vai procedūras, kas balstītas uz starptautiskiem standartiem, ko noteikušas starptautiskas organizācijas, trešā valsts, kurā emitents ir reģistrēts, nodrošina līdzvērtību informācijas prasībām, kas paredzētas šajā direktīvā.

Vēlākais piecus gadus pēc 31. pantā minētās dienas Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem vajadzīgos lēmumus attiecībā uz to grāmatvedības standartu līdzvērtību, ko izmanto trešo valstu emitenti, ievērojot 30. panta 3. punktā izklāstītos nosacījumus. Ja Komisija nolemj, ka trešās valsts grāmatvedības standarti nav līdzvērtīgi, tā var atļaut attiecīgajiem emitentiem turpināt izmantot šādus grāmatvedības standartus atbilstīga pārejas perioda laikā.

5.   Lai nodrošinātu 2. punkta vienādu piemērošanu, Komisija var saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņemt īstenošanas pasākumus, nosakot tās informācijas veidus, kas darīta zināma trešajā valstī un kas ir svarīga sabiedrībai Kopienā.

6.   Uzņēmumu, kura juridiskā adrese atrodas trešā valstī un kuriem būtu jāsaņem atļauja saskaņā ar Direktīvas 85/611/EEK 5. panta 1. punktu vai, attiecībā uz portfeļa pārvaldību, saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK I pielikuma A sadaļas 4. punktu, ja tā juridiskā adrese vai (tikai ieguldījumu sabiedrībām) galvenais birojs atrastos Kopienā, arī atbrīvo no akciju apkopošanas ar tā mātessabiedrības akcijām saskaņā ar prasībām, kas noteiktas 12. panta 4. un 5. punktā, ja tas kā pārvaldības sabiedrība vai ieguldījumu sabiedrība atbilst līdzvērtīgām neatkarības nosacījumiem.

7.   Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību finanšu tirgos un nodrošinātu 6. punkta vienādu piemērošanu, Komisija saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem īstenošanas pasākumus, ar ko konstatē, ka, ņemot vērā normatīvos vai administratīvos noteikumus, trešā valsts nodrošina to neatkarības prasību līdzvērtību, kas paredzētas šajā direktīvā un tās īstenošanas pasākumos.

V NODAĻA

KOMPETENTĀS IESTĀDES

24. pants

Kompetentās iestādes un to pilnvaras

1.   Katra dalībvalsts nosaka centrālu iestādi, kas Direktīvas 2003/71/EK 21. panta 1. punktā ir minēta kā centrāla kompetenta administratīva iestāde, kura atbild par šajā direktīvā paredzēto pienākumu izpildi un par to, lai tiktu nodrošināts, ka ir piemēroti noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Dalībvalstis attiecīgi informē Komisiju.

Taču 4. panta h) punkta mērķiem dalībvalstis var izraudzīties citu kompetento iestādi, kas nav pirmajā daļā minētā centrāla kompetentā iestāde.

2.   Dalībvalstis var ļaut savām centrālām kompetentajām iestādēm deleģēt uzdevumu izpildi. Jebkuru uzdevumu deleģēšanu, kas attiecas uz šajā direktīvā un tās īstenošanas noteikumos paredzētajiem pienākumiem, izņemot 4. panta h) punktā minētos uzdevumus, pārskata piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, un tā izbeidzas astoņus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. Jebkuru uzdevumu deleģēšanu veic precīzā veidā, nosakot izpildāmos uzdevumus, kā arī nosacījumus, saskaņā ar kuriem tie jāpilda.

Šādi nosacījumi ietver noteikumu par to, ka uzdevuma veicējai iestādei jābūt organizētai tā, lai novērstu interešu konfliktus un lai deleģēto uzdevumu izpildes laikā iegūtā informācija netiktu izmantota negodīgi vai konkurences novēršanai. Jebkurā gadījumā, galīgo atbildību par uzraudzību attiecībā uz atbilstību šīs direktīvas noteikumiem un saskaņā ar to pieņemtajiem īstenošanas pasākumiem uzņemas kompetentā iestāde, kas ir izraudzīta atbilstīgi 1. punktam.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju un citu dalībvalstu kompetentās iestādes par jebkādu vienošanos, ko tās ir noslēgušas attiecībā uz uzdevumu deleģēšanu, tostarp par precīziem nosacījumiem, ar ko reglamentē uzdevumu deleģēšanu.

4.   Katrai kompetentajai iestādei ir visas pilnvaras, kas nepieciešamas tās funkciju izpildei. Tai ir vismaz pilnvarota:

| a) | pieprasīt nepieciešamo informāciju un dokumentus no revidentiem, emitentiem, akcionāriem, citu finanšu instrumentu turētājiem un personām, kas minētas 10. vai 13. pantā, kā arī personām, kas kontrolē iepriekš minētās personas vai atrodas to kontrolē; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt nepieciešamo informāciju un dokumentus no revidentiem, emitentiem, akcionāriem, citu finanšu instrumentu turētājiem un personām, kas minētas 10. vai 13. pantā, kā arī personām, kas kontrolē iepriekš minētās personas vai atrodas to kontrolē;

| b) | pieprasīt emitentam darīt zināmu atklātībai informāciju, kas minēta a) apakšpunktā tādā veidā un tādā laika posmā, ko kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgo. Tā var publicēt šo informāciju pēc savas iniciatīvas gadījumā, ja emitents vai personas, kas to kontrolē vai atrodas tā kontrolē, neizpilda šo prasību, pēc emitenta uzklausīšanas; |
| --- | --- |

b)

pieprasīt emitentam darīt zināmu atklātībai informāciju, kas minēta a) apakšpunktā tādā veidā un tādā laika posmā, ko kompetentā iestāde uzskata par vajadzīgo. Tā var publicēt šo informāciju pēc savas iniciatīvas gadījumā, ja emitents vai personas, kas to kontrolē vai atrodas tā kontrolē, neizpilda šo prasību, pēc emitenta uzklausīšanas;

| c) | pieprasīt emitentu, akcionāru, citu finanšu instrumentu turētāju vai personu, kas minētas 10. vai 13. pantā, vadītājiem paziņot informāciju, ko pieprasa ar šo direktīvu vai valsts tiesību aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, kā arī, ja tas ir nepieciešams, sniegt papildu informāciju vai dokumentus; |
| --- | --- |

c)

pieprasīt emitentu, akcionāru, citu finanšu instrumentu turētāju vai personu, kas minētas 10. vai 13. pantā, vadītājiem paziņot informāciju, ko pieprasa ar šo direktīvu vai valsts tiesību aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, kā arī, ja tas ir nepieciešams, sniegt papildu informāciju vai dokumentus;

| d) | apturēt vai pieprasīt regulētam tirgum apturēt vērtspapīru tirdzniecību uz ilgākais desmit dienām, ja kompetentajai iestādei ir pamatots iemesls uzskatīt, ka emitents ir pārkāpis šīs direktīvas noteikumus vai valsts tiesību aktu noteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

d)

apturēt vai pieprasīt regulētam tirgum apturēt vērtspapīru tirdzniecību uz ilgākais desmit dienām, ja kompetentajai iestādei ir pamatots iemesls uzskatīt, ka emitents ir pārkāpis šīs direktīvas noteikumus vai valsts tiesību aktu noteikumus, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu;

| e) | aizliegt vērtspapīru tirgošanu regulētā tirgū, ja kompetentā iestāde atklāj, ka ir pārkāpti šīs direktīvas noteikumi vai valsts tiesību aktu noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, vai arī ir pamatotas aizdomas par tādu pārkāpumu; |
| --- | --- |

e)

aizliegt vērtspapīru tirgošanu regulētā tirgū, ja kompetentā iestāde atklāj, ka ir pārkāpti šīs direktīvas noteikumi vai valsts tiesību aktu noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu, vai arī ir pamatotas aizdomas par tādu pārkāpumu;

| f) | pārraudzīt, vai emitents laikā atklāj informāciju ar mērķi nodrošināt sabiedrības efektīvu un vienlīdzīgu pieeju informācijai visās dalībvalstīs, kur notiek vērtspapīru tirdzniecība, kā arī pieņemt atbilstīgus pasākumus, ja šie noteikumi netiek ievēroti; |
| --- | --- |

f)

pārraudzīt, vai emitents laikā atklāj informāciju ar mērķi nodrošināt sabiedrības efektīvu un vienlīdzīgu pieeju informācijai visās dalībvalstīs, kur notiek vērtspapīru tirdzniecība, kā arī pieņemt atbilstīgus pasākumus, ja šie noteikumi netiek ievēroti;

| g) | publiski paziņot faktu, ka emitents, akcionārs, citu finanšu instrumentu turētājs vai persona, kas minēta 10. vai 13. pantā, nav izpildījusi savus pienākumus; |
| --- | --- |

g)

publiski paziņot faktu, ka emitents, akcionārs, citu finanšu instrumentu turētājs vai persona, kas minēta 10. vai 13. pantā, nav izpildījusi savus pienākumus;

| h) | pārbaudīt, vai informācija, ko pieprasa ar šo direktīvu, ir iesniegta saskaņā ar atbilstīgo ziņošanas sistēmu, un pieņemt atbilstīgos pasākumus, ja tiek atklāti kādi pārkāpumi; |
| --- | --- |

h)

pārbaudīt, vai informācija, ko pieprasa ar šo direktīvu, ir iesniegta saskaņā ar atbilstīgo ziņošanas sistēmu, un pieņemt atbilstīgos pasākumus, ja tiek atklāti kādi pārkāpumi;

| i) | veikt pārbaudes uz vietas tai pakļautajā teritorijā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai pārbaudītu atbilstību šīs direktīvas noteikumiem un tās īstenošanas pasākumiem. Gadījumos, kad tas ir noteikts valsts tiesību aktos, kompetentā iestāde vai iestādes var izmantot savas pilnvaras, vēršoties pie attiecīgās tiesas iestādes un/vai sadarbībā ar citām iestādēm. |
| --- | --- |

i)

veikt pārbaudes uz vietas tai pakļautajā teritorijā saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai pārbaudītu atbilstību šīs direktīvas noteikumiem un tās īstenošanas pasākumiem. Gadījumos, kad tas ir noteikts valsts tiesību aktos, kompetentā iestāde vai iestādes var izmantot savas pilnvaras, vēršoties pie attiecīgās tiesas iestādes un/vai sadarbībā ar citām iestādēm.

5.   Šā panta 1. un 4. punkts neskar dalībvalsts iespēju noteikt atsevišķas tiesiskus un administratīvus režīmus Eiropas aizjūras teritorijām, par kuru ārējām attiecībām ir atbildīga šī dalībvalsts.

6.   Ja revidents atklāj kompetentajām iestādēm faktus vai lēmumus, kas ir saistīti ar 4. punkta a) apakšpunktā minētajiem kompetentās iestādes pieprasījumiem, to nevar uzskatīt par jebkāda informācijas atklāšanas aizlieguma pārkāpumu, kas paredzēts līgumā vai jebkuros normatīvajos vai administratīvajos noteikumos, un sakarā ar to revidentu nevar saukt pie jebkāda veida atbildības.

25. pants

Dienesta noslēpums un dalībvalstu sadarbība

1.   Dienesta noslēpuma pienākums attiecas uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs un tādās iestādēs, kurām kompetentā iestāde varētu būt deleģējusi dažu uzdevumu izpildi. Informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpums, nedrīkst atklāt nevienai citai personai vai iestādei, izņemot gadījumus, ja to nosaka dalībvalsts normatīvie vai administratīvie noteikumi.

2.   Dalībvalstu kompetentās iestādes, kad tas ir nepieciešams, sadarbojas viena ar otru ar mērķi izpildīt savus pienākumus un izmantot savas pilnvaras, kas ir noteiktas vai nu šajā direktīvā, vai valsts tiesību aktos, kuri ir pieņemti saskaņā ar šo direktīvu. Kompetentās iestādes sniedz palīdzību citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

3.   Šā panta 1. punkts neliedz kompetentajām iestādēm apmainīties ar konfidenciālu informāciju. Uz šādā veidā iegūto informāciju attiecas dienesta noslēpuma pienākums, kas jāievēro personām, kas strādā vai ir strādājuši informācijas saņēmējās iestādēs.

4.   Dalībvalstis var slēgt sadarbības līgumus par informācijas apmaiņu ar trešo valstu kompetentajām iestādēm vai struktūrām, kurām atbilstīgie tiesību akti ļauj veikt jebkādus uzdevumus, kas kompetentajām iestādēm uzdoti ar šo direktīvu saskaņā ar 24. pantu. Šāda informācijas apmaiņa ir pakļauta tādām dienesta noslēpuma garantijām, kas ir vismaz līdzvērtīgas tām, kas minētas šajā pantā. Šāda informācijas apmaiņa ir paredzēta minēto atbildīgo iestāžu vai struktūru uzraudzības uzdevumu izpildei. Ja informācija nāk no citas dalībvalsts, to drīkst darīt zināmu tikai ar to kompetento iestāžu nepārprotamu piekrišanu, kas atklājušas to, un, attiecīgos gadījumos, tikai mērķiem, attiecībā uz kuriem šāda piekrišana ir dota.

26. pants

Piesardzības pasākumi

1.   Ja uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde konstatē, ka emitents, akcionārs, citu finanšu instrumentu turētājs vai persona, kas minēta 10. punktā, ir izdarījuši noteikumu pārkāpumu vai nav pildījuši savas saistības, tā ziņo par šādiem faktiem izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei.

2.   Ja emitents vai vērtspapīru turētājs nepārstāj pārkāpt attiecīgus juridiskus vai reglamentējošus noteikumus par spīti izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes veiktajiem pasākumiem vai arī ja šie pasākumi ir izrādījušies nepiemēroti, tad uzņēmējas dalībvalsts kompetentā iestāde pēc izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes informēšanas saskaņā ar 3. panta 2. punktu veic attiecīgus pasākumus, lai aizsargātu ieguldītājus. Komisijai par šādiem pasākumiem paziņo cik ātri vien iespējams.

VI NODAĻA

ĪSTENOŠANAS PASĀKUMI

27. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas vērtspapīru komiteja, kas izveidota ar Lēmuma 2001/528/EK 1. pantu.

2.   Kad ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ievērojot minētā lēmuma 8. pantu, ja vien saskaņā ar šo procedūru pieņemtie īstenošanas noteikumi negroza šīs direktīvas būtiskos noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

4.   Neskarot īstenošanas pasākumus, kas jau būs pieņemti līdz 2009. gada 20. janvārim, no minētās dienas aptur šīs direktīvas noteikumu piemērošanu attiecībā uz tehnisko noteikumu un lēmumu pieņemšanu saskaņā ar 2. punktā minēto procedūru. Pēc Komitejas priekšlikuma Eiropas Parlaments un Padome var atjaunot minētos noteikumus saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru un šim nolūkam pārskata tos pirms četru gadu laikposma beigām.

28. pants

Sankcijas

1.   Neskarot dalībvalstu tiesības uzlikt kriminālsankcijas, dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem nodrošina, ka veic vismaz atbilstīgus administratīvus pasākumus vai piemēro civiltiesiskās un/vai administratīvās sankcijas atbildīgām personām, ja netiek ievēroti noteikumi, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

2.   Dalībvalstis paredz, ka kompetentā iestāde var darīt zināmu atklātībai informāciju par jebkuru pasākumu vai sankciju, kas piemērota par saskaņā ar šo direktīvu pieņemto noteikumu neievērošanu, izņemot gadījumus, kas šāda nodošana atklātībai nopietni apdraudētu finanšu tirgus vai izraisītu nesamērīgu kaitējumu iesaistītajām pusēm.

29. pants

Apelācijas tiesības

Dalībvalstis nodrošina tiesības pārsūdzēt tiesā lēmumus, kas pieņemti atbilstīgi normatīvajiem un administratīvajiem noteikumiem, kuri pieņemti saskaņā ar šo direktīvu.

VII NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

30. pants

Pārejas noteikumi

1.   Atkāpjoties no šīs direktīvas 5. panta 3. punkta, izcelsmes dalībvalsts var atbrīvot no pienākuma darīt zināmu finanšu pārskatus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1606/2002 emitentus, kas minēti tās regulas 9.pantā uz finanšu gadu, kas sākas 2006. gada 1. janvārī vai pēc šīs dienas.

2.   Neatkarīgi no 12. panta 2. punkta, akcionārs informē emitentu ne vēlāk kā divus mēnešus pēc 31. panta 1. punktā minētās dienas par to balsstiesību un kapitāla īpatsvaru, kas tam pieder emitentā saskaņā ar 9., 10. un 13. pantu minētajā dienā, ja vien tas nav iesniedzis paziņojumu ar līdzvērtīgu informāciju pirms minētās dienas.

Neatkarīgi no 12. panta 6. punkta, emitents, savukārt, dara zināmu informāciju, kas saņemta šādos paziņojumos, ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc 31. panta 1. punktā minētās dienas.

3.   Ja emitents ir reģistrēts trešā valstī, izcelsmes dalībvalsts var atbrīvot šādu emitentu no pienākuma sniegt finanšu pārskatus saskaņā ar 4. panta 3. punktu un vadības ziņojumu saskaņā ar 4. panta 5. punktu, bet tikai attiecībā uz tādiem parāda vērtspapīriem, ko jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū Kopienā pirms 2005. gada 1. janvāra, kamēr

| a) | izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde atzīst, ka šādu trešo valstu emitentu sagatavotie gada finanšu pārskati dod patiesu un pareizu informāciju par emitenta aktīviem un pasīviem, finansiālo stāvokli un rezultātiem; |
| --- | --- |

a)

izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde atzīst, ka šādu trešo valstu emitentu sagatavotie gada finanšu pārskati dod patiesu un pareizu informāciju par emitenta aktīviem un pasīviem, finansiālo stāvokli un rezultātiem;

| b) | trešā valsts, kurā ir reģistrēts emitents, nav noteikusi, ka ir jāievēro Regulas (EK) Nr. 1606/2002 2. pantā minētie starptautiskie grāmatvedības standarti; un |
| --- | --- |

b)

trešā valsts, kurā ir reģistrēts emitents, nav noteikusi, ka ir jāievēro Regulas (EK) Nr. 1606/2002 2. pantā minētie starptautiskie grāmatvedības standarti; un

| c) | Komisija nav pieņēmusi nekādu lēmumu saskaņā ar 23. panta 4. punkta ii) apakšpunktu par to, vai pastāv līdzvērtība starp iepriekš minētajiem grāmatvedības standartiem un






  — | trešās valsts, kurā ir reģistrēts emitents, normatīvajos un administratīvajos dokumentos noteiktajiem grāmatvedības standartiem vai |
| --- | --- | --- |

c)

Komisija nav pieņēmusi nekādu lēmumu saskaņā ar 23. panta 4. punkta ii) apakšpunktu par to, vai pastāv līdzvērtība starp iepriekš minētajiem grāmatvedības standartiem un

—

trešās valsts, kurā ir reģistrēts emitents, normatīvajos un administratīvajos dokumentos noteiktajiem grāmatvedības standartiem vai

| — | trešās valsts grāmatvedības standartiem, ko emitents ir izvēlējies ievērot. |
| --- | --- |

—

trešās valsts grāmatvedības standartiem, ko emitents ir izvēlējies ievērot.

4.   Izcelsmes dalībvalsts var atbrīvot emitentus no pienākuma sniegt pusgada finanšu pārskatu saskaņā ar 5. pantu uz 10 gadiem no 2005. gada 1. janvāra tikai par tādiem parāda vērtspapīriem, kurus jau ir atļauts tirgot regulētā tirgū Kopienā pirms 2005. gada 1. janvāra, ar nosacījumu, ka šī izcelsmes dalībvalsts ir nolēmusi šādiem emitentiem ļaut gūt labumu no Direktīvas 2001/34/EK 27. panta noteikumiem šo parāda vērtspapīru atļaušanas brīdī.

31. pants

Transponēšana

1.   Līdz.2007. gada 20. janvārim dalībvalstis pieņem aktus, kas vajadzīgi, lai panāktu atbilstību šai direktīvai. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Kad dalībvalstis veic pasākumus saskaņā ar 3. panta 1. punktu, 8. panta 2. un 3. punktu, 9. panta 6. punktu vai 30. pantu, tās nekavējoties informē par šiem pasākumiem Komisiju un citas dalībvalstis.

32. pants

Grozījumi

No 31. panta 1. punktā minētās dienas Direktīvu 2001/34/EK groza šādi:

| (1) | direktīvas 1. pantā svītro g) un h) punktu; |
| --- | --- |

(1)

direktīvas 1. pantā svītro g) un h) punktu;

| (2) | svītro 4. pantu; |
| --- | --- |

(2)

svītro 4. pantu;

| (3) | direktīvas 6. pantā svītro 2. punktu; |
| --- | --- |

(3)

direktīvas 6. pantā svītro 2. punktu;

| (4) | direktīvas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalstis var uzlikt vērtspapīru emitentiem, kas iekļauti oficiālajā sarakstā, papildu pienākumus ar nosacījumu, ka šos papildu pienākumus piemēro visiem emitentiem vai arī individuālajām emitentu kategorijām”; |
| --- | --- |

(4)

direktīvas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalstis var uzlikt vērtspapīru emitentiem, kas iekļauti oficiālajā sarakstā, papildu pienākumus ar nosacījumu, ka šos papildu pienākumus piemēro visiem emitentiem vai arī individuālajām emitentu kategorijām”;

| (5) | svītro 65. līdz 97. pantu; |
| --- | --- |

(5)

svītro 65. līdz 97. pantu;

| (6) | svītro 102. un 103. pantu; |
| --- | --- |

(6)

svītro 102. un 103. pantu;

| (7) | direktīvas 107. panta 3. punktā svītro otro daļu; |
| --- | --- |

(7)

direktīvas 107. panta 3. punktā svītro otro daļu;

| (8) | direktīvas 108. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | punkta a) apakšpunktā svītro vārdus “periodisko informāciju, ko jāpublicē sabiedrībām, kuru akcijas iekļauj oficiālajā sarakstā”; |
| --- | --- | --- |

(8)

direktīvas 108. panta 2. punktu groza šādi:

a)

punkta a) apakšpunktā svītro vārdus “periodisko informāciju, ko jāpublicē sabiedrībām, kuru akcijas iekļauj oficiālajā sarakstā”;

| b) | svītro b) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

svītro b) apakšpunktu;

| c) | svītro c) apakšpunkta iii) daļu; |
| --- | --- |

c)

svītro c) apakšpunkta iii) daļu;

| d) | svītro d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

d)

svītro d) apakšpunktu.

Atsauces uz atceltajiem noteikumiem tiks interpretētas kā atsauces uz šīs direktīvas noteikumiem.

33. pants

Pārskatīšana

Komisija līdz 2009. gada 30. jūnijam sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas darbību, tostarp par to, cik lietderīgi būtu izbeigt atbrīvojumu attiecībā uz esošiem parāda vērtspapīriem pēc 10 gadu laikposma, kas noteikts 30. panta 4. punktā, kā arī par šāda lēmuma iespējamo ietekmi uz Eiropas finanšu tirgiem.

34. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

35. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2004. gada 15. decembrī

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

J. BORRELL FONTELLES

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

A. NICOLAÏ

---

(1)  OV C 80, 30.3.2004., 128. lpp.

1

(2)  OV C 242, 9.10.2003., 6. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2004. gada 30. marta Atzinums (vēl nav publicēts “Oficiālajā Vēstnesī”) un Padomes 2004. gada 2. decembra Lēmums.

3

(4)  OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp.

4

(5)  OV L 243, 11.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 191, 13.7.2001., 45. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/8/EK (OV L 3, 7.1.2004., 33. lpp.).

6

(7)  OV L 184, 6.7.2001., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/71/EK.

7

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

9

(10)  OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.

10

(11)  OV L 96, 12.4.2003., 16. lpp.

11

(12)  OV L 375, 31.12.1985., 3. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/39/EK.

12

(13)  OV L 126, 26.5.2000., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2004/69/EK (OV L 125, 28.4.2004., 44. lpp.).

13

(14)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

14

(15)  OV L 193, 18.7.1983., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/51/EK (OV L 178, 17.7.2003., 16. lpp.).

15

(16)  OV L 222, 14.8.1978., 11. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2003/51/EK.

16

(17)  OV L 141, 11.6.1993., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/39/EK.

17

(18)  Redakcionāla piezīme: Nosaukums koriģēts, lai ņemtu vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma pantu pārnumurēšanu saskaņā ar Amsterdamas Līguma 12. pantu; sākotnēja atsauce bija uz Līguma 58. pantu.

18

(19)  OV L 65, 14.3.1968., 8. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/58/EK (OV L 221, 4.9.2003., 13. lpp.).

19

---