# Uradni list L 50/23.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 50 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4823. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 50

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4823. februar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 293/2005 z dne 17. februarja 2005 o spremembah Uredbe (ES) št. 866/2004 o režimu na podlagi člena 2 Protokola št. 10 Akta o pristopu glede kmetijstva in olajšav za osebe, ki prečkajo črto | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 294/2005 z dne 22. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 295/2005 z dne 22. februarja 2005 o tretji spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) | 5 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES) št. 293/2005 z dne 17. februarja 2005 o spremembah Uredbe (ES) št. 866/2004 o režimu na podlagi člena 2 Protokola št. 10 Akta o pristopu glede kmetijstva in olajšav za osebe, ki prečkajo črto

1

Uredba Komisije (ES) št. 294/2005 z dne 22. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 295/2005 z dne 22. februarja 2005 o tretji spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

5

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Svet |
| | * | 2005/150/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 18. januarja 2005 o pogojih in podrobnih pravilih za vložitev in obravnavo kandidatur za imenovanje sodnikov Sodišča za uslužbence Evropske unije | 7 |
| | * | 2005/151/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 18. januarja 2005 o imenovanju članov odbora predvidenega v odstavku 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča | 9 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/152/ES:Odločba Komisije z dne 14. decembra 1999 v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 o globah podjetju zaradi predložitve netočnih ali zavajajočih podatkov pri priglasitvi v postopku nadzora združevanja (Primer št. COMP/M.1608 – KLM/Martinair III)
  (notificirana pod dokumentarno številko K(1999) 4496)

   (
  1
  ) | 10 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

*

2005/150/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 18. januarja 2005 o pogojih in podrobnih pravilih za vložitev in obravnavo kandidatur za imenovanje sodnikov Sodišča za uslužbence Evropske unije

7

*

2005/151/ES, Euratom:Sklep Sveta z dne 18. januarja 2005 o imenovanju članov odbora predvidenega v odstavku 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča

9

Komisija

*

2005/152/ES:Odločba Komisije z dne 14. decembra 1999 v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 o globah podjetju zaradi predložitve netočnih ali zavajajočih podatkov pri priglasitvi v postopku nadzora združevanja (Primer št. COMP/M.1608 – KLM/Martinair III)
  (notificirana pod dokumentarno številko K(1999) 4496)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(1999) 4496)

1

10

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1937/2004 z dne 9. novembra 2004 o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 334, 10.11.2004) | 20 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1937/2004 z dne 9. novembra 2004 o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 334, 10.11.2004)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 23.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 293/2005

z dne 17. februarja 2005

o spremembah Uredbe (ES) št. 866/2004 o režimu na podlagi člena 2 Protokola št. 10 Akta o pristopu glede kmetijstva in olajšav za osebe, ki prečkajo črto

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola št. 10 o Cipru k Aktu o pristopu iz leta 2003 (1), in zlasti člena 2 Protokola,

ob upoštevanju Protokola št. 3 o suverenih conah Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske na Cipru (2) k omenjenemu Aktu o pristopu in zlasti člena 6 Protokola,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 866/2004 (3) določa posebna pravila o blagu, storitvah in osebah za prehod črte med tistimi območji Republike Ciper, ki niso pod dejansko kontrolo Vlade Republike Ciper, in tistimi območji Republike Ciper, ki so pod dejanskim nadzorom Vlade Republike Ciper. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 866/2004 (3) določa posebna pravila o blagu, storitvah in osebah za prehod črte med tistimi območji Republike Ciper, ki niso pod dejansko kontrolo Vlade Republike Ciper, in tistimi območji Republike Ciper, ki so pod dejanskim nadzorom Vlade Republike Ciper.

| (2) | Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih od začetka veljavnosti omenjene uredbe, je treba omogočiti več olajšav osebam, ki prečkajo črto, in olajšati trgovino z nekaterimi kmetijskimi proizvodi. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih od začetka veljavnosti omenjene uredbe, je treba omogočiti več olajšav osebam, ki prečkajo črto, in olajšati trgovino z nekaterimi kmetijskimi proizvodi.

| (3) | Uredbo (ES) št. 866/2004 je treba zato ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Uredbo (ES) št. 866/2004 je treba zato ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 866/2004 se spremeni kakor sledi:

| 1. | člen 4 se spremeni kakor sledi:






  (a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Za to blago ni potrebna carinska deklaracija. To blago ni zavezano carini ali dajatvam z enakovrednim učinkom, razen če je upravičeno do izvoznih nadomestil ali intervencijskih ukrepov.
  Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko Komisija v skladu z ustreznim postopkom upravljalnega odbora, opredeljenega v okviru skupne kmetijske politike, določi privilegirane pogoje in režime dostopa za proizvode, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil ali intervencijskih ukrepov.
  Za zagotavljanje učinkovitih kontrol se beležijo količine, ki prečkajo črto.“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 4 se spremeni kakor sledi:

(a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Za to blago ni potrebna carinska deklaracija. To blago ni zavezano carini ali dajatvam z enakovrednim učinkom, razen če je upravičeno do izvoznih nadomestil ali intervencijskih ukrepov.

Z odstopanjem od prvega pododstavka lahko Komisija v skladu z ustreznim postopkom upravljalnega odbora, opredeljenega v okviru skupne kmetijske politike, določi privilegirane pogoje in režime dostopa za proizvode, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil ali intervencijskih ukrepov.

Za zagotavljanje učinkovitih kontrol se beležijo količine, ki prečkajo črto.“;

| (b) | odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:
  „9.   Za žive živali in proizvode živalskega izvora, ki so predmet veterinarskih zahtev Skupnosti, je prepovedano gibanje čez črto. Prepoved v zvezi z navedenimi živimi živalmi ali proizvodi živalskega izvora se lahko prekliče s sklepi Komisije o pogojih, ki se uporabljajo za trgovino, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 58(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 9 se nadomesti z naslednjim:

„9.   Za žive živali in proizvode živalskega izvora, ki so predmet veterinarskih zahtev Skupnosti, je prepovedano gibanje čez črto. Prepoved v zvezi z navedenimi živimi živalmi ali proizvodi živalskega izvora se lahko prekliče s sklepi Komisije o pogojih, ki se uporabljajo za trgovino, sprejetih v skladu s postopkom iz člena 58(2) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (4).“;

| 2. | člen 6 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 6
  1.   Direktiva Sveta 69/169/EGS (5) se ne uporablja, vendar je blago iz osebne prtljage oseb, ki prečkajo črto, oproščeno prometnega davka in trošarine, če ni komercialnega značaja in če njegova skupna vrednost ne presega 135 EUR na osebo.
  2.   Količinska omejitev za oprostitev prometnega davka in trošarin je 40 cigaret in 1 liter žgane pijače za osebno porabo.
  3.   Oprostitve za blago iz odstavka 2 ne veljajo za osebe, ki prečkajo črto in so stare manj od 17 let.
  4.   V okviru količinskih omejitev iz odstavka 2 se vrednost blaga iz odstavka 2 ne upošteva pri določanju olajšav iz odstavka 1.
  5.   Za reševanje večjih motenj v posebnem gospodarskem sektorju, nastalih zaradi široke uporabe olajšav s strani oseb, ki prečkajo črto, je lahko Republiki Ciper z odobritvijo Komisije dovoljena izjema od člena 6(1) za obdobje največ treh mesecev.“ |
| --- | --- |

2.

člen 6 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 6

1.   Direktiva Sveta 69/169/EGS (5) se ne uporablja, vendar je blago iz osebne prtljage oseb, ki prečkajo črto, oproščeno prometnega davka in trošarine, če ni komercialnega značaja in če njegova skupna vrednost ne presega 135 EUR na osebo.

2.   Količinska omejitev za oprostitev prometnega davka in trošarin je 40 cigaret in 1 liter žgane pijače za osebno porabo.

3.   Oprostitve za blago iz odstavka 2 ne veljajo za osebe, ki prečkajo črto in so stare manj od 17 let.

4.   V okviru količinskih omejitev iz odstavka 2 se vrednost blaga iz odstavka 2 ne upošteva pri določanju olajšav iz odstavka 1.

5.   Za reševanje večjih motenj v posebnem gospodarskem sektorju, nastalih zaradi široke uporabe olajšav s strani oseb, ki prečkajo črto, je lahko Republiki Ciper z odobritvijo Komisije dovoljena izjema od člena 6(1) za obdobje največ treh mesecev.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. februarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 236, 23.9.2003, str. 955.

1

(2)  UL L 236, 23.9.2003, str. 940.

2

(3)  UL L 161, 30.4.2004, str. 128.

3

(4)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1642/2003 (UL L 245, 29.9.2003, str. 4).

4

(5)  UL L 133, 4.6.1969, str. 6. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2000/47/ES (UL L 193, 29.7.2000, str. 73).

5

---

| 23.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 294/2005

z dne 22. februarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 23. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 22. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 128,5 |
| 204 | 77,3 |
| 212 | 166,8 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 139,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 140,6 |
| 068 | 87,7 |
| 204 | 118,9 |
| 999 | 115,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 161,1 |
| 204 | 194,3 |
| 999 | 177,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,2 |
| 204 | 44,5 |
| 212 | 48,9 |
| 220 | 39,6 |
| 421 | 30,9 |
| 624 | 66,0 |
| 999 | 47,2 |
| 0805 20 10 | 204 | 84,5 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 84,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 39,7 |
| 204 | 101,9 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 95,8 |
| 464 | 112,0 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 70,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 75,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,5 |
| 999 | 53,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 112,3 |
| 404 | 104,6 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 114,6 |
| 528 | 76,9 |
| 720 | 57,9 |
| 999 | 91,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,4 |
| 400 | 94,6 |
| 512 | 63,8 |
| 528 | 69,9 |
| 999 | 77,2 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

128,5

204

77,3

212

166,8

624

185,9

999

139,6

0707 00 05

052

140,6

068

87,7

204

118,9

999

115,7

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

161,1

204

194,3

999

177,7

0805 10 20

052

53,2

204

44,5

212

48,9

220

39,6

421

30,9

624

66,0

999

47,2

0805 20 10

204

84,5

624

84,0

999

84,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

39,7

204

101,9

220

35,5

400

95,8

464

112,0

528

96,4

624

70,4

662

49,9

999

75,2

0805 50 10

052

53,5

999

53,5

0808 10 80

400

112,3

404

104,6

508

80,2

512

114,6

528

76,9

720

57,9

999

91,1

0808 20 50

388

80,4

400

94,6

512

63,8

528

69,9

999

77,2

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 23.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 295/2005

z dne 22. februarja 2005

o tretji spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1763/2004 o uvedbi določenih omejevalnih ukrepov v podporo učinkovitemu izvajanju mandata Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo (MKSJ) (1), in zlasti člena 10(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 navaja osebe, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 navaja osebe, ki jih zadeva zamrznitev sredstev in ekonomskih virov iz navedene uredbe.

| (2) | Komisija je pooblaščena, da spremeni zadevno Prilogo ob upoštevanju Sklepa Sveta o izvajanju skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata MKSJ (2). Sklep Sveta 2005/148/SZVP (3) izvaja navedeno skupno stališče. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(2)

Komisija je pooblaščena, da spremeni zadevno Prilogo ob upoštevanju Sklepa Sveta o izvajanju skupnega stališča 2004/694/SZVP o nadaljnjih ukrepih v podporo učinkovitemu izvajanju mandata MKSJ (2). Sklep Sveta 2005/148/SZVP (3) izvaja navedeno skupno stališče. Prilogo I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1763/2004 se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 22. februarja 2005

Za Komisijo

Benita FERRERO-WALDNER

Članica Komisije

---

(1)  UL L 315, 14.10.2004, str. 14. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2233/2004 (UL L 379, 24.12.2004, str. 75).

1

(2)  UL L 315, 14.10.2004, str. 52.

2

(3)  UL L 49, 22.2.2005, str. 34.

3

---

PRILOGA

Naslednje osebe se črta iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 1763/2004:

| (1) | Lazarević, Vladimir. Datum rojstva: 23. 3. 1949. Kraj rojstva: Grnčar, Srbija in Črna gora. Državljanstvo: Srbije in Črne gore. |
| --- | --- |

(1)

Lazarević, Vladimir. Datum rojstva: 23. 3. 1949. Kraj rojstva: Grnčar, Srbija in Črna gora. Državljanstvo: Srbije in Črne gore.

| (2) | Todović, Savo. Datum rojstva: 11. 12. 1952. Kraj rojstva: Foča, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine. |
| --- | --- |

(2)

Todović, Savo. Datum rojstva: 11. 12. 1952. Kraj rojstva: Foča, Bosna in Hercegovina. Državljanstvo: Bosne in Hercegovine.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Svet

| 23.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/7

---

SKLEP SVETA

z dne 18. januarja 2005

o pogojih in podrobnih pravilih za vložitev in obravnavo kandidatur za imenovanje sodnikov Sodišča za uslužbence Evropske unije

(2005/150/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Protokola o Statutu Sodišča, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2004/752/ES, Euratom, z dne 2. novembra 2004 o ustanovitvi Sodišča za uslužbence Evropske unije (1), in zlasti odstavka 2 člena 3 njegove Priloge I,

ob upoštevanju priporočila Sodišča z dne 2. decembra 2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S Sklepom 2004/752/ES, Euratom je bilo ustanovljeno Sodišče za uslužbence Evropske unije in spremenjen Protokol o statutu Sodišča. |
| --- | --- |

(1)

S Sklepom 2004/752/ES, Euratom je bilo ustanovljeno Sodišče za uslužbence Evropske unije in spremenjen Protokol o statutu Sodišča.

| (2) | Nova Priloga I k Protokolu o statutu Sodišča v členu 3(2) določa, da Svet določi pogoje in podrobna pravila za vložitev in obravnavo kandidatur za imenovanje sodnikov Sodišča za uslužbence Evropske unije. Te določbe je treba začeti uporabljati – |
| --- | --- |

(2)

Nova Priloga I k Protokolu o statutu Sodišča v členu 3(2) določa, da Svet določi pogoje in podrobna pravila za vložitev in obravnavo kandidatur za imenovanje sodnikov Sodišča za uslužbence Evropske unije. Te določbe je treba začeti uporabljati –

SKLENIL:

Člen 1

Pogoji in podrobna pravila za vložitev in obravnavo kandidatur za imenovanje sodnikov Sodišča za uslužbence Evropske unije so določeni v prilogi tega sklepa.

Člen 2

Generalni sekretar Sveta je zadolžen za objavo informacij o prostih delovnih mestih za člane Sodišča za uslužbence Evropske unije in za ustrezno razširjanje teh informacij.

Člen 3

Ta sklep se uveljavi na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 333, 9.11.2004, str. 7.

1

---

PRILOGA

Javni poziv za vložitev kandidatur za sodnike Sodišča za uslužbence Evropske unije

| 1. | Člen 225a Pogodbe ES in člen 140b Pogodbe ESAE dajeta Svetu možnost, da ustanovi „sodne oddelke za obravnavanje in odločanje na prvi stopnji o nekaterih vrstah tožb ali postopkov, sproženih na posebnih področjih“.
  Na podlagi uporabe določb teh pogodb je Svet s Sklepom 2004/752/ES, Euratom (1) sklenil, da ustanovi Sodišče za uslužbence Evropske unije. Sodišče, ki je dodano Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti in ima tam sedež, je pristojno za odločanje na prvi stopnji v sporih med Skupnostma in njunimi uslužbenci na podlagi člena 236 Pogodbe ES in člena 152 Pogodbe ESAE, vključno s spori med organi in njihovim osebjem, za katere je pristojnost dodeljena Sodišču. |
| --- | --- |

1.

Člen 225a Pogodbe ES in člen 140b Pogodbe ESAE dajeta Svetu možnost, da ustanovi „sodne oddelke za obravnavanje in odločanje na prvi stopnji o nekaterih vrstah tožb ali postopkov, sproženih na posebnih področjih“.

Na podlagi uporabe določb teh pogodb je Svet s Sklepom 2004/752/ES, Euratom (1) sklenil, da ustanovi Sodišče za uslužbence Evropske unije. Sodišče, ki je dodano Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti in ima tam sedež, je pristojno za odločanje na prvi stopnji v sporih med Skupnostma in njunimi uslužbenci na podlagi člena 236 Pogodbe ES in člena 152 Pogodbe ESAE, vključno s spori med organi in njihovim osebjem, za katere je pristojnost dodeljena Sodišču.

| 2. | Sodišče za uslužbence Evropske unije ima sedem sodnikov, izmed katerih se izvoli predsednik. Njihov mandat traja šest let in je obnovljiv.
  Sodnike soglasno imenuje Svet po posvetovanju z odborom, ki ga sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki. Odbor poda mnenje o ustreznosti kandidatov za izvajanje sodniške funkcije na Sodišču za uslužbence Evropske unije. Odbor temu mnenju priloži seznam kandidatov z najustreznejšimi izkušnjami na visoki ravni. Na seznamu je vsaj dvakrat toliko kandidatov, kolikor znaša število sodnikov, ki jih je treba imenovati. |
| --- | --- |

2.

Sodišče za uslužbence Evropske unije ima sedem sodnikov, izmed katerih se izvoli predsednik. Njihov mandat traja šest let in je obnovljiv.

Sodnike soglasno imenuje Svet po posvetovanju z odborom, ki ga sestavlja sedem osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki. Odbor poda mnenje o ustreznosti kandidatov za izvajanje sodniške funkcije na Sodišču za uslužbence Evropske unije. Odbor temu mnenju priloži seznam kandidatov z najustreznejšimi izkušnjami na visoki ravni. Na seznamu je vsaj dvakrat toliko kandidatov, kolikor znaša število sodnikov, ki jih je treba imenovati.

| 3. | Položaj in splošni pogoji za izvrševanje sodniške funkcije so določeni v členu 5 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2004/752/ES, Euratom. Njihove plače, pokojnine in nadomestila so določeni z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 202/2005 z dne 18. januarja 2005 o spremembi Uredbe št. 422/67/EGS, št. 5/67 Euratom, o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča pa tudi predsednika, sodnikov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje (2). |
| --- | --- |

3.

Položaj in splošni pogoji za izvrševanje sodniške funkcije so določeni v členu 5 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2004/752/ES, Euratom. Njihove plače, pokojnine in nadomestila so določeni z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 202/2005 z dne 18. januarja 2005 o spremembi Uredbe št. 422/67/EGS, št. 5/67 Euratom, o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča pa tudi predsednika, sodnikov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje (2).

| 4. | Za imenovanje sedmih sodnikov se objavi poziv za vložitev kandidatur. |
| --- | --- |

4.

Za imenovanje sedmih sodnikov se objavi poziv za vložitev kandidatur.

| 5. | Iz določb člena 225a Pogodbe ES v povezavi z določbami člena 140b Pogodbe ESAE ter člena 3 Priloge I k Protokolu statutu Sodišča, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2004/752/ES, Euratom izhaja, da morajo kandidati za sodniške funkcije izpolnjevati naslednje pogoje:






  — | biti popolnoma neodvisni, |
| --- | --- | --- |

5.

Iz določb člena 225a Pogodbe ES v povezavi z določbami člena 140b Pogodbe ESAE ter člena 3 Priloge I k Protokolu statutu Sodišča, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2004/752/ES, Euratom izhaja, da morajo kandidati za sodniške funkcije izpolnjevati naslednje pogoje:

—

biti popolnoma neodvisni,

| — | biti ustrezno usposobljeni za izvrševanje pravosodnih funkcij, |
| --- | --- |

—

biti ustrezno usposobljeni za izvrševanje pravosodnih funkcij,

| — | imeti državljanstvo Unije. |
| --- | --- |

—

imeti državljanstvo Unije.

Kandidati naj bodo pozorni na dejstvo, da bo omenjeni odbor poleg teh minimalnih zahtev moral upoštevati zlasti sposobnost kandidatov za delo v okviru kolegijskega organa v večnacionalnem in večjezičnem okolju pa tudi naravo, pomembnost in trajanje njihovih izkušenj, ki ustrezajo izvrševanju navedenih funkcij.

| 6. | Kandidati svoji kandidaturi priložijo življenjepis in motivacijsko pismo ter kopije dokazil.
  Kandidature je treba poslati na naslednji naslov: | Generalni sekretariat Sveta Evropske unije






  — | Poziv za vložitev kandidatur za Sodišče za uslužbence Evropske unije |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Kandidati svoji kandidaturi priložijo življenjepis in motivacijsko pismo ter kopije dokazil.

Kandidature je treba poslati na naslednji naslov:

Generalni sekretariat Sveta Evropske unije

—

Poziv za vložitev kandidatur za Sodišče za uslužbence Evropske unije

Kandidature je treba poslati izključno s priporočenim pismom najkasneje do... (kot dokaz se upošteva poštni žig).

---

(1)  UL L 333, 9.11.2004, str. 7.

(2)  UL L 33, 5.2.2005, str. 1.

---

| 23.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/9

---

SKLEP SVETA

z dne 18. januarja 2005

o imenovanju članov odbora predvidenega v odstavku 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča

(2005/151/ES, Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

ob upoštevanju Protokola o Statutu Sodišča, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta 2004/752/ES, Euratom z dne 2. novembra 2004 o ustanovitvi Sodišča za uslužbence Evropske unije (1), in zlasti odstavka 3 člena 3 Priloge I k Protokolu,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/49/ES, Euratom z dne 18. januarja 2005 (2), o pravilih delovanja odbora predvidenega v odstavku 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča in zlasti točke 3 Priloge k Protokolu,

ob upoštevanju priporočila predsednika Sodišča z dne 2. decembra 2004,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V odstavku 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča je predvidena ustanovitev odbora sedmih osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki. Na podlagi tega odstavka Svet s kvalificirano večino na priporočilo predsednika Sodišča odloči o imenovanju članov tega odbora. |
| --- | --- |

(1)

V odstavku 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča je predvidena ustanovitev odbora sedmih osebnosti, izbranih med nekdanjimi člani Sodišča in Sodišča prve stopnje ter priznanimi pravniki. Na podlagi tega odstavka Svet s kvalificirano večino na priporočilo predsednika Sodišča odloči o imenovanju članov tega odbora.

| (2) | Poleg tega Sklep 2005/49/ES, Euratom v točki 3 Priloge predvideva, da predsednika omenjenega odbora imenuje Svet. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega Sklep 2005/49/ES, Euratom v točki 3 Priloge predvideva, da predsednika omenjenega odbora imenuje Svet.

| (3) | Te določbe je treba začeti uporabljati – |
| --- | --- |

(3)

Te določbe je treba začeti uporabljati –

SKLENIL:

Člen 1

Za člane odbora, predvidenega v odstavku 3 člena 3 Priloge I k Protokolu o Statutu Sodišča, so za obdobje štirih let od 10. novembra 2004 dalje imenovani:

| | g. Leif SEVÓN, predsednik |
| --- | --- |

g. Leif SEVÓN, predsednik

| | sir Christopher BELLAMY |
| --- | --- |

sir Christopher BELLAMY

| | g. Yves GALMOT |
| --- | --- |

g. Yves GALMOT

| | g. Peter GRILC |
| --- | --- |

g. Peter GRILC

| | ga. Gabriele KUCSKO-STADLMAYER |
| --- | --- |

ga. Gabriele KUCSKO-STADLMAYER

| | g. Giuseppe TESAURO |
| --- | --- |

g. Giuseppe TESAURO

| | g. Miroslaw WYRZYKOWSKI |
| --- | --- |

g. Miroslaw WYRZYKOWSKI

Člen 2

Ta sklep se uveljavi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 18. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 333, 9.11.2004, str. 7.

1

(2)  UL L 21, 25.1.2005, str. 13.

2

---

Komisija

| 23.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/10

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 14. decembra 1999

v skladu s členom 14 Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 o globah podjetju zaradi predložitve netočnih ali zavajajočih podatkov pri priglasitvi v postopku nadzora združevanja

(Primer št. COMP/M.1608 – KLM/Martinair III)

(notificirana pod dokumentarno številko K(1999) 4496)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/152/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Sporazuma o evropskem gospodarskem prostoru,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij (1) in zlasti člena 14(1)(b)Uredbe,

ob upoštevanju, da so zadevna podjetja lahko predstavila svoje poglede o ugovorih Komisije,

ob upoštevanju mnenja Svetovalnega odbora za koncentracije,

ob upoštevanju naslednjega:

I.   UVOD

| (1) | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) je vodilni nizozemski mednarodni letalski prevoznik, sedež ima na letališču Schiphol v Amsterdamu. KLM opravlja redne lete za prevoz potnikov in tovora, s katerimi pokriva številne evropske in medcelinske namembne kraje. Delež KLM v letalskem prevozu vključuje Transavio Airlines BV, ki je hčerinska družba v večinski lasti (80 %) KLM, specializirana za potniške lete (redne in čarterske) večinoma iz Nizozemske v sredozemske počitniške kraje. |
| --- | --- |

(1)

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) je vodilni nizozemski mednarodni letalski prevoznik, sedež ima na letališču Schiphol v Amsterdamu. KLM opravlja redne lete za prevoz potnikov in tovora, s katerimi pokriva številne evropske in medcelinske namembne kraje. Delež KLM v letalskem prevozu vključuje Transavio Airlines BV, ki je hčerinska družba v večinski lasti (80 %) KLM, specializirana za potniške lete (redne in čarterske) večinoma iz Nizozemske v sredozemske počitniške kraje.

| (2) | KLM ima prav tako 50 % udeležbo v Martinair Holland NV („Martinair“), preostalih 50 % pa je v lasti Koninklijke Nedlloyd NV („Nedlloyd“). Komisija meni, da imata v tem primeru KLM in Nedlloyd „odločilen vpliv“ v pomenu člena 3(3) Uredbe (EGS) št. 4064/89 („Uredba o združitvah“) na Martinair. Zato imata skupen nadzor nad Martinairom za namene uporabe Uredbe o združitvah. Martinair je drugi največji nizozemski letalski prevoznik, sedež ima prav tako na letališču Schiphol, večinoma opravlja čarterske lete iz Amsterdama v sredozemske počitniške kraje. Prav tako opravlja redne potniške lete v omejeno število namembnih krajev na daljših progah, predvsem v Severno Ameriko. |
| --- | --- |

(2)

KLM ima prav tako 50 % udeležbo v Martinair Holland NV („Martinair“), preostalih 50 % pa je v lasti Koninklijke Nedlloyd NV („Nedlloyd“). Komisija meni, da imata v tem primeru KLM in Nedlloyd „odločilen vpliv“ v pomenu člena 3(3) Uredbe (EGS) št. 4064/89 („Uredba o združitvah“) na Martinair. Zato imata skupen nadzor nad Martinairom za namene uporabe Uredbe o združitvah. Martinair je drugi največji nizozemski letalski prevoznik, sedež ima prav tako na letališču Schiphol, večinoma opravlja čarterske lete iz Amsterdama v sredozemske počitniške kraje. Prav tako opravlja redne potniške lete v omejeno število namembnih krajev na daljših progah, predvsem v Severno Ameriko.

| (3) | 1. septembra 1998 je KLM, na podlagi člena 4 Uredbe o združitvah, priglasil predlagano koncentracijo, s katero bi pridobil nadzor nad celotnim Martinairom (2). Priglasitev je bila umaknjena 22. septembra 1998 (3), potem ko je Komisija KLM ustno obvestila, da namerava priglasitev razglasiti za nepopolno. 21. decembra je KLM ponovno priglasil združitev (4). 1. februarja 1999 je Komisija sklenila, da bo sprožila postopek ob uporabi člena 6(1)(c) Uredbe o združitvah (5), 19. marca 1999 je Komisija izdala izjavo o ugovorih za načrtovano operacijo. 31. maja 1999 je KLM obvestil Komisijo, da je opustil operacijo. |
| --- | --- |

(3)

1. septembra 1998 je KLM, na podlagi člena 4 Uredbe o združitvah, priglasil predlagano koncentracijo, s katero bi pridobil nadzor nad celotnim Martinairom (2). Priglasitev je bila umaknjena 22. septembra 1998 (3), potem ko je Komisija KLM ustno obvestila, da namerava priglasitev razglasiti za nepopolno. 21. decembra je KLM ponovno priglasil združitev (4). 1. februarja 1999 je Komisija sklenila, da bo sprožila postopek ob uporabi člena 6(1)(c) Uredbe o združitvah (5), 19. marca 1999 je Komisija izdala izjavo o ugovorih za načrtovano operacijo. 31. maja 1999 je KLM obvestil Komisijo, da je opustil operacijo.

II.   JEZIK POSTOPKA V TEM PRIMERU

| (4) | 25. junija 1999 je Komisija poslala KLM izjavo o ugovorih, s katero je opredelila svoje predhodno mnenje, da je priglasitev z dne 1. septembra vsebovala netočne ali zavajajoče podatke (razen če je drugače posebej navedeno, se v tej odločbi sklicevanje na „priglasitev“ nanaša na priglasitev z dne 1. septembra 1998). Osnutek izjave o ugovorih je bil pripravljen v angleškem jeziku. V odgovoru KLM ugovarja uporabi angleškega jezika in zahteva, da postopek poteka v nizozemskem jeziku. KLM se sklicuje na člen 3 Uredbe Sveta št. 1, ki določa jezike v rabi v Evropski gospodarski skupnosti (6), ki določa, da morajo biti dokumenti, ki jih ustanova EU pošlje osebi, ki je predmet zakonodaje države članice, pripravljeni v jeziku te države. KLM navaja, da se je izbira angleškega jezika nanašala samo na priglasitev (ki je bila pripravljena v angleškem jeziku) in da ni izgubil svoje pravice, da prejme izjavo o ugovorih z dne 25. junija 1999 v nizozemskem jeziku. KLM pojasnjuje, da se je odločil za uporabo angleškega jezika v priglasitvi, da bi olajšal delo Komisiji, saj so v postopku nadzora združevanja tesni in strogi roki. KLM navaja, da taki roki ne veljajo v trenutnem postopku. |
| --- | --- |

(4)

25. junija 1999 je Komisija poslala KLM izjavo o ugovorih, s katero je opredelila svoje predhodno mnenje, da je priglasitev z dne 1. septembra vsebovala netočne ali zavajajoče podatke (razen če je drugače posebej navedeno, se v tej odločbi sklicevanje na „priglasitev“ nanaša na priglasitev z dne 1. septembra 1998). Osnutek izjave o ugovorih je bil pripravljen v angleškem jeziku. V odgovoru KLM ugovarja uporabi angleškega jezika in zahteva, da postopek poteka v nizozemskem jeziku. KLM se sklicuje na člen 3 Uredbe Sveta št. 1, ki določa jezike v rabi v Evropski gospodarski skupnosti (6), ki določa, da morajo biti dokumenti, ki jih ustanova EU pošlje osebi, ki je predmet zakonodaje države članice, pripravljeni v jeziku te države. KLM navaja, da se je izbira angleškega jezika nanašala samo na priglasitev (ki je bila pripravljena v angleškem jeziku) in da ni izgubil svoje pravice, da prejme izjavo o ugovorih z dne 25. junija 1999 v nizozemskem jeziku. KLM pojasnjuje, da se je odločil za uporabo angleškega jezika v priglasitvi, da bi olajšal delo Komisiji, saj so v postopku nadzora združevanja tesni in strogi roki. KLM navaja, da taki roki ne veljajo v trenutnem postopku.

| (5) | Člen 2 Uredbe št. 1 določa, da so lahko dokumenti, poslani ustanovam Skupnosti, pripravljeni v katerem koli uradnem jeziku, ki ga izbere pošiljatelj. Odgovor ustanove pa mora biti pripravljen v jeziku, ki ga izbere pošiljatelj. Člen 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 447/98 z dne 1. marca 1998 o priglasitvah, rokih in zaslišanjih, predpisanih z Uredbo Sveta (EGS) št. 4064/89 o nadzoru koncentracij podjetij (7), izraža to splošno pravilo. Določa, da jezik, ki ga stranke izberejo za priglasitev, postane „jezik postopka“. KLM pravi, da je izbral angleški jezik le za postopek pri priglasitvi in ne za trenutne postopke. Komisija to določbo tolmači, kot da se nanaša na vse postopke v okviru Uredbe o združitvah v zvezi s priglašenim postopkom, ne samo na postopke, ki vodijo do vsebinske odločbe o sami koncentraciji, kot je odločba po členu 6 ali členu 8. V zvezi s priglasitvijo iz člena 4 Uredbe o združitvah so mogoči številni postopki, na primer postopki, ki vodijo do odločb po členih 11(5) in 13(2), postopki iz člena 14(1)(b), (c) ali (d) in člena 14(2)(a), (b) ali (c), postopki, ki vodijo do odločb o razveljavitvi odločbe iz člena 6(3) ali člena 8(5), ali postopki v zvezi z dostopom do spisov. Vsi našteti postopki so povezani s priglasitvijo, za katero so stranke imele na voljo izbiro jezika. |
| --- | --- |

(5)

Člen 2 Uredbe št. 1 določa, da so lahko dokumenti, poslani ustanovam Skupnosti, pripravljeni v katerem koli uradnem jeziku, ki ga izbere pošiljatelj. Odgovor ustanove pa mora biti pripravljen v jeziku, ki ga izbere pošiljatelj. Člen 2(4) Uredbe Komisije (ES) št. 447/98 z dne 1. marca 1998 o priglasitvah, rokih in zaslišanjih, predpisanih z Uredbo Sveta (EGS) št. 4064/89 o nadzoru koncentracij podjetij (7), izraža to splošno pravilo. Določa, da jezik, ki ga stranke izberejo za priglasitev, postane „jezik postopka“. KLM pravi, da je izbral angleški jezik le za postopek pri priglasitvi in ne za trenutne postopke. Komisija to določbo tolmači, kot da se nanaša na vse postopke v okviru Uredbe o združitvah v zvezi s priglašenim postopkom, ne samo na postopke, ki vodijo do vsebinske odločbe o sami koncentraciji, kot je odločba po členu 6 ali členu 8. V zvezi s priglasitvijo iz člena 4 Uredbe o združitvah so mogoči številni postopki, na primer postopki, ki vodijo do odločb po členih 11(5) in 13(2), postopki iz člena 14(1)(b), (c) ali (d) in člena 14(2)(a), (b) ali (c), postopki, ki vodijo do odločb o razveljavitvi odločbe iz člena 6(3) ali člena 8(5), ali postopki v zvezi z dostopom do spisov. Vsi našteti postopki so povezani s priglasitvijo, za katero so stranke imele na voljo izbiro jezika.

| (6) | V tem primeru je bila priglasitev v angleškem jeziku in vse sporočanje s strankami je prav tako potekalo v angleškem jeziku. Zahteva KLM bi pomenila, da bi bilo treba o prikazih dejstev, ki jih KLM Komisiji pošlje v angleškem jeziku, razpravljati v nizozemskem jeziku. Postopek iz člena 14(1)(b) je neločljivo povezan s priglasitvijo. Iz teh razlogov Komisija meni, da je angleški jezik pravilni jezik za trenutni postopek. |
| --- | --- |

(6)

V tem primeru je bila priglasitev v angleškem jeziku in vse sporočanje s strankami je prav tako potekalo v angleškem jeziku. Zahteva KLM bi pomenila, da bi bilo treba o prikazih dejstev, ki jih KLM Komisiji pošlje v angleškem jeziku, razpravljati v nizozemskem jeziku. Postopek iz člena 14(1)(b) je neločljivo povezan s priglasitvijo. Iz teh razlogov Komisija meni, da je angleški jezik pravilni jezik za trenutni postopek.

III.   KRŠITEV UREDBE O ZDRUŽITVAH: POMEMBNA DEJSTVA

| (7) | V skladu s priglasitvijo se dejavnosti skupine KLM in Martinaira prekrivajo na treh področjih: čarterskih poletih v Sredozemlje, rednih poletih v Severno Ameriko in prevozu tovora. Netočni ali zavajajoči podatki se nanašajo na dejavnosti KLM-jeve hčerinske družbe Transavia na področju potniškega prometa v sredozemske kraje: KLM je predložil netočne podatke za namembne kraje čarterskih poletov Transavie in zadržal pomembne podatke o rednih poletih Transavie. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s priglasitvijo se dejavnosti skupine KLM in Martinaira prekrivajo na treh področjih: čarterskih poletih v Sredozemlje, rednih poletih v Severno Ameriko in prevozu tovora. Netočni ali zavajajoči podatki se nanašajo na dejavnosti KLM-jeve hčerinske družbe Transavia na področju potniškega prometa v sredozemske kraje: KLM je predložil netočne podatke za namembne kraje čarterskih poletov Transavie in zadržal pomembne podatke o rednih poletih Transavie.

1.   Podatki o čarterskih namembnih krajih Transavie

(a)   Podatki, navedeni v priglasitvi

| (8) | Priglasitev vsebuje na strani 40 obrazca CO tabelo s seznamom čarterskih poletov Transavie in Martinaira v Sredozemlje za poletno sezono leta 1998. Tabela je v obliki povzetka in primerja namembne kraje letov za vsako državo. Izraz „sredozemske države“ je predhodno opredeljen v priglasitvi (8) in obsega Ciper, Egipt, Francijo, Izrael, Malto, Španijo, Italijo, Portugalsko, Grčijo, Turčijo, Tunizijo in Maroko. Za Martinair je navedenih 12 namembnih krajev, za Transavio pa 46. V skladu s tabelo se prekriva le 6 krajev (Ibiza, Krf, Kos, Antalija, Dalaman in Monastir). |
| --- | --- |

(8)

Priglasitev vsebuje na strani 40 obrazca CO tabelo s seznamom čarterskih poletov Transavie in Martinaira v Sredozemlje za poletno sezono leta 1998. Tabela je v obliki povzetka in primerja namembne kraje letov za vsako državo. Izraz „sredozemske države“ je predhodno opredeljen v priglasitvi (8) in obsega Ciper, Egipt, Francijo, Izrael, Malto, Španijo, Italijo, Portugalsko, Grčijo, Turčijo, Tunizijo in Maroko. Za Martinair je navedenih 12 namembnih krajev, za Transavio pa 46. V skladu s tabelo se prekriva le 6 krajev (Ibiza, Krf, Kos, Antalija, Dalaman in Monastir).

| (9) | Pred tabelo je na strani 39 izjava, da se delovanje Transavie in Martinaira precej dopolnjuje:
  „čarterske storitve Transavie in Martinaira se v veliki meri dopolnjujejo. Martinair uporablja velika letala (B747, MD-11, B767) le za nekatere sredozemske namembne kraje. Transavia uporablja manjša letala (B757) za številne (druge) namembne kraje, za katere – zaradi velikosti – ne pridejo v poštev letala Martinaira.“
  Tabela na strani 40 priglasitve je takšna:
  „Namembni kraji čarterskih letov v sredozemsko regijo Transavie in Martinaira za poletje 1998







  Država | Martinair | Transavia |
| --- | --- | --- | --- |
| Španija | Ibiza
  Las Palmas
  Tenerife
  Malaga
  Palma de Mallorca | Ibiza
  Jerez de la Front
  Almeria
  Menorca
  Gerona
  Reus
  Arrecife
  Fuerteventura |
| Portugalska | Faro | Oporto |
| Grčija | Krf
  Kos
  Heraklion | Krf
  Kos
  Prevenza
  Kefalina
  Zakintos
  Kalamata
  Chania
  Santorini
  Mikonos
  Atene
  Volos
  Skiatos
  Solun
  Kavala
  Limnos
  Mitilini
  Skiros
  Chios
  Samos
  Karpatos |
| Turčija | Antalija
  Dalaman | Antalija
  Dalaman
  Bodrum
  Istanbul |
| Tunizija | Monastir | Monastir |
| Maroko | | Agadir |
| Egipt | | Luksor
  Hurgada |
| Izrael | | Tel Aviv |
| Ciper | | Pafos
  Larnaka |
| Italija | | Rim
  Catania
  Rimini
  Milano
  Verona |
| Francija | | Ajaccio“ |

(9)

Pred tabelo je na strani 39 izjava, da se delovanje Transavie in Martinaira precej dopolnjuje:

„čarterske storitve Transavie in Martinaira se v veliki meri dopolnjujejo. Martinair uporablja velika letala (B747, MD-11, B767) le za nekatere sredozemske namembne kraje. Transavia uporablja manjša letala (B757) za številne (druge) namembne kraje, za katere – zaradi velikosti – ne pridejo v poštev letala Martinaira.“

Tabela na strani 40 priglasitve je takšna:

„Namembni kraji čarterskih letov v sredozemsko regijo Transavie in Martinaira za poletje 1998

Država

Martinair

Transavia

Španija

Ibiza

Las Palmas

Tenerife

Malaga

Palma de Mallorca

Ibiza

Jerez de la Front

Almeria

Menorca

Gerona

Reus

Arrecife

Fuerteventura

Portugalska

Faro

Oporto

Grčija

Krf

Kos

Heraklion

Krf

Kos

Prevenza

Kefalina

Zakintos

Kalamata

Chania

Santorini

Mikonos

Atene

Volos

Skiatos

Solun

Kavala

Limnos

Mitilini

Skiros

Chios

Samos

Karpatos

Turčija

Antalija

Dalaman

Antalija

Dalaman

Bodrum

Istanbul

Tunizija

Monastir

Monastir

Maroko

Agadir

Egipt

Luksor

Hurgada

Izrael

Tel Aviv

Ciper

Pafos

Larnaka

Italija

Rim

Catania

Rimini

Milano

Verona

Francija

Ajaccio“

(b)   Netočnost podatkov o čarterskih namembnih krajih Transavie

| (10) | Med preiskavo je postalo očitno, da so vsaj deset tako imenovanih sredozemskih namembnih krajev, Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Funchal, Rodos, Heraklion in Djerba, leta 1998 pokrivali čarterski leti Transavie in da jih tabela ne omenja. Te podatke je vseboval vozni red Transavie, ki je bil predložen na zahtevo po podatkih (9). Z izjemo krajev Alicante, Funchal, Rodos in Djerba vse te namembne kraje prav tako pokrivajo čarterski leti Martinaira. Torej vse namembne kraje Martinaira prav tako pokrivajo leti Transavie, kar pomeni, da se v resnici namembni kraji Transavie in Martinaira popolnoma prekrivajo. |
| --- | --- |

(10)

Med preiskavo je postalo očitno, da so vsaj deset tako imenovanih sredozemskih namembnih krajev, Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Funchal, Rodos, Heraklion in Djerba, leta 1998 pokrivali čarterski leti Transavie in da jih tabela ne omenja. Te podatke je vseboval vozni red Transavie, ki je bil predložen na zahtevo po podatkih (9). Z izjemo krajev Alicante, Funchal, Rodos in Djerba vse te namembne kraje prav tako pokrivajo čarterski leti Martinaira. Torej vse namembne kraje Martinaira prav tako pokrivajo leti Transavie, kar pomeni, da se v resnici namembni kraji Transavie in Martinaira popolnoma prekrivajo.

| (11) | Še več, izpuščeni namembni kraji vključujejo nekaj najpomembnejših namembnih krajev za počitniške stranke ter za Transavio in Martinair. Na primer, Španija je daleč najbolj priljubljeni počitniški namembni kraj, izpuščeni kraji v Španiji in na njenih otokih vključujejo nekatere od najpomembnejših turističnih letališč. |
| --- | --- |

(11)

Še več, izpuščeni namembni kraji vključujejo nekaj najpomembnejših namembnih krajev za počitniške stranke ter za Transavio in Martinair. Na primer, Španija je daleč najbolj priljubljeni počitniški namembni kraj, izpuščeni kraji v Španiji in na njenih otokih vključujejo nekatere od najpomembnejših turističnih letališč.

2.   Podatki o rednih storitvah Transavie za sredozemske namembne kraje

(a)   Podatki, navedeni v priglasitvi

| (12) | KLM nikjer v priglasitvi ne navaja, da Transavia opravlja precejšen delež storitev v zvezi s sredozemskimi namembnimi kraji, in da karte za te lete v paketih prodaja organizatorjem potovanj. |
| --- | --- |

(12)

KLM nikjer v priglasitvi ne navaja, da Transavia opravlja precejšen delež storitev v zvezi s sredozemskimi namembnimi kraji, in da karte za te lete v paketih prodaja organizatorjem potovanj.

| (13) | Oddelek 6 priglasitve se imenuje „Opredelitve trga“. Pod naslovom „I. Prizadeti trgi“ je ponovljeno vprašanje 6.1 iz obrazca CO. KLM pod naslovom „A. Evropski (vključno) trg čarterskih povezav“ navaja (10), da zaradi majhnega tržnega deleža ([...] (11) %) strank ni prizadetih trgov (12). Čeprav KLM trdi, da trg čarterskih poletov ni prizadeti trg, navaja, da trg opisuje, kot da je prizadet: „Vendar pa, da bi Komisija dobila ustrezne podatke, bodo trg opisali, kot da je prizadet“ (13). Opis je podan na straneh od 26 in 41 priglasitve brez nadaljnjih naslovov. |
| --- | --- |

(13)

Oddelek 6 priglasitve se imenuje „Opredelitve trga“. Pod naslovom „I. Prizadeti trgi“ je ponovljeno vprašanje 6.1 iz obrazca CO. KLM pod naslovom „A. Evropski (vključno) trg čarterskih povezav“ navaja (10), da zaradi majhnega tržnega deleža ([...] (11) %) strank ni prizadetih trgov (12). Čeprav KLM trdi, da trg čarterskih poletov ni prizadeti trg, navaja, da trg opisuje, kot da je prizadet: „Vendar pa, da bi Komisija dobila ustrezne podatke, bodo trg opisali, kot da je prizadet“ (13). Opis je podan na straneh od 26 in 41 priglasitve brez nadaljnjih naslovov.

| (14) | Trg izdelkov je opredeljen na naslednji način:
  „KLM (v glavnem prek Transavie) (14) in Martinair sta oba dejavna na trgu izdelkov, ki je lahko opredeljen kot trg za letalski prevoz na zahtevo organizatorjev potovanj, za vključitev v organizirane počitniške pakete v tujini, vključno z nastanitvijo v sredozemskih državah“ (15). |
| --- | --- |

(14)

Trg izdelkov je opredeljen na naslednji način:

„KLM (v glavnem prek Transavie) (14) in Martinair sta oba dejavna na trgu izdelkov, ki je lahko opredeljen kot trg za letalski prevoz na zahtevo organizatorjev potovanj, za vključitev v organizirane počitniške pakete v tujini, vključno z nastanitvijo v sredozemskih državah“ (15).

| (15) | V priglasitvi je ta trg omenjen kot „trg čarterskih prevozov“, ki je ločen od trgov v zvezi z rednim letalskim prevozom. Razlike med čarterskimi poleti in rednimi poleti so naslednje:
  „Ta trg čarterskih prevozov se ločuje od trgov v zvezi z rednimi poleti do teh namembnih krajev. Stranke letalskih prevoznikov na čarterskem trgu niso potniki kot pri rednih poletih. Na tem trgu so stranke letalskih prevoznikov organizatorji potovanj. Organizatorji potovanj od letalskih prevoznikov zahtevajo namembne kraje, pogostost in zmogljivost letov v te namembne kraje. Kupijo (najmanjše) število kart za čarterske polete, to se imenuje zakup. Te karte potnikom prodajo organizatorji potovanj in njihovi zastopniki kot del potovanja. Zato je ta storitev bistveno drugačna od rednih poletov“ (16). |
| --- | --- |

(15)

V priglasitvi je ta trg omenjen kot „trg čarterskih prevozov“, ki je ločen od trgov v zvezi z rednim letalskim prevozom. Razlike med čarterskimi poleti in rednimi poleti so naslednje:

„Ta trg čarterskih prevozov se ločuje od trgov v zvezi z rednimi poleti do teh namembnih krajev. Stranke letalskih prevoznikov na čarterskem trgu niso potniki kot pri rednih poletih. Na tem trgu so stranke letalskih prevoznikov organizatorji potovanj. Organizatorji potovanj od letalskih prevoznikov zahtevajo namembne kraje, pogostost in zmogljivost letov v te namembne kraje. Kupijo (najmanjše) število kart za čarterske polete, to se imenuje zakup. Te karte potnikom prodajo organizatorji potovanj in njihovi zastopniki kot del potovanja. Zato je ta storitev bistveno drugačna od rednih poletov“ (16).

| (16) | V tem poglavju ni navedeno, da Transavia opravlja čarterske polete do sredozemskih namembnih krajev in karte za te lete prodaja organizatorjem potovanj, ki te karte vključijo v paketne ponudbe. Priglašeni dokumenti niso vsebovali zemljevida z namembnimi kraji Transavie in voznega reda, omenjenega v odstavku 10. |
| --- | --- |

(16)

V tem poglavju ni navedeno, da Transavia opravlja čarterske polete do sredozemskih namembnih krajev in karte za te lete prodaja organizatorjem potovanj, ki te karte vključijo v paketne ponudbe. Priglašeni dokumenti niso vsebovali zemljevida z namembnimi kraji Transavie in voznega reda, omenjenega v odstavku 10.

| (17) | Dejstvo, da Transavia sploh opravlja čarterske lete, je omenjeno le v naslednjem poglavju v opisu trga za lete v Severno Ameriko: „B. Zahodna Evropa (prek Amsterdama) – trgi v Združenih državah/Kanadi“. V opombi v zvezi z izjavo, da Martinair ne sodeluje pri shemi pogostih letalskih potnikov KLM, je navedeno: „Potniki Transavie sodelujejo pri shemi pogostih letalskih potnikov KLM, le ko potujejo z rednimi leti Transavie in če KLM ne deluje v teh namembnih krajih“ (17). Ti podatki niso bili vključeni kot del podatkov o rednih poletih, ampak kot podatki o sodelovanju v shemi pogostih letalskih potnikov KLM (18). |
| --- | --- |

(17)

Dejstvo, da Transavia sploh opravlja čarterske lete, je omenjeno le v naslednjem poglavju v opisu trga za lete v Severno Ameriko: „B. Zahodna Evropa (prek Amsterdama) – trgi v Združenih državah/Kanadi“. V opombi v zvezi z izjavo, da Martinair ne sodeluje pri shemi pogostih letalskih potnikov KLM, je navedeno: „Potniki Transavie sodelujejo pri shemi pogostih letalskih potnikov KLM, le ko potujejo z rednimi leti Transavie in če KLM ne deluje v teh namembnih krajih“ (17). Ti podatki niso bili vključeni kot del podatkov o rednih poletih, ampak kot podatki o sodelovanju v shemi pogostih letalskih potnikov KLM (18).

| (18) | Pod naslovom „II. Trgi, povezani s prizadetimi trgi v smislu oddelka III“ je natisnjeno besedilo vprašanja 6.2 iz obrazca CO: Opišite ustrezne proizvodne trge in geografske trge, ki jih zadeva priglašeno delovanje in so tesno povezani s prizadetimi trgi (na vertikalnih in horizontalnih sosednjih trgih), na katerih so dejavni kateri koli od udeležencev koncentracije in ki sami niso prizadeti trgi v smislu oddelka III. |
| --- | --- |

(18)

Pod naslovom „II. Trgi, povezani s prizadetimi trgi v smislu oddelka III“ je natisnjeno besedilo vprašanja 6.2 iz obrazca CO: Opišite ustrezne proizvodne trge in geografske trge, ki jih zadeva priglašeno delovanje in so tesno povezani s prizadetimi trgi (na vertikalnih in horizontalnih sosednjih trgih), na katerih so dejavni kateri koli od udeležencev koncentracije in ki sami niso prizadeti trgi v smislu oddelka III.

| (19) | KLM na to odgovarja, da imata KLM in Martinair le manjšinsko udeležbo pri organizatorjih potovanj in da ima KLM delež v sistemu računalniških rezervacij. Priglasitev se nadaljuje tako:
  „Poleg tega, opravlja Martinair čarterske polete v druge kraje (npr. Karibi). KLM deluje na evropskem trgu čarterskih prevozov le prek hčerinske družbe Transavia. KLM in Martinair opravljata redne polete v različne druge kraje“ (19). |
| --- | --- |

(19)

KLM na to odgovarja, da imata KLM in Martinair le manjšinsko udeležbo pri organizatorjih potovanj in da ima KLM delež v sistemu računalniških rezervacij. Priglasitev se nadaljuje tako:

„Poleg tega, opravlja Martinair čarterske polete v druge kraje (npr. Karibi). KLM deluje na evropskem trgu čarterskih prevozov le prek hčerinske družbe Transavia. KLM in Martinair opravljata redne polete v različne druge kraje“ (19).

| (20) | V tem poglavju ni izjave, ki bi navajala, da Transavia opravlja redne lete v kraje v Sredozemlju. Edina izjava v tem poglavju, ki omenja Transavio, je: „ KLM deluje na evropskem trgu čarterskih prevozov le prek hčerinske družbe Transavia“ (20). |
| --- | --- |

(20)

V tem poglavju ni izjave, ki bi navajala, da Transavia opravlja redne lete v kraje v Sredozemlju. Edina izjava v tem poglavju, ki omenja Transavio, je: „ KLM deluje na evropskem trgu čarterskih prevozov le prek hčerinske družbe Transavia“ (20).

(b)   Zavajajoči ali netočni podatki o rednih letih Transavie

| (21) | Pri nadaljnjih raziskavah primera se je pokazalo, da Transavia opravlja veliko letov v kraje v Sredozemlju in da prodaja sedeže na teh letih organizatorjem potovanj, ki nato te sedeže vključijo v paketne ponudbe. |
| --- | --- |

(21)

Pri nadaljnjih raziskavah primera se je pokazalo, da Transavia opravlja veliko letov v kraje v Sredozemlju in da prodaja sedeže na teh letih organizatorjem potovanj, ki nato te sedeže vključijo v paketne ponudbe.

| (22) | Kot odgovor na zahtevo po podatkih (21), je KLM v pismu z dne 9. septembra 1998 navedel, da Transavia opravlja redne polete v naslednje kraje: Malaga, Alicante, Barcelona, Casablanca, Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lizbona, Las Palmas, Malta, Nica, Palma de Mallorca, Tenerife (skupaj [...] (*) potnikov, ki so potovali v eno smer v letu 1997). Položaj se od takrat ni znatno spremenil; Transavia je nadaljevala z izvajanjem rednih letov v kraje v Sredozemlju. Za večino teh namembnih krajev Transavia opravlja tudi čarterske lete. V KLM-jevem pismu ni izjave, ki bi navajala, da se karte na rednih letih prodajajo organizatorjem potovanj. |
| --- | --- |

(22)

Kot odgovor na zahtevo po podatkih (21), je KLM v pismu z dne 9. septembra 1998 navedel, da Transavia opravlja redne polete v naslednje kraje: Malaga, Alicante, Barcelona, Casablanca, Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lizbona, Las Palmas, Malta, Nica, Palma de Mallorca, Tenerife (skupaj [...] (*) potnikov, ki so potovali v eno smer v letu 1997). Položaj se od takrat ni znatno spremenil; Transavia je nadaljevala z izvajanjem rednih letov v kraje v Sredozemlju. Za večino teh namembnih krajev Transavia opravlja tudi čarterske lete. V KLM-jevem pismu ni izjave, ki bi navajala, da se karte na rednih letih prodajajo organizatorjem potovanj.

| (23) | V dokumentu iz decembra 1998 (22) je navedeno, da je KLM predložil nadaljnje podatke o prodaji kart na rednih letih organizatorjem potovanj, in sicer: „Zagotovljeni sedeži so prodani organizatorjem potovanj“ (23), ter da so „prevoznine za redne lete na zagotovljenih sedežih enake kot za zagotovljene sedeže na drugih letih“ (24). To izjavo potrjuje KLM-jevo pismo z dne 4. marca 1999, v katerem je navedeno, da je povprečna neto cena zagotovljenega sedeža, prodanega organizatorju potovanj, skoraj enaka na rednih in ostalih letih. V priglasitvi iz decembra 1998 je KLM navedel: „Realnost je le redko črno-bela, meja med rednimi in čarterskimi storitvami je nekje v sivem območju. Zagotovljeni sedeži na rednih poletih, namenjeni organizatorjem potovanj na linijah v priljubljene počitniške kraje v Sredozemlju, so zelo blizu storitvam na čarterskih prevozih“ (25). Iz podatkov je mogoče izračunati, da je od [...] (*) (26) potnikov, ki jih je na rednih letih prepeljala Transavia (27) v kraje v Sredozemlju (28) poleti leta 1997 in pozimi 1997/1998, kar skupaj znese [...] (*) (29) sedežev, ki so bili prodani organizatorjem potovanj na zagotovljeni podlagi, in [...]* sedežev, ki so bili prodani organizatorjem potovanj na nezagotovljeni podlagi (30). Za nekatere kraje je večina sedežev za vse potnike (31) prodana organizatorjem potovanj. |
| --- | --- |

(23)

V dokumentu iz decembra 1998 (22) je navedeno, da je KLM predložil nadaljnje podatke o prodaji kart na rednih letih organizatorjem potovanj, in sicer: „Zagotovljeni sedeži so prodani organizatorjem potovanj“ (23), ter da so „prevoznine za redne lete na zagotovljenih sedežih enake kot za zagotovljene sedeže na drugih letih“ (24). To izjavo potrjuje KLM-jevo pismo z dne 4. marca 1999, v katerem je navedeno, da je povprečna neto cena zagotovljenega sedeža, prodanega organizatorju potovanj, skoraj enaka na rednih in ostalih letih. V priglasitvi iz decembra 1998 je KLM navedel: „Realnost je le redko črno-bela, meja med rednimi in čarterskimi storitvami je nekje v sivem območju. Zagotovljeni sedeži na rednih poletih, namenjeni organizatorjem potovanj na linijah v priljubljene počitniške kraje v Sredozemlju, so zelo blizu storitvam na čarterskih prevozih“ (25). Iz podatkov je mogoče izračunati, da je od [...] (*) (26) potnikov, ki jih je na rednih letih prepeljala Transavia (27) v kraje v Sredozemlju (28) poleti leta 1997 in pozimi 1997/1998, kar skupaj znese [...] (*) (29) sedežev, ki so bili prodani organizatorjem potovanj na zagotovljeni podlagi, in [...]* sedežev, ki so bili prodani organizatorjem potovanj na nezagotovljeni podlagi (30). Za nekatere kraje je večina sedežev za vse potnike (31) prodana organizatorjem potovanj.

IV.   ODGOVOR NA IZJAVO IN OCENA KOMISIJE

1.   Podatki o čarterskih letih Transavie

| (24) | KLM v odgovor na ugotovitev o možnih kršitvah Komisiji pojasnjuje, da so namembni kraji, navedeni v odstavku 10, zgolj „administrativna napaka“. KLM utemeljuje, da podatki temeljijo na reviji, ki jo izdaja Transavia. V reviji letalskega prevoznika je vključen tudi zemljevid z namembnimi kraji, kamor leti Transavia. Redni poleti so označeni z rumenimi pikami, čarterski pa z rdečimi. Vendar so kraji, kamor letijo tako redni kot tudi čarterski poleti hkrati, označeni z rumeno piko. To so Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Funchal, Rodos, Heraklion in Djerba. KLM navaja, da je nepravilno označevanje teh krajev v reviji letalskega prevoznika razlog, da niso bili omenjeni kot čarterski leti. |
| --- | --- |

(24)

KLM v odgovor na ugotovitev o možnih kršitvah Komisiji pojasnjuje, da so namembni kraji, navedeni v odstavku 10, zgolj „administrativna napaka“. KLM utemeljuje, da podatki temeljijo na reviji, ki jo izdaja Transavia. V reviji letalskega prevoznika je vključen tudi zemljevid z namembnimi kraji, kamor leti Transavia. Redni poleti so označeni z rumenimi pikami, čarterski pa z rdečimi. Vendar so kraji, kamor letijo tako redni kot tudi čarterski poleti hkrati, označeni z rumeno piko. To so Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Funchal, Rodos, Heraklion in Djerba. KLM navaja, da je nepravilno označevanje teh krajev v reviji letalskega prevoznika razlog, da niso bili omenjeni kot čarterski leti.

| (25) | KLM se prav tako sklicuje na študijo podjetja SH&E, ki je priložena priglasitvi in v kateri je navedeno, da Transavia še naprej opravlja čarterske polete. KLM navaja, da bi moralo biti vsakomur, ki bi pregledoval priglasitev in tabele v Prilogi jasno, da med tabelami v priglasitvi in tabelami v prilogah iz prejšnjih let obstaja razlika, do katere je prišlo zaradi napake, in da bi bolj natančen pregled priglasitve s strani Komisije takoj zastavil določena vprašanja. |
| --- | --- |

(25)

KLM se prav tako sklicuje na študijo podjetja SH&E, ki je priložena priglasitvi in v kateri je navedeno, da Transavia še naprej opravlja čarterske polete. KLM navaja, da bi moralo biti vsakomur, ki bi pregledoval priglasitev in tabele v Prilogi jasno, da med tabelami v priglasitvi in tabelami v prilogah iz prejšnjih let obstaja razlika, do katere je prišlo zaradi napake, in da bi bolj natančen pregled priglasitve s strani Komisije takoj zastavil določena vprašanja.

| (26) | Priglasitvi je priložena tudi Priloga X, v kateri so navedeni namembni kraji, kamor letita KLM in Martinair, namembni kraji, kamor leti Transavia, pa niso navedeni. Zemljevid z namembnimi kraji, kamor leti Transavia, in vozni red iz odstavka 10 nista sestavni del dokumentov. Priloga VIII priglasitve vsebuje študijo podjetja SH&E iz junija 1998: „Evropski trg čarterskih prevozov – Analiza v zvezi z nakupom 50 % deleža Nedlloyd v Martinairu s strani KLM“. Študija vsebuje 60 strani besedila. Priloga 2 k študiji („Čarterski potniki na letih iz Belgije, Nemčije, Nizozemske in UK v kraje v Sredozemlju in prevoznik“) vsebuje tabele za leta 1993, 1995 in 1997, v katerih so navedeni namembni kraji v Sredozemlju, v katere se leti na čarterskih letih z letališča Schiphol: za vsak kraj je navedeno skupno število potnikov, število potnikov, ki so jih prepeljali drugi prevozniki, in število potnikov, ki so jih prepeljali KLM, Martinair in Transavia. Iz teh tabel je razvidno, da je Transavia v obdobju od 1993 do 1997 delovala na drugih letališčih, kot pa je navedeno za leto 1998 v tabeli na strani 40 obrazca CO v priglasitvi, vključno z 10 kraji, omenjenimi v odstavku 10. |
| --- | --- |

(26)

Priglasitvi je priložena tudi Priloga X, v kateri so navedeni namembni kraji, kamor letita KLM in Martinair, namembni kraji, kamor leti Transavia, pa niso navedeni. Zemljevid z namembnimi kraji, kamor leti Transavia, in vozni red iz odstavka 10 nista sestavni del dokumentov. Priloga VIII priglasitve vsebuje študijo podjetja SH&E iz junija 1998: „Evropski trg čarterskih prevozov – Analiza v zvezi z nakupom 50 % deleža Nedlloyd v Martinairu s strani KLM“. Študija vsebuje 60 strani besedila. Priloga 2 k študiji („Čarterski potniki na letih iz Belgije, Nemčije, Nizozemske in UK v kraje v Sredozemlju in prevoznik“) vsebuje tabele za leta 1993, 1995 in 1997, v katerih so navedeni namembni kraji v Sredozemlju, v katere se leti na čarterskih letih z letališča Schiphol: za vsak kraj je navedeno skupno število potnikov, število potnikov, ki so jih prepeljali drugi prevozniki, in število potnikov, ki so jih prepeljali KLM, Martinair in Transavia. Iz teh tabel je razvidno, da je Transavia v obdobju od 1993 do 1997 delovala na drugih letališčih, kot pa je navedeno za leto 1998 v tabeli na strani 40 obrazca CO v priglasitvi, vključno z 10 kraji, omenjenimi v odstavku 10.

| (27) | Uvod v obrazec CO vsebuje oddelek z naslovom „Potreba po točnih in popolnih podatkih“, v katerem je navedeno naslednje:
  „Vsi podatki, zahtevani s tem obrazcem, morajo biti točni in popolni. Zahtevane podatke je treba posredovati v ustreznem oddelku tega obrazca. Priloge k temu obrazcu se uporabijo samo za dopolnitev podatkov, podanih v samem obrazcu.“ |
| --- | --- |

(27)

Uvod v obrazec CO vsebuje oddelek z naslovom „Potreba po točnih in popolnih podatkih“, v katerem je navedeno naslednje:

„Vsi podatki, zahtevani s tem obrazcem, morajo biti točni in popolni. Zahtevane podatke je treba posredovati v ustreznem oddelku tega obrazca. Priloge k temu obrazcu se uporabijo samo za dopolnitev podatkov, podanih v samem obrazcu.“

| (28) | Podatki o čarterskih letih iz tabele na strani 40 obrazca CO so jasni in ne vsebujejo dvoumnosti. Očitne napake, ki bi jo bilo moč takoj zaznati, ni. Tabela se ne sklicuje na študijo, ki jo navajata stranki, ali na katere koli druge vire podatkov. Na študijo se v tem poglavju sklicuje le na strani 34, in sicer v kontekstu opredelitve geografske razsežnosti ustreznega trga in v namen podpiranja argumenta, da je evropski trg zelo obsežen (32). V tem smislu KLM navaja naslednje: „KLM in Martinair sta sprejela sklepe podjetja SH&E kot lastne sklepe za namene te priglasitve“ (33). |
| --- | --- |

(28)

Podatki o čarterskih letih iz tabele na strani 40 obrazca CO so jasni in ne vsebujejo dvoumnosti. Očitne napake, ki bi jo bilo moč takoj zaznati, ni. Tabela se ne sklicuje na študijo, ki jo navajata stranki, ali na katere koli druge vire podatkov. Na študijo se v tem poglavju sklicuje le na strani 34, in sicer v kontekstu opredelitve geografske razsežnosti ustreznega trga in v namen podpiranja argumenta, da je evropski trg zelo obsežen (32). V tem smislu KLM navaja naslednje: „KLM in Martinair sta sprejela sklepe podjetja SH&E kot lastne sklepe za namene te priglasitve“ (33).

| (29) | Študija podjetja SH&E se nanaša na obdobje od 1993 do 1997 in ne vsebuje nobenih podatkov o poletni sezoni leta 1998. Poleg tega statistični podatki v dodatku k študiji niso predstavljeni na način, ki bi omogočal enostavno primerjavo s tabelami v priglasitvi. V vsakem primeru letalski prevozniki občasno spremenijo ponudbo krajev, kamor letijo. Posledično ni bilo mogoče jasno ugotoviti, ali je 10 krajev, navedenih v odstavku 10 študije podjetja SH&E do leta 1997, in odsotnost teh krajev v podatkih za leto 1998 napaka, za katero je odgovoren KLM, ali pa je prišlo do spremembe pri ponudbi krajev. Zato s podatki, ki so navedeni v dodatku k študiji podjetja SH&E ni mogoče dopolniti netočnih podatkov v ustreznem oddelku obrazca CO priglasitve. |
| --- | --- |

(29)

Študija podjetja SH&E se nanaša na obdobje od 1993 do 1997 in ne vsebuje nobenih podatkov o poletni sezoni leta 1998. Poleg tega statistični podatki v dodatku k študiji niso predstavljeni na način, ki bi omogočal enostavno primerjavo s tabelami v priglasitvi. V vsakem primeru letalski prevozniki občasno spremenijo ponudbo krajev, kamor letijo. Posledično ni bilo mogoče jasno ugotoviti, ali je 10 krajev, navedenih v odstavku 10 študije podjetja SH&E do leta 1997, in odsotnost teh krajev v podatkih za leto 1998 napaka, za katero je odgovoren KLM, ali pa je prišlo do spremembe pri ponudbi krajev. Zato s podatki, ki so navedeni v dodatku k študiji podjetja SH&E ni mogoče dopolniti netočnih podatkov v ustreznem oddelku obrazca CO priglasitve.

2.   Podatki o rednih letih Transavie

| (30) | KLM trdi, da prodaja kart Transavie na rednih letih ni del ustreznih trgov izdelkov in zato ni potrebe, da bi jo omenjali. Kot odgovor na ustno vprašanje, ali so redni leti Transavie vključeni v podatke o tržnem deležu, ki so navedeni v priglasitvi, je KLM podal pisni odgovor:
  „Tak tržni delež ni vključen v analizo podjetja SH&E in posledično v priglasitev KLM. Martinair deluje le kot čarterski prevoznik v kraje v Sredozemlju, rezultat tega pa je, da med dejavnostmi Martinaira in Transavie ne prihaja do prekrivanja v okviru čarterskih letov na sredozemskem trgu. Evropski sredozemski trg čarterskih poletov se znatno razlikuje od trga rednih poletov, in sicer zaradi spodaj naštetih razlogov:
  čarterski promet se praktično prodaja le na enem koncu poti; potniki na čarterskih letih kupijo vozovnice pri organizatorju potovanj, medtem ko potniki na rednih letih vozovnice kupujejo pri potovalnih agencijah ali neposredno pri letalskem prevozniku; karte na čarterskih poletih se prodajajo organizatorjem potovanj, v nasprotju s kartami na rednih letih, ki jih organizatorji potovanj lahko zakupijo le v manjših količinah; pri čarterskih poletih poslovno tvega eden ali več organizatorjev potovanj, medtem ko pri rednih letih poslovno tvega prevoznik sam; kazni za odpoved rednih letov ne obstajajo, oziroma so bolj liberalne; na trgu čarterskih prevozov deluje veliko več različnih akterjev.
  Podatki, ki jih je v odgovor na zahtevo Komisije predložil KLM, ne morejo biti dodani k tržnemu deležu KLM, na strani 62 priglasitve. Vključevanje rednih letov Transavie na trg bi vodilo k znatnemu povečanju skupnega trga, kajti vključiti bi bilo treba tudi redne lete drugih prevoznikov. ...“ (34). |
| --- | --- |

(30)

KLM trdi, da prodaja kart Transavie na rednih letih ni del ustreznih trgov izdelkov in zato ni potrebe, da bi jo omenjali. Kot odgovor na ustno vprašanje, ali so redni leti Transavie vključeni v podatke o tržnem deležu, ki so navedeni v priglasitvi, je KLM podal pisni odgovor:

„Tak tržni delež ni vključen v analizo podjetja SH&E in posledično v priglasitev KLM. Martinair deluje le kot čarterski prevoznik v kraje v Sredozemlju, rezultat tega pa je, da med dejavnostmi Martinaira in Transavie ne prihaja do prekrivanja v okviru čarterskih letov na sredozemskem trgu. Evropski sredozemski trg čarterskih poletov se znatno razlikuje od trga rednih poletov, in sicer zaradi spodaj naštetih razlogov:

čarterski promet se praktično prodaja le na enem koncu poti; potniki na čarterskih letih kupijo vozovnice pri organizatorju potovanj, medtem ko potniki na rednih letih vozovnice kupujejo pri potovalnih agencijah ali neposredno pri letalskem prevozniku; karte na čarterskih poletih se prodajajo organizatorjem potovanj, v nasprotju s kartami na rednih letih, ki jih organizatorji potovanj lahko zakupijo le v manjših količinah; pri čarterskih poletih poslovno tvega eden ali več organizatorjev potovanj, medtem ko pri rednih letih poslovno tvega prevoznik sam; kazni za odpoved rednih letov ne obstajajo, oziroma so bolj liberalne; na trgu čarterskih prevozov deluje veliko več različnih akterjev.

Podatki, ki jih je v odgovor na zahtevo Komisije predložil KLM, ne morejo biti dodani k tržnemu deležu KLM, na strani 62 priglasitve. Vključevanje rednih letov Transavie na trg bi vodilo k znatnemu povečanju skupnega trga, kajti vključiti bi bilo treba tudi redne lete drugih prevoznikov. ...“ (34).

| (31) | Podatki, ki jih v zvezi z opredelitvijo trga zahteva obrazec CO, so opisani v oddelku 6. V oddelku 6.I je uporabljena naslednja opredelitev ustreznih trgov izdelkov: „Ustrezni trg izdelkov vključuje vse tiste proizvode in/ali storitve, ki so z vidika potrošnika medsebojno zamenljivi ali nadomestljivi zaradi svojih lastnosti, cen ali namembnosti. Ustrezni trg izdelkov je lahko v nekaterih primerih sestavljen iz številnih posameznih proizvodov in/ali storitev, ki imajo v večini podobne fizične ali tehnične značilnosti, zaradi česar so medsebojno zamenljivi in/ali zamenljive.“ |
| --- | --- |

(31)

Podatki, ki jih v zvezi z opredelitvijo trga zahteva obrazec CO, so opisani v oddelku 6. V oddelku 6.I je uporabljena naslednja opredelitev ustreznih trgov izdelkov: „Ustrezni trg izdelkov vključuje vse tiste proizvode in/ali storitve, ki so z vidika potrošnika medsebojno zamenljivi ali nadomestljivi zaradi svojih lastnosti, cen ali namembnosti. Ustrezni trg izdelkov je lahko v nekaterih primerih sestavljen iz številnih posameznih proizvodov in/ali storitev, ki imajo v večini podobne fizične ali tehnične značilnosti, zaradi česar so medsebojno zamenljivi in/ali zamenljive.“

| (32) | Glede na dejstvo, da se nekatere karte na rednih letih Transavie v paketih prodajajo organizatorjem potovanj po enaki ceni in pod enakimi pogoji (zagotovljeno), kot karte na čarterskih poletih, za te karte Komisija meni, da sodijo v isti trg izdelkov. Dejstvo, da taka opredelitev trga pomeni, da se karte za redne polete, ki jih opravljajo drugi prevozniki, lahko vključi v ustrezne proizvodne trge, ne pomeni, da lahko KLM izpusti tak podatek. |
| --- | --- |

(32)

Glede na dejstvo, da se nekatere karte na rednih letih Transavie v paketih prodajajo organizatorjem potovanj po enaki ceni in pod enakimi pogoji (zagotovljeno), kot karte na čarterskih poletih, za te karte Komisija meni, da sodijo v isti trg izdelkov. Dejstvo, da taka opredelitev trga pomeni, da se karte za redne polete, ki jih opravljajo drugi prevozniki, lahko vključi v ustrezne proizvodne trge, ne pomeni, da lahko KLM izpusti tak podatek.

| (33) | Komisija opaža, da je bil KLM prepričan, da karte, ki so bile prodane organizatorjem potovanj na rednih letih Transavie, niso del istega trga kot pa karte za čarterske lete. Vendar bi morale biti te dejavnosti vseeno omenjene v odgovoru na vprašanje 6.2 obrazca CO, in sicer kot dejavnosti na „trgu, ki je tesno povezan z prizadetim trgom“ (t. i. „sosednji trgi“). Namen vprašanja o sosednjih trgih je zbiranje podatkov v primerih, kjer stranki uporabita opredelitev trga, ki je lahko ožja od tiste, ki jo uporablja Komisija. |
| --- | --- |

(33)

Komisija opaža, da je bil KLM prepričan, da karte, ki so bile prodane organizatorjem potovanj na rednih letih Transavie, niso del istega trga kot pa karte za čarterske lete. Vendar bi morale biti te dejavnosti vseeno omenjene v odgovoru na vprašanje 6.2 obrazca CO, in sicer kot dejavnosti na „trgu, ki je tesno povezan z prizadetim trgom“ (t. i. „sosednji trgi“). Namen vprašanja o sosednjih trgih je zbiranje podatkov v primerih, kjer stranki uporabita opredelitev trga, ki je lahko ožja od tiste, ki jo uporablja Komisija.

| (34) | KLM je podal podrobno obrazložitev, zakaj po njenem mnenju redni leti niso del ustreznega trga izdelkov in zakaj je to trg, ki je tesno povezan. V odgovoru na vprašanje 6.2 o sosednjih trgih, KLM zadevnega poglavja ni pustil praznega. KLM je navedel svojo udeležbo in udeležbo Martinaira pri organizatorjih potovanj in njihov delež v sistemu računalniških rezervacij. Naprej je navedeno, da je Martinair opravljal čarterske polete v druge namembne kraje (Karibi) in da sta KLM in Martinair opravljala redne lete v različne druge namembne kraje (35). Ta izjava o čarterskih in rednih poletih dokazuje, da je KLM razumel vprašanje o sosednjih trgih. Vendar pa KLM ni omenil rednih letov Transavie. V tem smislu podroben opis, ki ga je KLM predložil v zvezi s sosednjimi dejavnostmi, podpira dejstvo, da so podatki popolni, in tako je opustitev navedbe podatkov zavajajoča. |
| --- | --- |

(34)

KLM je podal podrobno obrazložitev, zakaj po njenem mnenju redni leti niso del ustreznega trga izdelkov in zakaj je to trg, ki je tesno povezan. V odgovoru na vprašanje 6.2 o sosednjih trgih, KLM zadevnega poglavja ni pustil praznega. KLM je navedel svojo udeležbo in udeležbo Martinaira pri organizatorjih potovanj in njihov delež v sistemu računalniških rezervacij. Naprej je navedeno, da je Martinair opravljal čarterske polete v druge namembne kraje (Karibi) in da sta KLM in Martinair opravljala redne lete v različne druge namembne kraje (35). Ta izjava o čarterskih in rednih poletih dokazuje, da je KLM razumel vprašanje o sosednjih trgih. Vendar pa KLM ni omenil rednih letov Transavie. V tem smislu podroben opis, ki ga je KLM predložil v zvezi s sosednjimi dejavnostmi, podpira dejstvo, da so podatki popolni, in tako je opustitev navedbe podatkov zavajajoča.

V.   PRAVNA OCENA

1.   Podatki o čarterskih letih Transavie

| (35) | Podatki, navedeni v tabeli na strani 40 obrazca CO o čarterskih poletih Transavie, so netočni, in sicer vsaj za 10 namembnih krajev, med njimi tudi za nekaj pomembnejših krajev, ki niso omenjeni. Netočnost podatkov je podprta z dejstvom, da izjava, kateri sledi tabela, navaja, da „se čarterske storitve Transavie in Martinaira v veliki meri dopolnjujejo“ (36). Z opuščanjem pomembnih krajev v Španiji, na Portugalskem in v Grčiji tabela, v kateri so navedeni kraji, daje zavajajoč vtis, da je prekrivanje dejavnosti med Transavio in Martinairom zelo omejeno. Navedbe o dopolnilnih storitvah na strani 39 ne gre razumeti le v povezavi z velikostjo letal, in sicer zaradi konteksta, v katerem je izjava podana – takoj za tabelo. Poleg tega izjava, da Transavia leti v kraje, „ki niso“ kraji, kamor leti Martinair, podpira lažni vtis, ki ga bralec dobi ob branju tabele. |
| --- | --- |

(35)

Podatki, navedeni v tabeli na strani 40 obrazca CO o čarterskih poletih Transavie, so netočni, in sicer vsaj za 10 namembnih krajev, med njimi tudi za nekaj pomembnejših krajev, ki niso omenjeni. Netočnost podatkov je podprta z dejstvom, da izjava, kateri sledi tabela, navaja, da „se čarterske storitve Transavie in Martinaira v veliki meri dopolnjujejo“ (36). Z opuščanjem pomembnih krajev v Španiji, na Portugalskem in v Grčiji tabela, v kateri so navedeni kraji, daje zavajajoč vtis, da je prekrivanje dejavnosti med Transavio in Martinairom zelo omejeno. Navedbe o dopolnilnih storitvah na strani 39 ne gre razumeti le v povezavi z velikostjo letal, in sicer zaradi konteksta, v katerem je izjava podana – takoj za tabelo. Poleg tega izjava, da Transavia leti v kraje, „ki niso“ kraji, kamor leti Martinair, podpira lažni vtis, ki ga bralec dobi ob branju tabele.

| (36) | Posredovanje netočnih podatkov je izjemna malomarnost. Tudi če gre sprejeti obrazložitev strank v zvezi z uporabo podatkov iz revije Transavie, gre še vedno za veliko raven malomarnosti. Revija letalskega prevoznika je tržna ali promocijska brošura, v kateri natančnost ni zmeraj na prvem mestu. Stranki bi morali uporabiti zanesljivejši vir podatkov, kot je notranja statistika ali vozni red Transavie, ki je bil kasneje tudi predložen Komisiji. Ker je Transavia v celoti nadzorovana hčerinska družba, je imel KLM te podatke na voljo. |
| --- | --- |

(36)

Posredovanje netočnih podatkov je izjemna malomarnost. Tudi če gre sprejeti obrazložitev strank v zvezi z uporabo podatkov iz revije Transavie, gre še vedno za veliko raven malomarnosti. Revija letalskega prevoznika je tržna ali promocijska brošura, v kateri natančnost ni zmeraj na prvem mestu. Stranki bi morali uporabiti zanesljivejši vir podatkov, kot je notranja statistika ali vozni red Transavie, ki je bil kasneje tudi predložen Komisiji. Ker je Transavia v celoti nadzorovana hčerinska družba, je imel KLM te podatke na voljo.

| (37) | Zato dejstvo, da KLM ni predložil točnih podatkov v tem primeru, pomeni, da gre za kršitev, za katero je v členu 14(1)(b) Uredbe o združitvah zagrožena globa. |
| --- | --- |

(37)

Zato dejstvo, da KLM ni predložil točnih podatkov v tem primeru, pomeni, da gre za kršitev, za katero je v členu 14(1)(b) Uredbe o združitvah zagrožena globa.

2.   Podatki o rednih letih Transavie

| (38) | Opustitev navedbe podatkov, ki potrjujejo, da je Transavia opravljala lete v Sredozemlje in da je prodajala karte na teh letih organizatorjem potovanj, pomeni, da so podatki o Transavii zavajajoči in netočni v smislu člena 14(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(38)

Opustitev navedbe podatkov, ki potrjujejo, da je Transavia opravljala lete v Sredozemlje in da je prodajala karte na teh letih organizatorjem potovanj, pomeni, da so podatki o Transavii zavajajoči in netočni v smislu člena 14(1)(b) Uredbe o združitvah.

| (39) | Tudi brez sklicevanja na redne lete Transavie v Sredozemlje gre, v okviru ostalih podatkov iz obrazca CO, ne le za preprosto izpuščanje podatkov, ampak tudi za zelo zavajajoče podatke, kot je navedeno zgoraj (oddelka III in IV), in ti podatki ustvarjajo popačeno sliko dejanskega stanja. Torej, podatki so netočni in zavajajoči v smislu člena 14(1)(b) Uredbe o združitvah. |
| --- | --- |

(39)

Tudi brez sklicevanja na redne lete Transavie v Sredozemlje gre, v okviru ostalih podatkov iz obrazca CO, ne le za preprosto izpuščanje podatkov, ampak tudi za zelo zavajajoče podatke, kot je navedeno zgoraj (oddelka III in IV), in ti podatki ustvarjajo popačeno sliko dejanskega stanja. Torej, podatki so netočni in zavajajoči v smislu člena 14(1)(b) Uredbe o združitvah.

| (40) | Komisija ne more izključiti možnosti, da je KLM namenoma zadržal podatke o rednih letih Transavie. Gre najmanj za visoko raven malomarnosti, ker bi morali biti podatki, njihova ustreznost in zahteve iz obrazca CO KLM zelo dobro znani. |
| --- | --- |

(40)

Komisija ne more izključiti možnosti, da je KLM namenoma zadržal podatke o rednih letih Transavie. Gre najmanj za visoko raven malomarnosti, ker bi morali biti podatki, njihova ustreznost in zahteve iz obrazca CO KLM zelo dobro znani.

| (41) | Zato je KLM-jeva nevključitev teh podatkov kršitev, za katero je mogoče naložiti globo. |
| --- | --- |

(41)

Zato je KLM-jeva nevključitev teh podatkov kršitev, za katero je mogoče naložiti globo.

VI.   NALAGANJE GLOB

| (42) | Komisija lahko v skladu s členom 14(1)(b) Uredbe o združitvah uvede globe v višini od 1 000 EUR do 50 000 EUR za podjetja, ki namerno ali iz malomarnosti posredujejo netočne ali zavajajoče podatke v priglasitvi v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah. Komisija v skladu s členom 14(3) pri določanju višine globe upošteva naravo in resnost kršitve. Komisija pri tem upošteva vse oteževalne ali olajševalne okoliščine. |
| --- | --- |

(42)

Komisija lahko v skladu s členom 14(1)(b) Uredbe o združitvah uvede globe v višini od 1 000 EUR do 50 000 EUR za podjetja, ki namerno ali iz malomarnosti posredujejo netočne ali zavajajoče podatke v priglasitvi v skladu s členom 4 Uredbe o združitvah. Komisija v skladu s členom 14(3) pri določanju višine globe upošteva naravo in resnost kršitve. Komisija pri tem upošteva vse oteževalne ali olajševalne okoliščine.

1.   Narava kršitve

| (43) | Kršitve KLM so bile izvedene v obliki posredovanja netočnih in zavajajočih podatkov v smislu člena 14(1)(b) Uredbe o združitvah. Posredovanje teh netočnih in zavajajočih podatkov je izjemno malomarno. |
| --- | --- |

(43)

Kršitve KLM so bile izvedene v obliki posredovanja netočnih in zavajajočih podatkov v smislu člena 14(1)(b) Uredbe o združitvah. Posredovanje teh netočnih in zavajajočih podatkov je izjemno malomarno.

2.   Teža kršitve

| (44) | Kršitev Uredbe o združitvah s strani KLM je treba obravnavati kot resno kršitev zaradi spodaj navedenih razlogov. |
| --- | --- |

(44)

Kršitev Uredbe o združitvah s strani KLM je treba obravnavati kot resno kršitev zaradi spodaj navedenih razlogov.

(a)   Pomen netočnih in zavajajočih podatkov

| (45) | Podatki glede kakršnega koli prekrivanja med strankama v zvezi s posameznimi namembnimi kraji potovanja so nedvoumno pomembni pri oceni konkurence poslovanja. To velja ne glede na vprašanje, ali sestavljajo ustrezni trg posamezne linije, vsi namembni kraji potovanja ali nekateri sredozemski namembni kraji. Namembni kraji potovanj Transavie, ki niso bili omenjeni, so pomembni počitniški namembni kraji v Španiji, na Portugalskem in v Grčiji, ki privabljajo veliko število potnikov. Podatek, da posluje Transavia v vseh pomembnih namembnih krajih potovanja podjetja Martinair, je prav tako pomemben pri oceni dejanske konkurence med Martinairom in Transavio, zlasti če na to gledamo v smislu ponovnih izjav strank o tem, da se poslovanje Martinaira in poslovanje Transavie dopolnjuje (37). |
| --- | --- |

(45)

Podatki glede kakršnega koli prekrivanja med strankama v zvezi s posameznimi namembnimi kraji potovanja so nedvoumno pomembni pri oceni konkurence poslovanja. To velja ne glede na vprašanje, ali sestavljajo ustrezni trg posamezne linije, vsi namembni kraji potovanja ali nekateri sredozemski namembni kraji. Namembni kraji potovanj Transavie, ki niso bili omenjeni, so pomembni počitniški namembni kraji v Španiji, na Portugalskem in v Grčiji, ki privabljajo veliko število potnikov. Podatek, da posluje Transavia v vseh pomembnih namembnih krajih potovanja podjetja Martinair, je prav tako pomemben pri oceni dejanske konkurence med Martinairom in Transavio, zlasti če na to gledamo v smislu ponovnih izjav strank o tem, da se poslovanje Martinaira in poslovanje Transavie dopolnjuje (37).

| (46) | Podatek, da je poslovanje Transavie usmerjeno k številnim pomembnim rednim počitniškim namembnim krajem in k vzporednim čarterskim storitvam, je prav tako pomemben pri ocenjevanju tržnega položaja Transavie. Ne glede na to, ali prodane karte na rednih letih oblikujejo del upoštevanega proizvodnega trga, je podatek o tem, da ima Transavia precejšen del rednega poslovanja pri svojih čarterskih namembnih krajih, pomemben pri ocenjevanju tržne moči Transavie na teh linijah. |
| --- | --- |

(46)

Podatek, da je poslovanje Transavie usmerjeno k številnim pomembnim rednim počitniškim namembnim krajem in k vzporednim čarterskim storitvam, je prav tako pomemben pri ocenjevanju tržnega položaja Transavie. Ne glede na to, ali prodane karte na rednih letih oblikujejo del upoštevanega proizvodnega trga, je podatek o tem, da ima Transavia precejšen del rednega poslovanja pri svojih čarterskih namembnih krajih, pomemben pri ocenjevanju tržne moči Transavie na teh linijah.

(b)   Olajševalne okoliščine, na katere se sklicuje KLM

| (47) | KLM poudarja, da je imel s Komisijo več srečanj glede priprave priglasitve, da so na teh srečanjih razpravljali o različnih osnutkih priglasitve in da je v dobri veri upošteval predloge in pripombe Komisije. Poleg tega poudarja, da je bila priglasitev o tej zadevi izjemno zapletena zaradi pomanjkanja razpoložljivih podatkov. KLM tudi navaja, da ni bilo dokazano, da je posredoval „netočne in zavajajoče“ podatke in da ob upoštevanju določenih okoliščin v tem primeru takšno posredovanje v nobeni meri ne more biti razlog za uvedbo globe. Komisija se ne more strinjati s tem stališčem zaradi razlogov, navedenih spodaj. |
| --- | --- |

(47)

KLM poudarja, da je imel s Komisijo več srečanj glede priprave priglasitve, da so na teh srečanjih razpravljali o različnih osnutkih priglasitve in da je v dobri veri upošteval predloge in pripombe Komisije. Poleg tega poudarja, da je bila priglasitev o tej zadevi izjemno zapletena zaradi pomanjkanja razpoložljivih podatkov. KLM tudi navaja, da ni bilo dokazano, da je posredoval „netočne in zavajajoče“ podatke in da ob upoštevanju določenih okoliščin v tem primeru takšno posredovanje v nobeni meri ne more biti razlog za uvedbo globe. Komisija se ne more strinjati s tem stališčem zaradi razlogov, navedenih spodaj.

(i)   Čarterski namembni kraji Transavie

| (48) | KLM v svojih pripombah pojasnjuje ugotovitve o možnih kršitvah, in sicer da je izpust čarterskih namembnih krajev Transavie posledica administrativne napake (38). KLM ugovarja, da bi morala biti napaka očitna vsakomur, ki bi pregledoval priglasitev. |
| --- | --- |

(48)

KLM v svojih pripombah pojasnjuje ugotovitve o možnih kršitvah, in sicer da je izpust čarterskih namembnih krajev Transavie posledica administrativne napake (38). KLM ugovarja, da bi morala biti napaka očitna vsakomur, ki bi pregledoval priglasitev.

| (49) | KLM ugovarja, da je bila zadevna tabela na prošnjo Komisije vključena le v besedilo obrazca CO in da za poletno sezono 1998, ki je bila še v teku, podrobni podatki o tržnem deležu še niso bili na voljo. Vendar pa tabela na strani 40 priglasitve ni prisotna kot dopolnilo ali posodobitev podatkov, ki jih vsebuje študija podjetja SH&E iz odstavka 26 tega sklepa. Gre za ponazoritev, ki je sledila izjavi KLM o tem, da se dejavnosti Transavie in Martinaira „v veliki meri dopolnjujejo“. Trditve KLM o tem, da bi bilo to tabelo mogoče prebrati samo skupaj s študijo, so neutemeljene, saj v tabeli ni nobenega sklicevanja na študijo. |
| --- | --- |

(49)

KLM ugovarja, da je bila zadevna tabela na prošnjo Komisije vključena le v besedilo obrazca CO in da za poletno sezono 1998, ki je bila še v teku, podrobni podatki o tržnem deležu še niso bili na voljo. Vendar pa tabela na strani 40 priglasitve ni prisotna kot dopolnilo ali posodobitev podatkov, ki jih vsebuje študija podjetja SH&E iz odstavka 26 tega sklepa. Gre za ponazoritev, ki je sledila izjavi KLM o tem, da se dejavnosti Transavie in Martinaira „v veliki meri dopolnjujejo“. Trditve KLM o tem, da bi bilo to tabelo mogoče prebrati samo skupaj s študijo, so neutemeljene, saj v tabeli ni nobenega sklicevanja na študijo.

| (50) | Prav tako so neutemeljene trditve KLM o tem, da so bile netočnosti v tabeli očitne. Če KLM, ki je veliko bolje poznala svoje dejavnosti kot kdor koli drug, ni opazila izpusta zadevnih čarterskih namembnih krajev, potem to jasno ni bila tako očitna napaka, ki bi jo lahko opazil vsak natančen bralec. |
| --- | --- |

(50)

Prav tako so neutemeljene trditve KLM o tem, da so bile netočnosti v tabeli očitne. Če KLM, ki je veliko bolje poznala svoje dejavnosti kot kdor koli drug, ni opazila izpusta zadevnih čarterskih namembnih krajev, potem to jasno ni bila tako očitna napaka, ki bi jo lahko opazil vsak natančen bralec.

| (51) | KLM poudarja, da Komisiji ni nameravala zamolčati teh podatkov in da je Komisija pretiravala glede teže te administrativne napake. Vendar pa razlaga načina, na katerega je KLM zbiral podatke o čarterskih namembnih krajih Transavie, razkriva veliko mero površnosti. Če podatki temeljijo na reviji letalskega prevoznika in ne na bolj zanesljivih virih, to razkriva veliko zanemarjanje dolžnosti o pazljivi izbiri potrebnih podatkov, zlasti ob upoštevanju dejstva, da je Transavia v celoti nadzorovana hčerinska družba. |
| --- | --- |

(51)

KLM poudarja, da Komisiji ni nameravala zamolčati teh podatkov in da je Komisija pretiravala glede teže te administrativne napake. Vendar pa razlaga načina, na katerega je KLM zbiral podatke o čarterskih namembnih krajih Transavie, razkriva veliko mero površnosti. Če podatki temeljijo na reviji letalskega prevoznika in ne na bolj zanesljivih virih, to razkriva veliko zanemarjanje dolžnosti o pazljivi izbiri potrebnih podatkov, zlasti ob upoštevanju dejstva, da je Transavia v celoti nadzorovana hčerinska družba.

(ii)   Redni leti Transavie

| (52) | KLM ugovarja, da v svojih stikih s Komisijo ni nikoli skrival dejstva, da skupina KLM, vključno z njeno hčerinsko družbo Transavia, opravlja redne lete v Evropi in zlasti v namembne kraje v Sredozemlju. Poleg tega navaja, da bi posredoval več podatkov o rednih poletih Transavie, če bi jih Komisija zahtevala med pogovori pred priglasitvijo. KLM se sklicuje na študijo podjetja SH&E, za katero meni, da je jasno pokazala, da 47 % vseh nizozemskih dopustnikov potuje z rednimi leti. KLM navaja, da bi bilo nepojmljivo, če ne bi pripisali velikega dela teh potnikov skupini KLM. |
| --- | --- |

(52)

KLM ugovarja, da v svojih stikih s Komisijo ni nikoli skrival dejstva, da skupina KLM, vključno z njeno hčerinsko družbo Transavia, opravlja redne lete v Evropi in zlasti v namembne kraje v Sredozemlju. Poleg tega navaja, da bi posredoval več podatkov o rednih poletih Transavie, če bi jih Komisija zahtevala med pogovori pred priglasitvijo. KLM se sklicuje na študijo podjetja SH&E, za katero meni, da je jasno pokazala, da 47 % vseh nizozemskih dopustnikov potuje z rednimi leti. KLM navaja, da bi bilo nepojmljivo, če ne bi pripisali velikega dela teh potnikov skupini KLM.

| (53) | Razprave na srečanjih pred priglasitvijo so bile osredotočene na razjasnitev določanja trga. Ker KLM ni pojasnil, da je Transavia prodala znatno število kart na svojih rednih letih organizatorjem paketnih potovanj, se Komisija strinja, da na začetku ni razmišljala o tem, da bi upoštevala te dejavnosti za namene določanja trga. Vendar pa to ne odvezuje KLM, da ne vključi vseh podatkov o teh dejavnostih, vsaj v obliki odgovora na vprašanje 6.2 v obrazcu CO (39). Poleg tega pa so podatki, podani v študiji podjetja SH&E, povezani z vsemi nizozemskimi dopustniki in ne samo s strankami, ki od organizatorjev potovanj kupijo paketno potovanje. Zato iz teh podatkov ni bilo mogoče ugotoviti, da je Transavia prodala karte za redne lete organizatorjem paketnih potovanj. Komisija zaradi načina predstavitve podatkov o Transavii v vseh predloženih osnutkih najverjetneje ne bi zastavila takšnih vprašanj. Transavia je bila vedno predstavljena kot „ponudnik čarterskih letov“. Podatek o tem, da Transavia opravlja tudi redne lete, je bil podan samo v zadnji različici priglasitve v sprotni opombi 11 na strani 45, ki se nanaša na sodelovanje Transavie pri shemi pogostih letalskih potnikov KLM. Tega podatka ni bilo v prejšnjih osnutkih. Trditev o tem, da bi Komisija lahko, oziroma da bi morala zahtevati te podatke, je zato neutemeljena. |
| --- | --- |

(53)

Razprave na srečanjih pred priglasitvijo so bile osredotočene na razjasnitev določanja trga. Ker KLM ni pojasnil, da je Transavia prodala znatno število kart na svojih rednih letih organizatorjem paketnih potovanj, se Komisija strinja, da na začetku ni razmišljala o tem, da bi upoštevala te dejavnosti za namene določanja trga. Vendar pa to ne odvezuje KLM, da ne vključi vseh podatkov o teh dejavnostih, vsaj v obliki odgovora na vprašanje 6.2 v obrazcu CO (39). Poleg tega pa so podatki, podani v študiji podjetja SH&E, povezani z vsemi nizozemskimi dopustniki in ne samo s strankami, ki od organizatorjev potovanj kupijo paketno potovanje. Zato iz teh podatkov ni bilo mogoče ugotoviti, da je Transavia prodala karte za redne lete organizatorjem paketnih potovanj. Komisija zaradi načina predstavitve podatkov o Transavii v vseh predloženih osnutkih najverjetneje ne bi zastavila takšnih vprašanj. Transavia je bila vedno predstavljena kot „ponudnik čarterskih letov“. Podatek o tem, da Transavia opravlja tudi redne lete, je bil podan samo v zadnji različici priglasitve v sprotni opombi 11 na strani 45, ki se nanaša na sodelovanje Transavie pri shemi pogostih letalskih potnikov KLM. Tega podatka ni bilo v prejšnjih osnutkih. Trditev o tem, da bi Komisija lahko, oziroma da bi morala zahtevati te podatke, je zato neutemeljena.

| (54) | KLM trdi tudi, da podatki o rednih poletih niso spremenili tržnega deleža KLM in da je bilo dejstvo, da je bil ta podatek izpuščen, nepomembno. Kljub temu pa je dejanski tržni delež podjetja samo en element za določitev tržne moči. Poslovanje Transavie z rednimi leti v namembne kraje, ki jih ponuja tudi na čarterski osnovi, je jasno dejavnik, ki lahko prispeva k njeni moči na teh linijah in je zato pomemben dejavnik pri ocenjevanju konkurence s strani Komisije v povezavi z združitvijo. Tako bi na vsebinsko ocenjevanje primera, na naravo in obseg sredstev, za katere bi lahko zahtevala Komisija, vplivalo poznavanje (ali nepoznavanje) obstoja takšnega poslovanja in njegove narave ali obsega. |
| --- | --- |

(54)

KLM trdi tudi, da podatki o rednih poletih niso spremenili tržnega deleža KLM in da je bilo dejstvo, da je bil ta podatek izpuščen, nepomembno. Kljub temu pa je dejanski tržni delež podjetja samo en element za določitev tržne moči. Poslovanje Transavie z rednimi leti v namembne kraje, ki jih ponuja tudi na čarterski osnovi, je jasno dejavnik, ki lahko prispeva k njeni moči na teh linijah in je zato pomemben dejavnik pri ocenjevanju konkurence s strani Komisije v povezavi z združitvijo. Tako bi na vsebinsko ocenjevanje primera, na naravo in obseg sredstev, za katere bi lahko zahtevala Komisija, vplivalo poznavanje (ali nepoznavanje) obstoja takšnega poslovanja in njegove narave ali obsega.

| (55) | Če bi bilo na primer res, da Transavia ni imela rednih letov v te namembne kraje, bi lahko trdili, da bi drugi redni letalski prevozniki sorazmerno preprosto začeli s takšnim poslovanjem, s prodajo kart posameznikom in organizatorjem potovanj in da bi morala biti posledično združitev dovoljena. Poleg tega ukrep, ki bi se osredotočil izključno na poslovanje Martinaira ali na čarterske lete Transavie, v primeru odkritja obstoja možnega prevladujočega položaja na zadevnih linijah ne bi bil zadosten, saj ne bi vplival na znatno prodajo organizatorjem potovanj, ki jih Transavia opravlja na svojih rednih letih na teh linijah. |
| --- | --- |

(55)

Če bi bilo na primer res, da Transavia ni imela rednih letov v te namembne kraje, bi lahko trdili, da bi drugi redni letalski prevozniki sorazmerno preprosto začeli s takšnim poslovanjem, s prodajo kart posameznikom in organizatorjem potovanj in da bi morala biti posledično združitev dovoljena. Poleg tega ukrep, ki bi se osredotočil izključno na poslovanje Martinaira ali na čarterske lete Transavie, v primeru odkritja obstoja možnega prevladujočega položaja na zadevnih linijah ne bi bil zadosten, saj ne bi vplival na znatno prodajo organizatorjem potovanj, ki jih Transavia opravlja na svojih rednih letih na teh linijah.

3.   Višina globe

| (56) | Pri postopkih, ki so sproženi v skladu z Uredbo o združitvah, je izjemno pomembno, da stranke, udeležene pri združitvi, posredujejo pri predložitvi priglasitve popolne podatke. Te obveznosti pomenijo, da morajo biti podjetja še zlasti previdna pri predložitvi podrobnosti glede združitve. |
| --- | --- |

(56)

Pri postopkih, ki so sproženi v skladu z Uredbo o združitvah, je izjemno pomembno, da stranke, udeležene pri združitvi, posredujejo pri predložitvi priglasitve popolne podatke. Te obveznosti pomenijo, da morajo biti podjetja še zlasti previdna pri predložitvi podrobnosti glede združitve.

| (57) | V tem primeru je KLM posredoval podatke, ki so bili netočni in zavajajoči, in najmanj, kar lahko rečemo, je, da je bil KLM izjemno malomaren. Poleg tega pa so bili ti podatki očitno pomembni pri oceni konkurence poslovanja. |
| --- | --- |

(57)

V tem primeru je KLM posredoval podatke, ki so bili netočni in zavajajoči, in najmanj, kar lahko rečemo, je, da je bil KLM izjemno malomaren. Poleg tega pa so bili ti podatki očitno pomembni pri oceni konkurence poslovanja.

| (58) | KLM ni posredoval točnih podatkov na lastno pobudo, ampak le zaradi preiskave Komisije. Vse podatke o dodatnih čarterskih namembnih krajev Transavie je bilo mogoče razbrati le iz podatkov, ki so bili posredovani v odgovor na zahtevo po teh podatkih, kar je bilo na koncu potrjeno ustno. Podatek, da Transavia opravlja redne lete v namembne kraje v Sredozemlju, je bil podan kot posledica zahteve po podatkih. Dejstvo, da KLM organizatorjem potovanj prodaja sedeže na rednih letih pod enakimi gospodarskimi razmerami kot pri čarterskih letih, in pomen te dejavnosti sta bila v celoti potrjena šele v priglasitvi z dne 21. decembra 1998 in v nadaljnji preiskavi Komisije o podatkih iz tega obvestila. |
| --- | --- |

(58)

KLM ni posredoval točnih podatkov na lastno pobudo, ampak le zaradi preiskave Komisije. Vse podatke o dodatnih čarterskih namembnih krajev Transavie je bilo mogoče razbrati le iz podatkov, ki so bili posredovani v odgovor na zahtevo po teh podatkih, kar je bilo na koncu potrjeno ustno. Podatek, da Transavia opravlja redne lete v namembne kraje v Sredozemlju, je bil podan kot posledica zahteve po podatkih. Dejstvo, da KLM organizatorjem potovanj prodaja sedeže na rednih letih pod enakimi gospodarskimi razmerami kot pri čarterskih letih, in pomen te dejavnosti sta bila v celoti potrjena šele v priglasitvi z dne 21. decembra 1998 in v nadaljnji preiskavi Komisije o podatkih iz tega obvestila.

| (59) | Pri ocenjevanju ravnanja KLM moramo upoštevati tudi to, da je KLM velika evropska družba, ki levji delež storitev opravlja v Evropi. KLM je poleg tega imel predhodne izkušnje glede priglasitve v skladu z Uredbo o združitvah. |
| --- | --- |

(59)

Pri ocenjevanju ravnanja KLM moramo upoštevati tudi to, da je KLM velika evropska družba, ki levji delež storitev opravlja v Evropi. KLM je poleg tega imel predhodne izkušnje glede priglasitve v skladu z Uredbo o združitvah.

| (60) | KLM je kot olajševalne okoliščine v povzetku in obširneje v odstavkih od 47 do 55 navedel, da domnevne kršitve niso bile namerne, da bi Komisija morala odkriti manjkajoče podatke in jih zahtevati v obdobju pred priglasitvijo (ki je bilo v tem primeru izjemno dolgo) in da manjkajoči podatki niso bili odločujočega pomena za izid primera. |
| --- | --- |

(60)

KLM je kot olajševalne okoliščine v povzetku in obširneje v odstavkih od 47 do 55 navedel, da domnevne kršitve niso bile namerne, da bi Komisija morala odkriti manjkajoče podatke in jih zahtevati v obdobju pred priglasitvijo (ki je bilo v tem primeru izjemno dolgo) in da manjkajoči podatki niso bili odločujočega pomena za izid primera.

| (61) | Komisija meni, da lahko tem trditvam pripišemo omejeno težo v zvezi z njihovim vplivom na resnost kršitve in posledično na znesek globe, ki bi jo bilo treba naložiti. Nobenega dokaza ni, da je bila kršitev namerna, sodelovanje KLM pri stikih s Komisijo pred priglasitvijo pa pomeni, da je pokazal vsaj željo po tem, da bi bila njegova priglasitev sprejemljiva. Kljub temu je bil KLM odgovoren za posredovanje vseh ustreznih podatkov, pri opravljanju te naloge pa ni ravnal dovolj natančno. Stopnja malomarnosti, ki je povezana s kršitvami, je v obeh primerih znatna. KLM se pri ključnih podatkih, na primer glede čarterskih namembnih krajev Transavie, ne bi smel zanašati na revijo letalskega prevoznika. Lahko bi posredoval podatke o rednih letih Transavie, poleg tega pa bi moral spoštovati pomen takšnega ravnanja, tudi v odsotnosti posebne zahteve ali opozorila Komisije. Če Komisija ni odkrila nobenega elementa manjkajočih podatkov, je prav zagotovo mogoče, da bi nadaljnji manjkajoči podatki vplivali na vsebinsko odločitev glede združitve, in to na način, od katerega bi KLM lahko imel koristi. |
| --- | --- |

(61)

Komisija meni, da lahko tem trditvam pripišemo omejeno težo v zvezi z njihovim vplivom na resnost kršitve in posledično na znesek globe, ki bi jo bilo treba naložiti. Nobenega dokaza ni, da je bila kršitev namerna, sodelovanje KLM pri stikih s Komisijo pred priglasitvijo pa pomeni, da je pokazal vsaj željo po tem, da bi bila njegova priglasitev sprejemljiva. Kljub temu je bil KLM odgovoren za posredovanje vseh ustreznih podatkov, pri opravljanju te naloge pa ni ravnal dovolj natančno. Stopnja malomarnosti, ki je povezana s kršitvami, je v obeh primerih znatna. KLM se pri ključnih podatkih, na primer glede čarterskih namembnih krajev Transavie, ne bi smel zanašati na revijo letalskega prevoznika. Lahko bi posredoval podatke o rednih letih Transavie, poleg tega pa bi moral spoštovati pomen takšnega ravnanja, tudi v odsotnosti posebne zahteve ali opozorila Komisije. Če Komisija ni odkrila nobenega elementa manjkajočih podatkov, je prav zagotovo mogoče, da bi nadaljnji manjkajoči podatki vplivali na vsebinsko odločitev glede združitve, in to na način, od katerega bi KLM lahko imel koristi.

| (62) | Na osnovi zgornjega in ob upoštevanju okoliščin v tem primeru Komisija meni, da bi bilo za KLM primerno naložiti globo v višini 40 000 EUR v skladu s členom 14(1)(b) Uredbe o združitvah – |
| --- | --- |

(62)

Na osnovi zgornjega in ob upoštevanju okoliščin v tem primeru Komisija meni, da bi bilo za KLM primerno naložiti globo v višini 40 000 EUR v skladu s členom 14(1)(b) Uredbe o združitvah –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) se v skladu s členom 14(1)(b) Uredbe (EGS) št. 4064/89 naloži globa v višini 40 000 EUR, ker je Komisiji pri priglasitvi po tisti uredbi 1. septembra 1998 predložil netočne in zavajajoče podatke.

Člen 2

Globo iz člena 1 je treba plačati v treh mesecih od datuma uradne obvestitve te odločbe, in sicer na bančni račun št. 310-0933000-43 Evropske komisije, Banque Bruxelles Lambert, Agence Européenne, Rond Point Schuman 5, B-1040 Bruxelles.

Po poteku tega obdobja se plačajo obresti samodejno po obrestni meri, ki jo uporablja Evropska centralna banka za posle repo, na prvi delovni dan v mesecu, v katerem je bila sprejeta ta odločba, kar znaša 3 % plus 3,5 odstotne točke, kar je skupaj 6,5 %.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na:

| Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV |
| --- |
| Amsterdamseweg 55 |
| NL-1182 GP Amstelveen. |

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV

Amsterdamseweg 55

NL-1182 GP Amstelveen.

V Bruslju, 14. decembra 1999

Za Komisijo,

Mario MONTI

Član Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1310/97 (UL L 180, 9.7.1997, str. 1).

1

(2)  Primer št. IV/M.1128 – KLM/Martinair (UL C 281, 10.9.1998, str. 7).

2

(3)  UL C 298, 26.9.1998, str. 8.

3

(4)  Primer št. IV/M.1328 – KLM/Martinair (UL C 408, 29.12.1998, str. 8).

4

(5)  UL C 42, 17.2.1999, str. 9.

5

(6)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

6

(7)  UL L 61, 2.3.1998, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

7

(8)  Stran 26 priglasitve.

8

(9)  Vozni red „Čarterski leti poletje 1998“ je bil predložen kot Priloga III k odgovoru (9. septembra 1998) na zahtevo po podatkih (4. septembra 1998). V voznem redu so prav tako navedeni namembni kraji na Malti in na Hrvaškem. Priloga I k istemu odgovoru vsebuje seznam prog čarterskih poletov Transavie v sredozemske namembne kraje iz Nizozemske (55 namembnih krajev) in število prog iz ostanka Evrope v sredozemske namembne kraje (22 namembnih krajev). Seznam prav tako vsebuje te in dodatne namembne kraje, vendar nobenega namembnega kraja v Izraelu, Maroku in Tuniziji.

9

(10)  Stran 26 priglasitve.

10

(11)  Deli tega besedila so urejeni tako, da se ne razkrijejo zaupni podatki; ti deli so v oglatih oklepajih in označeni z zvezdico.

11

(12)  Da bi lahko določila tržni delež na trgu čarterskih poletov v Sredozemlje, je KLM uporabil zelo široko geografsko definicijo trga. KLM navaja, da lahko letala strank in drugih čarterskih podjetij delujejo z vseh letališč v državah Beneluksa, Združenem kraljestvu in Nemčiji. Na tej osnovi znaša tržni delež [...] (*) % (stran 61). Če bi upoštevali samo lete iz Nizozemske, bi tržni delež strank presegal [...] (*) % (stran 62 priglasitve).

12

*

*

(13)  Stran 26 priglasitve.

13

(14)  Čeprav se zdi, da ta izjava kaže, da je KLM le malo dejaven na tem trgu, o KLM ni podanih nadaljnjih podatkov, z izjemo statističnih podatkov v dodatku študije podjetja SH&E. V oddelku 3.2.1 obrazca CO KLM navaja: „Transavia BV (80 %) je dejavna na evropskem trgu (inclusive tour) čarterskih prevozov, za katerega stranki menita, da ni prizadeti trg. Transavia je tukaj omenjena zgolj zaradi obveščenosti Komisije.“

14

(15)  Stran 26 priglasitve.

15

(16)  Stran 26 priglasitve.

16

(17)  Opomba 11 na strani 45 priglasitve.

17

(18)  KLM-jevo pismo v zvezi s priglasitvijo z dne 1. septembra 1998.

18

(19)  Stran 47 priglasitve.

19

(20)  Stran 47 priglasitve.

20

(21)  Zahteva Komisije z dne 4. septembra 1998.

21

(22)  Priglasitev z dne 21. decembra 1998.

22

(23)  Priglasitev z dne 21. decembra 1998, str. 64, opomba 18.

23

(24)  Priglasitev z dne 21. decembra 1998, str. 65, opomba 19.

24

(25)  Priglasitev z dne 21. decembra 1998, str. 66.

25

(26)  [...] (*) poleti 1997 in [...] (*) pozimi 1997/98.

26

*

*

(27)  Poleg tega KLM prav tako prodaja nezagotovljene karte organizatorjem potovanj na svojih letih.

27

(28)  Malaga, Alicante, Barcelona, Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lizbona, Las Palmas, Malta, Nica, Mallorca, Tenerife.

28

(29)  Stran 69 priglasitve z dne 21. decembra 1998 in prilog XXIX (poleti 1997) in XXX (pozimi 1997/1998); [...] (*) poleti 1997 in [...] (*) pozimi 1997/1998.

29

*

*

(30)  Stran 69 priglasitve z dne 21. decembra 1998 in prilog XXIX (poleti 1997) in XXX (pozimi 1997/1998); [...] (*) poleti 1997 in [...] (*) pozimi 1997/1998.

30

*

*

(31)  Npr. poleti leta 1997, Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lizbona, Las Palmas, Malta, Mallorca, Tenerife.

31

(32)  Nadaljnje sklicevanje na študijo podjetja SH&E se pojavi v poglavju 7 (Podatki o prizadetih trgih) priglasitve.

32

(33)  Stran 34 priglasitve.

33

(34)  Pismo iz KLM z dne 18. septembra 1998.

34

(35)  Stran 47 priglasitve.

35

(36)  Stran 39 priglasitve.

36

(37)  Stran 32 in stran 39 priglasitve, stran 5 pisma z dne 9. septembra 1998.

37

(38)  Glej odstavek 24 tega sklepa.

38

(39)  Tak podatek je bil podan v priglasitvi z dne 21. decembra 1998.

39

---

Popravki

| 23.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 50/20

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 1937/2004 z dne 9. novembra 2004 o spremembi prilog I, II, III in IV k Uredbi Sveta (ES) št. 44/2001 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah

(
  Uradni list Evropske unije L 334 z dne 10. novembra 2004
  )

Objava Uredbe (ES) št. 1937/2004 se šteje za nično in neveljavno.

---