# Europeiska unionens L 47/18 f

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 47 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången18 februari 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 47

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången18 februari 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 265/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 266/2005 av den 17 februari 2005 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 267/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 6 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 268/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 18 februari 2005 | 8 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 269/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick | 10 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 270/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick | 12 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 271/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 19:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1327/2004 | 15 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 272/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg | 16 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 273/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004 | 18 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 274/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004 | 19 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 275/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 115/2005 | 20 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 276/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004 | 21 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 277/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004 | 22 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 278/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004 | 23 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

Kommissionens förordning (EG) nr 265/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 266/2005 av den 17 februari 2005 om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

3

Kommissionens förordning (EG) nr 267/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

6

Kommissionens förordning (EG) nr 268/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 18 februari 2005

8

Kommissionens förordning (EG) nr 269/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

10

Kommissionens förordning (EG) nr 270/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick

12

Kommissionens förordning (EG) nr 271/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 19:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1327/2004

15

Kommissionens förordning (EG) nr 272/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

16

Kommissionens förordning (EG) nr 273/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004

18

Kommissionens förordning (EG) nr 274/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004

19

Kommissionens förordning (EG) nr 275/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 115/2005

20

Kommissionens förordning (EG) nr 276/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004

21

Kommissionens förordning (EG) nr 277/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004

22

Kommissionens förordning (EG) nr 278/2005 av den 17 februari 2005 om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004

23

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Rådet |
| | * | 2005/135/EG:Rådets beslut av den 11 maj 2004 om upphävande av beslutet att det föreligger ett alltför stort underskott i Portugal | 24 |
| | * | 2005/136/EG:Rådets beslut av den 2 juni 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna | 26 |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/137/EG:Kommissionens beslut av den 15 oktober 2003 om regionen Valloniens finansiella deltagande i företaget Carsid SA
  (delgivet med nr K(2003) 3527)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | 2005/138/EG:Kommissionens beslut av den 16 februari 2005 om ändring av beslut 2003/828/EG när det gäller förflyttningar av djur från och inom en restriktionszon i Portugal mot bakgrund av ett utbrott av bluetongue i denna medlemsstat
  (delgivet med nr K(2005) 335)

   (
  1
  ) | 38 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

*

2005/135/EG:Rådets beslut av den 11 maj 2004 om upphävande av beslutet att det föreligger ett alltför stort underskott i Portugal

24

*

2005/136/EG:Rådets beslut av den 2 juni 2004 om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna

26

Kommissionen

*

2005/137/EG:Kommissionens beslut av den 15 oktober 2003 om regionen Valloniens finansiella deltagande i företaget Carsid SA
  (delgivet med nr K(2003) 3527)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2003) 3527)

1

28

*

2005/138/EG:Kommissionens beslut av den 16 februari 2005 om ändring av beslut 2003/828/EG när det gäller förflyttningar av djur från och inom en restriktionszon i Portugal mot bakgrund av ett utbrott av bluetongue i denna medlemsstat
  (delgivet med nr K(2005) 335)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2005) 335)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 265/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 17 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 129,3 |
| 204 | 79,1 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 146,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,0 |
| 068 | 129,2 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 121,6 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 168,6 |
| 204 | 226,8 |
| 999 | 197,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,1 |
| 204 | 48,6 |
| 212 | 45,3 |
| 220 | 38,7 |
| 421 | 30,9 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 63,2 |
| 999 | 44,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 87,5 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 84,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 42,6 |
| 204 | 91,9 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 77,6 |
| 464 | 124,1 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 65,7 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 71,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,8 |
| 999 | 51,8 |
| 0808 10 80 | 400 | 101,9 |
| 404 | 101,6 |
| 508 | 87,5 |
| 512 | 129,4 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,8 |
| 400 | 90,1 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

129,3

204

79,1

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

146,4

0707 00 05

052

167,0

068

129,2

204

68,5

999

121,6

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

168,6

204

226,8

999

197,7

0805 10 20

052

48,1

204

48,6

212

45,3

220

38,7

421

30,9

448

35,8

624

63,2

999

44,4

0805 20 10

204

87,5

624

80,9

999

84,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

42,6

204

91,9

220

35,5

400

77,6

464

124,1

528

96,4

624

65,7

662

40,8

999

71,8

0805 50 10

052

51,8

999

51,8

0808 10 80

400

101,9

404

101,6

508

87,5

512

129,4

528

90,2

720

60,0

999

95,1

0808 20 50

388

79,8

400

90,1

512

70,8

528

89,4

720

55,6

999

77,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 266/2005

av den 17 februari 2005

om klassificering av vissa varor i Kombinerade nomenklaturen

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (1), särskilt artikel 9.1 a i denna, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa en enhetlig tillämpning av Kombinerade nomenklaturen, som är en bilaga till förordning (EEG) nr 2658/87, är det nödvändigt att anta bestämmelser för klassificering av de varor som avses i bilagan till denna förordning.

| (2) | I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EEG) nr 2658/87 har allmänna regler fastställts för tolkningen av Kombinerade nomenklaturen och dessa regler gäller också för varje annan nomenklatur som helt eller delvis grundar sig på denna eller som tillfogar underuppdelningar till denna och som har upprättats genom särskilda gemenskapsbestämmelser för tillämpningen av tulltaxebestämmelser eller andra åtgärder för varuhandeln.

| (3) | Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3. |
| --- | --- |

(3)

Enligt dessa allmänna regler måste de varor som beskrivs i kolumn 1 i tabellen som är bifogad den här förordningen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 med de motiveringar som ges i kolumn 3.

| (4) | Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2). |
| --- | --- |

(4)

Det är lämpligt att bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter avseende varuklassificeringen i Kombinerade nomenklaturen och som inte överensstämmer med de rättigheter som fastställs i denna förordning fortfarande kan åberopas av innehavaren enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (2).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Tullkodexkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De varor som beskrivs i kolumn 1 i den bifogade tabellen skall i Kombinerade nomenklaturen klassificeras enligt motsvarande KN-nummer i kolumn 2 i samma tabell.

Artikel 2

Bindande klassificeringsbesked som utfärdas av medlemsstaternas tullmyndigheter och som inte stämmer överens med de rättigheter som fastställs i denna förordning kan fortfarande åberopas enligt bestämmelserna i artikel 12.6 i förordning (EEG) nr 2913/92 under en period av tre månader.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

László KOVÁCS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1989/2004 (EGT L 344, 20.11.2004, s. 5).

1

(2)  EGT L 302, 19.10.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Anslutningsakten från 2003.

2

---

BILAGA

| Varubeskrivning | Klassificering
  KN-nummer | Motivering |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Skodon, som täcker tårna och främre trampdynan och som lämnar hälen och mer än halva foten bar, med överdel av läder fodrad med tyg och yttersula av läder med längsta invändiga mått under 24 cm. Skodonet fästes på foten med hjälp av två elastiska band som löper runt hälen.
  (sko för rytmisk gymnastik)
  (se fotografi nr 633 A och 633 B) (1) | 6403 59 91 | Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, av anmärkning 3 b till kapitel 64 och av texten till KN-nummer 6403, 6403 59 och 6403 59 91.
  Vid tillämpning av allmän bestämmelse 1 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen innebär begreppet ”yttersula”, som bl.a. används i HS-nummer 6403 den del av skodonet som när det används har kontakt med marken. Se även de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet, kapitel 64, allmänna anvisningar, C.
  Eftersom endast främre trampdynan tillåts röra marken vid rytmisk gymnastik är motsvarande del av skodonet den enda del som har kontakt med marken när det används och kan därför anses utgöra en ”yttersula” enligt betydelsen i kapitel 64. Dessutom är produktens objektiva egenskaper (t.ex. skärning och material) sådana att den inte kan användas för annat ändamål än som skodon för rytmisk gymnastik. |

Varubeskrivning

Klassificering

KN-nummer

Motivering

(1)

(2)

(3)

Skodon, som täcker tårna och främre trampdynan och som lämnar hälen och mer än halva foten bar, med överdel av läder fodrad med tyg och yttersula av läder med längsta invändiga mått under 24 cm. Skodonet fästes på foten med hjälp av två elastiska band som löper runt hälen.

(sko för rytmisk gymnastik)

(se fotografi nr 633 A och 633 B) (1)

6403 59 91

Klassificering på grundval av de allmänna bestämmelserna 1 och 6 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen, av anmärkning 3 b till kapitel 64 och av texten till KN-nummer 6403, 6403 59 och 6403 59 91.

Vid tillämpning av allmän bestämmelse 1 för tolkning av Kombinerade nomenklaturen innebär begreppet ”yttersula”, som bl.a. används i HS-nummer 6403 den del av skodonet som när det används har kontakt med marken. Se även de förklarande anmärkningarna till Harmoniserade systemet, kapitel 64, allmänna anvisningar, C.

Eftersom endast främre trampdynan tillåts röra marken vid rytmisk gymnastik är motsvarande del av skodonet den enda del som har kontakt med marken när det används och kan därför anses utgöra en ”yttersula” enligt betydelsen i kapitel 64. Dessutom är produktens objektiva egenskaper (t.ex. skärning och material) sådana att den inte kan användas för annat ändamål än som skodon för rytmisk gymnastik.

Image

Image

---

(1)  Fotografierna är endast vägledande.

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 267/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av bidragssatserna för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 a och 27.15 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 27.1 och 27.2 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 a, c, d, f, g och h i den förordningen och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag då produkterna exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till samma förordning. I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt om kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 27.1 och 27.2 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i artikel 1.1 a, c, d, f, g och h i den förordningen och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag då produkterna exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till samma förordning. I kommissionens förordning (EG) nr 1520/2000 av den 13 juli 2000 om gemensamma tillämpningsföreskrifter för ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt om kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2), anges de produkter för vilka en bidragssats bör fastställas som skall tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001.

| (2) | Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1520/2000 är det nödvändigt att för varje månad fastställa bidragssatsen per 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga.

| (3) | Artikel 27.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskriver att bidrag som beviljas för export av en produkt som ingår i en vara inte får överstiga det bidrag som tillämpas på produkten när den exporteras i obearbetad form. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 27.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskriver att bidrag som beviljas för export av en produkt som ingår i en vara inte får överstiga det bidrag som tillämpas på produkten när den exporteras i obearbetad form.

| (4) | De bidrag som fastställs i denna förordning får förutfastställas eftersom det för närvarande inte går att förutse situationen på marknaden under de kommande månaderna. |
| --- | --- |

(4)

De bidrag som fastställs i denna förordning får förutfastställas eftersom det för närvarande inte går att förutse situationen på marknaden under de kommande månaderna.

| (5) | De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås. |
| --- | --- |

(5)

De åtaganden som görs med avseende på bidrag som kan beviljas till export av jordbruksprodukter som ingår i varor vilka inte omfattas av bilaga I till fördraget kan äventyras av förutfastställelsen av höga bidragssatser. Därför bör säkerhetsåtgärder vidtas i sådana situationer utan att det hindrar att långtidskontrakt ingås. Genom att en specifik bidragssats för förutfastställelse av bidrag bestäms kan dessa olika mål uppnås.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidragssatser som gäller för de basprodukter som förtecknas i bilaga A till förordning (EG) nr 1520/2000, och i artikel 1.1 och 1.2 förordning (EG) nr 1260/2001 och som exporteras i form av varor som förtecknas i bilaga V till förordning (EG) nr 1260/2001, fastställs i enlighet med vad som anges i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 177, 15.7.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 886/2004 (EUT L 168, 1.5.2004, s. 14).

2

---

BILAGA

Bidragssatser som från och med den 18 februari 2005 skall tillämpas för vissa sockerprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget (1)

| KN-nummer | Varuslag | Bidragssats i EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| vid förutfastställelse av bidrag | annan |
| 1701 99 10 | Vitsocker | 36,75 | 36,75 |

KN-nummer

Varuslag

Bidragssats i EUR/100 kg

vid förutfastställelse av bidrag

annan

1701 99 10

Vitsocker

36,75

36,75

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 oktober 2004 inte tillämpliga på export till Bulgarien och från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga på varor enligt tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972 som exporteras till Schweiziska edsförbundet eller Furstendömet Liechtenstein.

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 268/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn från och med den 18 februari 2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 24.4. i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 785/68 (2), skall cif-priset för import av melass, som fastställts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (3), anses vara ”det representativa priset”. Detta pris avser den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(1)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 785/68 (2), skall cif-priset för import av melass, som fastställts enligt kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (3), anses vara ”det representativa priset”. Detta pris avser den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (2) | Vid fastställandet av de representativa priserna bör hänsyn tas till all den information som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 785/68, utom i de fall som avses i artikel 4 i nämnda förordning, och i tillämpliga fall bör priserna beräknas enligt den metod som fastställs i artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(2)

Vid fastställandet av de representativa priserna bör hänsyn tas till all den information som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 785/68, utom i de fall som avses i artikel 4 i nämnda förordning, och i tillämpliga fall bör priserna beräknas enligt den metod som fastställs i artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (3) | Pris som inte avser standardkvaliteten bör höjas eller sänkas med hänsyn till den erbjudna melassens kvalitet, i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 785/68. |
| --- | --- |

(3)

Pris som inte avser standardkvaliteten bör höjas eller sänkas med hänsyn till den erbjudna melassens kvalitet, i enlighet med artikel 6 i förordning (EEG) nr 785/68.

| (4) | När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör tilläggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fastställas för dessa tullar. |
| --- | --- |

(4)

När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör tilläggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fastställas för dessa tullar.

| (5) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna bör fastställas i enlighet med artiklarna 1.2 och 3.1 i förordning (EG) nr 1422/95. |
| --- | --- |

(5)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna bör fastställas i enlighet med artiklarna 1.2 och 3.1 i förordning (EG) nr 1422/95.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och de tilläggsbelopp som skall tillämpas vid import av den produkt som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1422/95 anges i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 141, 24.6.1995, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 79/2003 (EGT L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EGT 145, 27.6.1968, s. 12. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1422/95.

3

---

BILAGA

Representativa priser och tilläggsbelopp för import av melass inom sockersektorn från och med 18 februari 2005

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga | Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,35 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,74 | — | 0 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga

Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (1)

1703 10 00 (2)

10,35

—

0

1703 90 00 (2)

10,74

—

0

---

(1)  Detta belopp skall i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 ersätta den tullsats som Gemensamma tulltaxan föreskrivs för dessa produkter.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den ändrade förordningen (EEG) nr 785/68.

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/10

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 269/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att när exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmarknaden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 28 i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten. |
| --- | --- |

(2)

I förordning (EG) nr 1260/2001 föreskrivs att när exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmarknaden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 28 i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten.

| (3) | Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i punkt II i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001. Dessutom bör detta exportbidrag fastställas i enlighet med artikel 28.4 i denna förordning. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste tillämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet. |
| --- | --- |

(3)

Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i punkt II i bilaga I till förordning (EG) nr 1260/2001. Dessutom bör detta exportbidrag fastställas i enlighet med artikel 28.4 i denna förordning. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste tillämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet.

| (4) | I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter. |
| --- | --- |

(4)

I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter.

| (5) | Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden. |
| --- | --- |

(5)

Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden.

| (6) | Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination.

| (7) | Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad. |
| --- | --- |

(7)

Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad.

| (8) | För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

(8)

För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan.

| (9) | Med hänsyn till detta och till det nuvarande exportbidraget på sockermarknaderna, särskilt prisnoteringar eller priser på socker i gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidraget uppgå till de belopp som anses lämpliga. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till detta och till det nuvarande exportbidraget på sockermarknaderna, särskilt prisnoteringar eller priser på socker i gemenskapen och på världsmarknaden, bör exportbidraget uppgå till de belopp som anses lämpliga.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som räknas upp i artikel 1.1 a i förordning (EG) nr 1260/2001 och som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick skall vara de belopp som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EGT L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

BILAGA

EXPORTBIDRAG FÖR VITSOCKER OCH RÅSOCKER I OBEARBETAD FORM SOM SKALL TILLÄMPAS FRÅN DEN 18 FEBRUARI 2005 (1)

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3675 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3675 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3675

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3675

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) med undantag för Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999) samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom när det gäller socker som ingår i de produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Detta belopp gäller för råsocker med en avkastning på 92 %. Om avkastningen på det exporterade råsockret inte är 92 % skall exportbidraget beräknas i enlighet med artikel 28.4 i förordning (EG) nr 1260/2001.

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 270/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av exportbidrag för sirap och vissa andra sockerprodukter i obearbetat skick

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan skillnaderna mellan kurserna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som avses i artikel 1.1 d i nämnda förordning och priserna på dessa produkter inom gemenskapen, täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan skillnaderna mellan kurserna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som avses i artikel 1.1 d i nämnda förordning och priserna på dessa produkter inom gemenskapen, täckas av ett exportbidrag.

| (2) | I enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2), skall bidraget för 100 kg av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 i samband med export vara lika med basbeloppet multiplicerat med sackarosinnehållet, i tillämpliga fall inklusive halten av andra sockerarter omräknade till sackaros. Den sackaroshalt som konstateras för produkten i fråga fastställs i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsföreskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerexport (2), skall bidraget för 100 kg av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 i samband med export vara lika med basbeloppet multiplicerat med sackarosinnehållet, i tillämpliga fall inklusive halten av andra sockerarter omräknade till sackaros. Den sackaroshalt som konstateras för produkten i fråga fastställs i enlighet med bestämmelserna i artikel 3 i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95.

| (3) | I enlighet med artikel 30.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidrag för sorbos i obearbetat skick vara lika med basbeloppet för bidraget minskat med en hundradel av produktionsbidraget i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1265/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller beviljande av produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin (3), när det gäller de produkter som avses i bilagan till den sistnämnda förordningen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 30.3 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidrag för sorbos i obearbetat skick vara lika med basbeloppet för bidraget minskat med en hundradel av produktionsbidraget i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 1265/2001 av den 27 juni 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1260/2001 när det gäller beviljande av produktionsbidrag för vissa sockerprodukter som används inom den kemiska industrin (3), när det gäller de produkter som avses i bilagan till den sistnämnda förordningen.

| (4) | I enlighet med artikel 30.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidraget för de övriga produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning vid export i obearbetat skick vara lika med hundradelen av ett belopp som fastställs med hänsyn till skillnaden mellan interventionspriset för vitsocker inom områden inom gemenskapen utan underskott, under den månad för vilken basbeloppet fastställs och de kurser eller priser på vitsocker som noteras på världsmarknaden och behovet av att åstadkomma en balans mellan användningen av gemenskapens basprodukter vid export till tredje land av förädlingsprodukter och användningen av produkter importerade från dessa länder i förädlingssyfte. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 30.1 i förordning (EG) nr 1260/2001 skall basbeloppet för bidraget för de övriga produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning vid export i obearbetat skick vara lika med hundradelen av ett belopp som fastställs med hänsyn till skillnaden mellan interventionspriset för vitsocker inom områden inom gemenskapen utan underskott, under den månad för vilken basbeloppet fastställs och de kurser eller priser på vitsocker som noteras på världsmarknaden och behovet av att åstadkomma en balans mellan användningen av gemenskapens basprodukter vid export till tredje land av förädlingsprodukter och användningen av produkter importerade från dessa länder i förädlingssyfte.

| (5) | I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan tillämpningen av basbeloppet begränsas till vissa av de produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 30.4 i förordning (EG) nr 1260/2001 kan tillämpningen av basbeloppet begränsas till vissa av de produkter som avses i artikel 1.1 d i denna förordning.

| (6) | I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 får exportbidrag ges för de produkter som avses i artikel 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i den förordningen. Bidragets storlek skall fastställas per 100 kg torrvara med beaktande, framför allt, av de bidrag som gäller vid export av de produkter som omfattas av KN-nummer 1702 30 91, det bidrag som är tillämpligt vid export av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 och de ekonomiska aspekter som gäller för denna export. För de produkter som avses i artikel 1.1 f och 1.1 g skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95. För de produkter som avses i 1.1 h skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 27 i förordning (EG) nr 1260/2001 får exportbidrag ges för de produkter som avses i artikel 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i den förordningen. Bidragets storlek skall fastställas per 100 kg torrvara med beaktande, framför allt, av de bidrag som gäller vid export av de produkter som omfattas av KN-nummer 1702 30 91, det bidrag som är tillämpligt vid export av de produkter som avses i artikel 1.1 d i förordning (EG) nr 1260/2001 och de ekonomiska aspekter som gäller för denna export. För de produkter som avses i artikel 1.1 f och 1.1 g skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller de villkor som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95. För de produkter som avses i 1.1 h skall bidrag beviljas endast för de produkter som uppfyller villkoren i artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95.

| (7) | De exportbidrag som avses ovan måste fastställas varje månad. De kan ändras däremellan. |
| --- | --- |

(7)

De exportbidrag som avses ovan måste fastställas varje månad. De kan ändras däremellan.

| (8) | Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 27.5 första stycket i förordning (EG) nr 1260/2001 kan världsmarknadssituationen eller särskilda krav på vissa marknader göra det nödvändigt att differentiera bidraget för de produkter som avses i artikel 1 i den förordningen, beroende på produkternas destination.

| (9) | Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad. |
| --- | --- |

(9)

Den avsevärda och snabba ökningen av å ena sidan förmånsimport av socker från länderna på västra Balkan sedan början av år 2001 och å andra sidan av sockerexporten från gemenskapen till dessa länder tycks vara synnerligen konstlad.

| (10) | För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

(10)

För att undvika missbruk i form av återimport till Europeiska unionen av sockerprodukter för vilka det beviljats exportbidrag bör det inte finnas något bidrag för de produkter som avses i den här förordningen när det gäller länderna på västra Balkan.

| (11) | Med hänsyn till detta bör exportbidragen för de ifrågavarande produkterna uppgå till de belopp som anses lämpliga. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till detta bör exportbidragen för de ifrågavarande produkterna uppgå till de belopp som anses lämpliga.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De exportbidrag som skall beviljas vid export i oarbetat skick av de produkter som avses i artikel 1.1 d, 1.1 f, 1.1 g och 1.1 h i förordning (EG) nr 1260/2001 skall fastställas i enlighet med bilagan til den här förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 6).

1

(2)  EGT L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

(3)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 63.

3

---

BILAGA

EXPORTBIDRAG FÖR SIRAP OCH VISSA ANDRA SOCKERPRODUKTER VID EXPORT I OBEARBETAT SKICK, TILLÄMPLIGA FRÅN OCH MED DEN 18 FEBRUARI 2005 (1)

| KN-nr | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 36,75 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 36,75 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 69,82 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3675 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 36,75 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3675 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3675 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3675 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg torrvara | 36,75 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt | 0,3675 (4) |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).
  De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:







  S00 | : | alla destinationer (tredjeland, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) utom Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, såsom anges i resolutionen 1244 från sammanträdet i FN:s säkerhetsråd den 10 juni 1999), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom för socker som ingår som komponent i sådana produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29). |

KN-nr

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg torrvara

36,75 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

36,75 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg torrvara

69,82 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3675 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

36,75 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3675 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3675 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3675 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg torrvara

36,75 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sackaros × 100 kg nettoprodukt

0,3675 (4)

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).

De numeriska destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11).

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

S00

:

alla destinationer (tredjeland, andra territorier, försörjning och destinationer som kan jämställas med export utanför gemenskapen) utom Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Serbien och Montenegro (inklusive Kosovo, såsom anges i resolutionen 1244 från sammanträdet i FN:s säkerhetsråd den 10 juni 1999), f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, utom för socker som ingår som komponent i sådana produkter som avses i artikel 1.2 b i rådets förordning (EG) nr 2201/96 (EGT L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  De bidragssater som fastställs i denna bilaga är från och med den 1 februari 2005 inte tillämpliga i enlighet med rådets beslut 2005/45/EG av den 22 december 2004 om ingående och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om ändring av avtalet av den 22 juli 1972 mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet beträffande bestämmelserna om bearbetade jordbruksprodukter (EUT L 23, 26.1.2005, s. 17).

(2)  Endast tillämplig på produkter enligt artikel 5 i förordning (EG) nr 2135/95.

(3)  Endast tillämplig på produkter enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 2135/95.

(4)  Basbeloppet skall inte tillämpas för sirap med en renhetsgrad under 85 % (förordning (EG) nr 2135/95). Sackaroshalten skall fastställas i enlighet med artikel 3 i förordning (EG) nr 2135/95.

(5)  Basbeloppet skall inte tillämpas på den produkt som definieras i punkt 2 i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3513/92 (EGT L 355, 5.12.1992, s. 12).

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 271/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker till vissa tredjeländer med avseende på 19:e delanbudsinfordran som genomförs inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1327/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/2001 av den 19 juni 2001 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 27.5 andra stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1327/2004 av den 19 juli 2004 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2004/05 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1327/2004 av den 19 juli 2004 om en stående anbudsinfordran för regleringsåret 2004/05 för fastställande av avgifter och/eller exportbidrag för vitsocker (2) krävs att delanbudsinfordringar skall genomföras för export av detta socker till vissa tredjeländer.

| (2) | I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1327/2004 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr 1327/2004 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med hänsyn särskilt till situationen och den förutsebara utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med avseende på 19:e delanbudsinfordran för vitsocker som genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 1327/2004 skall det maximala beloppet för exportbidrag vara 39,889 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 178, 30.6.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 39/2004 (EUT L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUT L 246, 20.7.2004, s. 23. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1685/2004 (EUT L 303, 30.9.2004, s. 21).

2

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/16

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 272/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av exportbidrag för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Artikel 13 i förordning (EG) nr 1784/2003 fastställer att skillnaden mellan de noteringar eller priser som gäller på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i den förordningen och priserna för dessa produkter inom gemenskapen kan täckas av ett exportbidrag.

| (2) | Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2). |
| --- | --- |

(2)

Exportbidragen skall fastställas med hänsyn tagen till de faktorer som anges i artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa närmare bestämmelser till rådets förordning (EEG) nr 1766/92 om beviljande av exportbidrag för spannmål och om de åtgärder som skall vidtas vid störningar på marknaden för spannmål (2).

| (3) | Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Då exportbidraget för mjöl och krossgryn av vete och råg räknas ut, måste hänsyn tas till de kvantiteter spannmål som krävs för deras tillverkning. Dessa kvantiteter fastställs i förordning (EG) nr 1501/95.

| (4) | Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination. |
| --- | --- |

(4)

Situationen på världsmarknaden eller särskilda behov på vissa marknader kan göra det nödvändigt att variera exportbidraget för vissa produkter med avseende på destination.

| (5) | Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden. |
| --- | --- |

(5)

Bidraget måste fastställas en gång i månaden. Det kan ändras inom den mellanliggande perioden.

| (6) | Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(6)

Tillämpningen av dessa närmare bestämmelser på den nuvarande marknadssituationen för spannmål, och särskilt på noteringarna eller priserna för spannmålsprodukter inom gemenskapen och på världsmarknaden medför att exportbidragen bör fastställas till de belopp som anges i bilagan till denna förordning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1 a, 1 b och 1 c i förordning (EG) nr 1784/2003 med undantag av malt, och som exporteras i obearbetat skick skall vara de som fastställs i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1431/2003 (EUT L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 17 februari 2005 om fastställande av exportbidragen för spannmål och för mjöl och krossgryn av vete eller råg

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EE) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.







  C01: | : | Alla tredjeländer utom Albanien, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EE) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

C01:

:

Alla tredjeländer utom Albanien, Bulgarien, Rumänien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien och Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Liechtenstein och Schweiz.

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/18

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 273/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1757/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av korn till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 1757/2004 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 11–17 februari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1757/2004 är det högsta exportbidraget för korn fastställt till 13,97 euro/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 313, 12.10.2004, s. 10.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/19

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 274/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för havre inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskild artikel 7 i lenna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 4 i denna,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1565/2004 av den 3 september 2004 om en särskild interventionsåtgärd för havre i Finland och Sverige för regleringsåret 2004/05 (3), och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer med undantag av Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1565/2004. |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av havre som producerats i Finland och Sverige för export från Finland eller Sverige till alla tredjeländer med undantag av Bulgarien, Norge, Rumänien och Schweiz har inletts genom förordning (EG) nr 1565/2004.

| (2) | Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas. |
| --- | --- |

(2)

Särskilt med hänsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95 är det uppenbart att ett högsta exportbidrag skall fastställas.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 11 till och med den 17 februari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1565/2004 är det högsta exportbidraget för havre fastställt till 33,95 euro/t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1431/2003 (EUT L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUT L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/20

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 275/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av det högsta exportbidraget för vanligt vete inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 115/2005

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 13.3 första stycket i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 115/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran för bidrag för export av vanligt vete till vissa tredje länder har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 115/2005 (2).

| (2) | Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3) kan kommissionen på grundval av de meddelade anbuden besluta att fastställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgivare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 11 till den 17 februari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 115/2005 är det högsta exportbidraget för vanligt vete fastställt till 6,00 euro/ton.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 24, 27.1.2005, s. 3.

2

(3)  EGT L 147, 30.6.1995, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 276/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för sorghum inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1) särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för sorghum till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2275/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för sorghum till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2275/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 11 till och med den 17 februari 2005 inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2275/2004, är den största sänkningen av importtullar för sorghum fastställd till 23,85 EUR/t för en maximal mängd av totalt 78 900 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 32.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 277/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2277/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Spanien från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2277/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3) kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 11 till den 17 februari 2005, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2277/2004, är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 31,44 EUR/t för en maximal mängd av totalt 30 000 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 35.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EUT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 278/2005

av den 17 februari 2005

om fastställande av den största sänkningen av importtullar för majs inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1784/2003 av den 29 september 2003 om den gemensamma organisationen av marknaden för spannmål (1), särskilt artikel 12.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Portugal från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2276/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

En anbudsinfordran om den största sänkningen av importtullar för majs till Portugal från tredjeland har inletts genom kommissionens förordning (EG) nr 2276/2004 (2).

| (2) | I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 7 i kommissionens förordning (EG) nr 1839/95 (3), kan kommissionen, enligt förfarandet som föreskrivs i artikel 25 i förordning (EG) nr 1784/2003, besluta att fastställa den största sänkningen av importtullar. Vid fastställande av denna måste särskild hänsyn tas till kriterierna i artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 1839/95. Kontrakt tilldelas alla anbudsgivare vars anbud ligger på samma nivå som den största sänkningen av importtullar eller på en lägre nivå.

| (3) | Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1. |
| --- | --- |

(3)

Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuvarande marknadsläget för ifrågavarande spannmålsslag medför att den största sänkningen av importtullar fastställs till det belopp som anges i artikel 1.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för spannmål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de anbud som meddelats från och med den 11 till och med den 17 februari 2005, inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 2276/2004, är den största sänkningen av importtullar för majs fastställd till 32,47 EUR/ton för en maximal mängd av totalt 26 000 t.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 18 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUT L 396, 31.12.2004, s. 34.

2

(3)  EGT L 177, 28.7.1995, s. 4. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 777/2004 (EGT L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Rådet

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/24

---

RÅDETS BESLUT

av den 11 maj 2004

om upphävande av beslutet att det föreligger ett alltför stort underskott i Portugal

(2005/135/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.12 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 2002/923/EG (1), till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget, fastställdes det att det förelåg ett alltför stort underskott i Portugal. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 2002/923/EG (1), till följd av en rekommendation från kommissionen i enlighet med artikel 104.6 i fördraget, fastställdes det att det förelåg ett alltför stort underskott i Portugal.

| (2) | Enligt artikel 104.7 i fördraget riktade rådet en rekommendation till Portugal som syftade till att få det alltför stora underskottet att upphöra (2). I rekommendationen, jämförd med artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (3), fastställdes en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, vilken skall slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes, dvs. senast 2003. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 104.7 i fördraget riktade rådet en rekommendation till Portugal som syftade till att få det alltför stora underskottet att upphöra (2). I rekommendationen, jämförd med artikel 3.4 i rådets förordning (EG) nr 1467/97 av den 7 juli 1997 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (3), fastställdes en tidsfrist för korrigeringen av det alltför stora underskottet, vilken skall slutföras under det år som följer på året då underskottet fastställdes, dvs. senast 2003.

| (3) | Enligt artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 104.12 i fördraget skall rådets beslut om att det föreligger ett alltför stort underskott upphävas när det alltför stora underskottet i den berörda medlemsstaten enligt rådets uppfattning har korrigerats.

| (4) | Definitionerna av ”offentlig” och ”underskott” återfinns i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott genom hänvisning till Europeiska nationalräkenskapssystemet, andra upplagan. Uppgifter för förfarandet vid alltför stora underskott tillhandahålls av kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

Definitionerna av ”offentlig” och ”underskott” återfinns i protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott genom hänvisning till Europeiska nationalräkenskapssystemet, andra upplagan. Uppgifter för förfarandet vid alltför stora underskott tillhandahålls av kommissionen.

| (5) | På grundval av de uppgifter som tillhandahållits av kommissionen efter Portugals rapport före den 1 mars 2004, i enlighet med rådets förordning (EG) 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen (4), och på grundval av kommissionens vårprognos 2004 kan följande slutsatser dras:






  — | Underskottet i de offentliga finanserna beräknas till 2,8 % av BNP 2003, jämfört med 2,7 % 2002 och 4,4 % 2001. 2003 års budgetgenomförande stämde överens med rådets rekommendation enligt artikel 104.7, särskilt vad gäller minskningen av underskottet i de offentliga finanserna till en nivå under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2003. Budgetanpassningen fullföljdes 2003 samtidigt med en fortsatt avmattning av de totala löpande primära utgifternas ökningstakt från 8,9 % 2001 till 7,8 % 2002 och 4,1 % 2003. Det nuvarande konjunkturnedgången som slutade med lågkonjunktur 2003 ledde till att årets BNP-tillväxt avvek kraftigt med 2,6 procentenheter från vad som ursprungligen budgeterats. Till följd av detta uppstod ett kraftigt skattebortfall under 2003 som måste kompenseras med två engångsåtgärder som tillsammans uppgick till 2,1 % av BNP. |
| --- | --- | --- |

(5)

På grundval av de uppgifter som tillhandahållits av kommissionen efter Portugals rapport före den 1 mars 2004, i enlighet med rådets förordning (EG) 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen (4), och på grundval av kommissionens vårprognos 2004 kan följande slutsatser dras:

—

Underskottet i de offentliga finanserna beräknas till 2,8 % av BNP 2003, jämfört med 2,7 % 2002 och 4,4 % 2001. 2003 års budgetgenomförande stämde överens med rådets rekommendation enligt artikel 104.7, särskilt vad gäller minskningen av underskottet i de offentliga finanserna till en nivå under referensvärdet på 3 % av BNP senast 2003. Budgetanpassningen fullföljdes 2003 samtidigt med en fortsatt avmattning av de totala löpande primära utgifternas ökningstakt från 8,9 % 2001 till 7,8 % 2002 och 4,1 % 2003. Det nuvarande konjunkturnedgången som slutade med lågkonjunktur 2003 ledde till att årets BNP-tillväxt avvek kraftigt med 2,6 procentenheter från vad som ursprungligen budgeterats. Till följd av detta uppstod ett kraftigt skattebortfall under 2003 som måste kompenseras med två engångsåtgärder som tillsammans uppgick till 2,1 % av BNP.

| — | De strukturella åtgärder som vidtagits av de portugisiska myndigheterna, med mer direkt inverkan på offentliga finanser, gäller huvudsakligen tre områden: i) offentlig förvaltning, ii) hälso och sjukvårdssektorn och iii) utbildning. I synnerhet förväntas ett närmast totalt stopp för löneförhöjningar och nyanställningar inom statsförvaltningen under perioden 2003–2004 få gynnsamma grundläggande effekter i framtiden, och därigenom få betydande strukturell inverkan. Vidare anser de portugisiska myndigheterna att den pågående omfattande reformen av hälso-och sjukvårdssektorn redan under 2003 har haft vissa positiva effekter för både utgiftsbesparingar och produktivitetsvinster. |
| --- | --- |

—

De strukturella åtgärder som vidtagits av de portugisiska myndigheterna, med mer direkt inverkan på offentliga finanser, gäller huvudsakligen tre områden: i) offentlig förvaltning, ii) hälso och sjukvårdssektorn och iii) utbildning. I synnerhet förväntas ett närmast totalt stopp för löneförhöjningar och nyanställningar inom statsförvaltningen under perioden 2003–2004 få gynnsamma grundläggande effekter i framtiden, och därigenom få betydande strukturell inverkan. Vidare anser de portugisiska myndigheterna att den pågående omfattande reformen av hälso-och sjukvårdssektorn redan under 2003 har haft vissa positiva effekter för både utgiftsbesparingar och produktivitetsvinster.

| — | I kommissionens vårprognos 2004 beräknas underskottet i de offentliga finanserna till 3,4 % av BNP och låg därmed avsevärt mycket över det officiella målet på 2,8 % av BNP. Skillnaden beror i huvudsak på i) en något lägre tillväxt än vad som antogs i budgeten, ii) grundläggande effekter i samband med de engångsåtgärder som vidtogs 2003 och iii) den planerade partiella ersättningen av dessa engångsåtgärder. Därför krävs ytterligare åtgärder för att förhindra att underskottet i de offentliga finanserna överskrider referensvärdet på 3 % av BNP 2004 och under följande år. |
| --- | --- |

—

I kommissionens vårprognos 2004 beräknas underskottet i de offentliga finanserna till 3,4 % av BNP och låg därmed avsevärt mycket över det officiella målet på 2,8 % av BNP. Skillnaden beror i huvudsak på i) en något lägre tillväxt än vad som antogs i budgeten, ii) grundläggande effekter i samband med de engångsåtgärder som vidtogs 2003 och iii) den planerade partiella ersättningen av dessa engångsåtgärder. Därför krävs ytterligare åtgärder för att förhindra att underskottet i de offentliga finanserna överskrider referensvärdet på 3 % av BNP 2004 och under följande år.

| — | Efter slutdatum för kommissionens vårprognos 2004 offentliggjorde de portugisiska myndigheterna dessutom att de avsåg att genomföra ytterligare transaktioner (avseende fast egendom) för att underskottet skulle hålla sig under 3 % av BNP innevarande år. |
| --- | --- |

—

Efter slutdatum för kommissionens vårprognos 2004 offentliggjorde de portugisiska myndigheterna dessutom att de avsåg att genomföra ytterligare transaktioner (avseende fast egendom) för att underskottet skulle hålla sig under 3 % av BNP innevarande år.

| — | Enligt uppgifterna i den första anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott hölls den offentliga skuldkvoten under referensvärdet på 60 % av BNP 2003 och låg därmed i linje med rådets rekommendation enligt artikel 104.7, även om det har ökat stadigt sedan 2001, och enligt kommissionens vårprognos 2004 beräknas det överskrida det värdet 2004. |
| --- | --- |

—

Enligt uppgifterna i den första anmälan inom ramen för förfarandet vid alltför stora underskott hölls den offentliga skuldkvoten under referensvärdet på 60 % av BNP 2003 och låg därmed i linje med rådets rekommendation enligt artikel 104.7, även om det har ökat stadigt sedan 2001, och enligt kommissionens vårprognos 2004 beräknas det överskrida det värdet 2004.

| (6) | Beslut 2002/923/EG bör därför upphävas. Emellertid är det, mot bakgrund av de risker som nämns i kommissionens vårprognos 2004 när det gäller de offentliga finanserna, mycket viktigt att de portugisiska myndigheterna vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att underskottet i de offentliga finanserna ligger kvar under 3 % av BNP under 2004 och framåt. Med tanke på det betydande negativa produktionsgapet som förutses fram till 2005, och för att bibehålla dynamiken i konsolideringen av de offentliga finanserna, är det godtagbart att på kort sikt tillgripa ytterligare tillfälliga åtgärder. I detta avseende bör de portugisiska myndigheterna offentligt bekräfta de planerade åtgärderna och de respektive beloppen för detta, till dess att åtgärder av mer strukturell art till fullo utövar en avlastande effekt på de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2002/923/EG bör därför upphävas. Emellertid är det, mot bakgrund av de risker som nämns i kommissionens vårprognos 2004 när det gäller de offentliga finanserna, mycket viktigt att de portugisiska myndigheterna vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att underskottet i de offentliga finanserna ligger kvar under 3 % av BNP under 2004 och framåt. Med tanke på det betydande negativa produktionsgapet som förutses fram till 2005, och för att bibehålla dynamiken i konsolideringen av de offentliga finanserna, är det godtagbart att på kort sikt tillgripa ytterligare tillfälliga åtgärder. I detta avseende bör de portugisiska myndigheterna offentligt bekräfta de planerade åtgärderna och de respektive beloppen för detta, till dess att åtgärder av mer strukturell art till fullo utövar en avlastande effekt på de offentliga finanserna.

| (7) | För att konsolideringen av de offentliga finanserna skall fortsätta och det medelfristiga målet med en budget som är nära i balans eller som uppvisar ett överskott slutligen uppnås, vilket ligger i linje med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, måste alla engångsåtgärder gradvis ersättas med åtgärder av mer varaktig karaktär, samtidigt som det konjunkturrensade saldot bör förbättras med åtminstone 0,5 procentenheter av BNP per år. |
| --- | --- |

(7)

För att konsolideringen av de offentliga finanserna skall fortsätta och det medelfristiga målet med en budget som är nära i balans eller som uppvisar ett överskott slutligen uppnås, vilket ligger i linje med de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, måste alla engångsåtgärder gradvis ersättas med åtgärder av mer varaktig karaktär, samtidigt som det konjunkturrensade saldot bör förbättras med åtminstone 0,5 procentenheter av BNP per år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

En övergripande bedömning har visat att korrigeringen av det alltför stora underskottet i Portugals offentliga finanser fullföljdes 2003 enligt villkoren i den rekommendation som riktades till Portugal den 5 november 2002 enligt artikel 104.7 i fördraget.

Artikel 2

Beslut 2002/923/EG upphävs härmed.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Portugal.

Utfärdat i Bryssel den 11 maj 2004.

På rådets vägnar

C. McCREEVY

Ordförande

---

(1)  EGT L 322, 27.11.2002, s. 30.

1

(2)  Rådets rekommendation av den 5 november 2002.

2

(3)  EGT L 209, 2.8.1997, s. 6.

3

(4)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23).

4

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/26

---

RÅDETS BESLUT

av den 2 juni 2004

om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna

(2005/136/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 104.6 i detta,

med beaktande av kommissionens rekommendation,

med beaktande av de påpekanden som gjorts av Nederländerna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 104 i fördraget skall medlemsstaterna undvika alltför stora underskott i den offentliga sektorns finanser.

| (2) | Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning. |
| --- | --- |

(2)

Stabilitets- och tillväxtpakten grundas på målsättningen om sunda offentliga finanser som ett medel att stärka förutsättningarna för prisstabilitet och stark varaktig tillväxt som främjar skapandet av sysselsättning.

| (3) | Enligt förfarandet vid alltför stora underskott i enlighet med artikel 104 skall det avgöras om ett alltför stort underskott föreligger. I protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som bifogas fördraget, fastställs närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förfarandet vid alltför stora underskott i enlighet med artikel 104 skall det avgöras om ett alltför stort underskott föreligger. I protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott, som bifogas fördraget, fastställs närmare bestämmelser om genomförandet av förfarandet vid alltför stora underskott. I rådets förordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om tillämpningen av det protokoll om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (1) fastställs detaljerade regler och definitioner för tillämpningen av bestämmelsen i nämnda protokoll.

| (4) | I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet, om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Kommissionen avgav den 19 maj 2004 ett sådant yttrande om Nederländerna till rådet. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den beaktat i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 19 maj 2004 slutsatsen att det förelåg ett alltför stort underskott i Nederländerna. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 104.5 i fördraget anges att kommissionen skall avge ett yttrande till rådet, om kommissionen anser att det föreligger eller kan uppstå ett alltför stort underskott i en medlemsstat. Kommissionen avgav den 19 maj 2004 ett sådant yttrande om Nederländerna till rådet. Efter att ha undersökt alla relevanta faktorer som den beaktat i sin rapport i enlighet med artikel 104.3 och med beaktande av Ekonomiska och finansiella kommitténs yttrande i enlighet med artikel 104.4, drog kommissionen i sitt yttrande av den 19 maj 2004 slutsatsen att det förelåg ett alltför stort underskott i Nederländerna.

| (5) | I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör om ett alltför stort underskott föreligger. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 104.6 i fördraget fastställs att rådet skall beakta eventuella synpunkter från den berörda medlemsstaten, innan rådet, efter en allsidig bedömning, avgör om ett alltför stort underskott föreligger.

| (6) | Den allsidiga bedömningen ger vid handen att underskottet i den offentliga sektorns finanser 2003 uppgick till 3,2 % av BNP i Nederländerna och att överskridandet av fördragets referensvärde på 3 % inträffade, trots att myndigheterna hade vidtagit betydande besparingsåtgärder. Enligt kommissionen förklaras överskridandet av tröskelvärdet på 3 % av BNP huvudsakligen av effekterna av konjunkturnedgången. Det alltför stora underskottet i den offentliga sektorns finanser över referensvärdet 3 % av BNP har emellertid inte uppstått till följd av en ovanlig händelse utanför de nederländska myndigheternas kontroll och inte heller till följd av en allvarlig konjunkturnedgång i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten, vilken definieras som ett fall i real BNP på minst 2 %. Även efter att ha tagit hänsyn till de ytterligare åtgärder som beslutades av myndigheterna den 16 april 2004, vilka inte beaktades i kommissionens vårprognos 2004, riskerar underskottet i den offentliga sektorns finanser att även under 2004 överstiga 3 % av BNP. Detta antyder att överskridandet av fördragets referensvärde på 3 % av BNP för underskottet eventuellt inte är övergående. Skuldkvoten slutligen, som beräknas uppgå till 56,3 % av BNP 2004 enligt kommissionens vårprognos, kommer att fortsätta att ligga under fördragets referensvärde på 60 % av BNP det året. |
| --- | --- |

(6)

Den allsidiga bedömningen ger vid handen att underskottet i den offentliga sektorns finanser 2003 uppgick till 3,2 % av BNP i Nederländerna och att överskridandet av fördragets referensvärde på 3 % inträffade, trots att myndigheterna hade vidtagit betydande besparingsåtgärder. Enligt kommissionen förklaras överskridandet av tröskelvärdet på 3 % av BNP huvudsakligen av effekterna av konjunkturnedgången. Det alltför stora underskottet i den offentliga sektorns finanser över referensvärdet 3 % av BNP har emellertid inte uppstått till följd av en ovanlig händelse utanför de nederländska myndigheternas kontroll och inte heller till följd av en allvarlig konjunkturnedgång i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten, vilken definieras som ett fall i real BNP på minst 2 %. Även efter att ha tagit hänsyn till de ytterligare åtgärder som beslutades av myndigheterna den 16 april 2004, vilka inte beaktades i kommissionens vårprognos 2004, riskerar underskottet i den offentliga sektorns finanser att även under 2004 överstiga 3 % av BNP. Detta antyder att överskridandet av fördragets referensvärde på 3 % av BNP för underskottet eventuellt inte är övergående. Skuldkvoten slutligen, som beräknas uppgå till 56,3 % av BNP 2004 enligt kommissionens vårprognos, kommer att fortsätta att ligga under fördragets referensvärde på 60 % av BNP det året.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Efter en allsidig bedömning fastslås härmed att det föreligger ett alltför stort underskott i Nederländerna.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Luxemburg den 2 juni 2004.

På rådets vägnar

C. McCREEVY

Ordförande

---

(1)  EGT L 332, 31.12.1993, s. 7. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 351/2002 (EGT L 55, 26.2.2002, s. 23).

1

---

Kommissionen

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/28

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 15 oktober 2003

om regionen Valloniens finansiella deltagande i företaget Carsid SA

(delgivet med nr K(2003) 3527)

(Endast de franska och nederländska texterna är giltiga)

(Text av betydelse för EES)

(2005/137/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket i detta,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a i detta,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (1),

efter att i enlighet med nämnda artiklar (2) ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 17 oktober 2001 anmälde Belgien till kommissionen ett förslag till åtgärd som innebar att regionen Vallonien skulle skjuta till kapital till det nya stålindustriföretaget Carsid SA. Belgien har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 20 november 2001 och 14 februari 2002. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 17 oktober 2001 anmälde Belgien till kommissionen ett förslag till åtgärd som innebar att regionen Vallonien skulle skjuta till kapital till det nya stålindustriföretaget Carsid SA. Belgien har lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen genom skrivelser av den 20 november 2001 och 14 februari 2002.

| (2) | Genom en skrivelse av den 3 april 2002 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 6.5 i kommissionens beslut 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin (3). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 3 april 2002 underrättade kommissionen Belgien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 6.5 i kommissionens beslut 2496/96/EKSG av den 18 december 1996 om gemenskapsregler för statligt stöd till stålindustrin (3).

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning
   (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärden i fråga.

| (4) | Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Belgien, som givits tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i skrivelser av den 17 juni, 6 september, 22 oktober och 25 november 2002. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen har mottagit synpunkter från berörda parter. Den har översänt dessa synpunkter till Belgien, som givits tillfälle att bemöta dem. Dess kommentarer mottogs i skrivelser av den 17 juni, 6 september, 22 oktober och 25 november 2002.

II.   DELÄGARNA I CARSID

| (5) | Société wallonne de gestion et de participations (Sogepa) är ett holdingföretag som ägs av regionen Vallonien, och som bland annat har övertagit verksamheten från Société wallonne pour la sidérurgie (SWS). Mot bakgrund av Valloniens allmänna ekonomiska politik har detta företag som mål att inom stålindustrin främja skapande och expansion av företag liksom offentliga industriella initiativ. Vid tidpunkten för anmälan ägde Sogepa 25 % av kapitalet i den belgiska ståltillverkaren Cockerill Sambre. Företaget ägde också 25 % av kapitalet i Duferco Clabecq (se skäl 9 i detta beslut), Duferco La Louvière (se skäl 11) och Duferco Belgium (se skäl 12). |
| --- | --- |

(5)

Société wallonne de gestion et de participations (Sogepa) är ett holdingföretag som ägs av regionen Vallonien, och som bland annat har övertagit verksamheten från Société wallonne pour la sidérurgie (SWS). Mot bakgrund av Valloniens allmänna ekonomiska politik har detta företag som mål att inom stålindustrin främja skapande och expansion av företag liksom offentliga industriella initiativ. Vid tidpunkten för anmälan ägde Sogepa 25 % av kapitalet i den belgiska ståltillverkaren Cockerill Sambre. Företaget ägde också 25 % av kapitalet i Duferco Clabecq (se skäl 9 i detta beslut), Duferco La Louvière (se skäl 11) och Duferco Belgium (se skäl 12).

| (6) | Sogepas andel av kapitalet i Cockerill Sambre byttes den 17 december 2001 ut mot 8 % av kapitalet i Usinor, som i sin tur i början av 2002 köpte 4,25 % av kapitalet i Arcelor (se skäl 7). Sogepas andel av kapitalet i Duferco Clabecq minskades till 5,91 % efter att kapitalet minskat efter en förlusttäckning som genomfördes den 8 augusti 2002, och som följdes av ett kapitaltillskott från Duferco Investment. På samma sätt försvann Sogepas direkta deltagande i Duferco La Louvière nästan helt efter att kapitalet minskat till följd av en förlusttäckning som genomfördes den 8 november 2001, och som följdes av ett kapitaltillskott från Duferco Belgium. |
| --- | --- |

(6)

Sogepas andel av kapitalet i Cockerill Sambre byttes den 17 december 2001 ut mot 8 % av kapitalet i Usinor, som i sin tur i början av 2002 köpte 4,25 % av kapitalet i Arcelor (se skäl 7). Sogepas andel av kapitalet i Duferco Clabecq minskades till 5,91 % efter att kapitalet minskat efter en förlusttäckning som genomfördes den 8 augusti 2002, och som följdes av ett kapitaltillskott från Duferco Investment. På samma sätt försvann Sogepas direkta deltagande i Duferco La Louvière nästan helt efter att kapitalet minskat till följd av en förlusttäckning som genomfördes den 8 november 2001, och som följdes av ett kapitaltillskott från Duferco Belgium.

| (7) | Usinor Belgium SA är ett holdingföretag inom koncernen Usinor i Belgien. Den franska koncernen Usinor var fram till slutet av 2001 en av de största stålkoncernerna i Europa. Dess globala omsättning uppgick 2001 till 14 523 miljoner euro. Vid tidpunkten för anmälan ägde Usinor 75 % av kapitalet i Cockerill Sambre. I början av 2002 slogs Usinor samman med den luxemburgska koncernen Arbed och den spanska koncernen Aceralia, och bildade koncernen Arcelor, världens största stålproducent. |
| --- | --- |

(7)

Usinor Belgium SA är ett holdingföretag inom koncernen Usinor i Belgien. Den franska koncernen Usinor var fram till slutet av 2001 en av de största stålkoncernerna i Europa. Dess globala omsättning uppgick 2001 till 14 523 miljoner euro. Vid tidpunkten för anmälan ägde Usinor 75 % av kapitalet i Cockerill Sambre. I början av 2002 slogs Usinor samman med den luxemburgska koncernen Arbed och den spanska koncernen Aceralia, och bildade koncernen Arcelor, världens största stålproducent.

| (8) | Duferco Investment SA (Duferco Investment) är ett holdingföretag inom koncernen Duferco. Den sistnämnda är en privat italiensk-schweizisk koncern som är en specialiserad grossist av stålprodukter (inklusive råvaror), men som också tillverkar långa och platta kolstålsprodukter. Under 2001 hade koncernen en global omsättning på 3,2 miljarder US-dollar. I Belgien kontrollerar Duferco Investment två stålföretag, Duferco Clabecq och Duferco La Louvière. Dessa båda företag betalar Duferco Investment ersättning för de tjänster som koncernen tillhandahåller de belgiska företagen i form av en årlig provision på [...] (5) av deras omsättning som fördelar sig mellan en återförsäljarprovision på ([...]) och en förvaltningsprovision på ([...]). |
| --- | --- |

(8)

Duferco Investment SA (Duferco Investment) är ett holdingföretag inom koncernen Duferco. Den sistnämnda är en privat italiensk-schweizisk koncern som är en specialiserad grossist av stålprodukter (inklusive råvaror), men som också tillverkar långa och platta kolstålsprodukter. Under 2001 hade koncernen en global omsättning på 3,2 miljarder US-dollar. I Belgien kontrollerar Duferco Investment två stålföretag, Duferco Clabecq och Duferco La Louvière. Dessa båda företag betalar Duferco Investment ersättning för de tjänster som koncernen tillhandahåller de belgiska företagen i form av en årlig provision på [...] (5) av deras omsättning som fördelar sig mellan en återförsäljarprovision på ([...]) och en förvaltningsprovision på ([...]).

| (9) | Duferco Clabecq är ett företag som koncernen Duferco och de vallonska myndigheterna (via SWS) bildade i syfte att förvärva företaget Forges de Clabecq (6) som hade försatts i konkurs den 3 januari 1997. SWS bidrog med cirka 8,6 miljoner euro till Duferco Clabecqs kapital liksom med ett efterställt lån på cirka 13,6 miljoner euro (som till 75 % garanterades av koncernen Duferco). Koncernen Duferco sköt till cirka 25,9 miljoner euro. Genom ett beslut av den 25 november 1997 konstaterade kommissionen att denna åtgärd från SWS sida inte utgjorde statligt stöd. I detta beslut noterade kommissionen att företaget i sin affärsplan räknade med att få en positiv rörelsemarginal från och med det andra verksamhetsåret och generera vinst från och med det femte året. |
| --- | --- |

(9)

Duferco Clabecq är ett företag som koncernen Duferco och de vallonska myndigheterna (via SWS) bildade i syfte att förvärva företaget Forges de Clabecq (6) som hade försatts i konkurs den 3 januari 1997. SWS bidrog med cirka 8,6 miljoner euro till Duferco Clabecqs kapital liksom med ett efterställt lån på cirka 13,6 miljoner euro (som till 75 % garanterades av koncernen Duferco). Koncernen Duferco sköt till cirka 25,9 miljoner euro. Genom ett beslut av den 25 november 1997 konstaterade kommissionen att denna åtgärd från SWS sida inte utgjorde statligt stöd. I detta beslut noterade kommissionen att företaget i sin affärsplan räknade med att få en positiv rörelsemarginal från och med det andra verksamhetsåret och generera vinst från och med det femte året.

| (10) | I följande tabell redovisas några finansiella nyckeltal för Duferco Clabecq fram till den 30 september 2001.









  Miljoner euro |
| --- | --- |
| | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 |
| Kapital + reserver | 34,7 | 34,7 | 34,7 | 34,7 |
| Omsättning | 229,7 | 171,3 | 309,7 | 292,7 |
| Rörelseresultat | 3,0 | – 7,0 | – 4,9 | – 6,0 |
| Resultat före skatt | 1,3 | – 7,5 | – 6,7 | – 0,7 |
| Kumulerade förluster | | – 6,7 | – 14,3 | – 14,9 |
| Källa: Företagets årsredovisning. Räkenskapsåren löper från den första oktober till den sista september. |

(10)

I följande tabell redovisas några finansiella nyckeltal för Duferco Clabecq fram till den 30 september 2001.

Miljoner euro

1998

1999

2000

2001

Kapital + reserver

34,7

34,7

34,7

34,7

Omsättning

229,7

171,3

309,7

292,7

Rörelseresultat

3,0

– 7,0

– 4,9

– 6,0

Resultat före skatt

1,3

– 7,5

– 6,7

– 0,7

Kumulerade förluster

– 6,7

– 14,3

– 14,9

Källa: Företagets årsredovisning. Räkenskapsåren löper från den första oktober till den sista september.

| (11) | Duferco La Louvière är ett företag som Duferco Investment och de vallonska myndigheterna (via SWS) bildade i syfte att förvärva företaget Hoogovens-Usines Gustave Boël (7), som sedan oktober 1998 var föremål för en ackordsuppgörelse. SWS bidrog med cirka 17,8 miljoner euro till Duferco La Louvières kapital liksom med ett efterställt lån på cirka 27,8 miljoner euro (som till 75 % garanterades av koncernen Duferco). Koncernen Duferco sköt till cirka 53,5 miljoner euro. Genom ett beslut av den 1 juli 1999 konstaterade kommissionen att denna åtgärd från SWS sida inte utgjorde statligt stöd. I detta beslut noterade kommissionen att företaget i sin affärsplan räknade med att generera vinst från och med år 2000. |
| --- | --- |

(11)

Duferco La Louvière är ett företag som Duferco Investment och de vallonska myndigheterna (via SWS) bildade i syfte att förvärva företaget Hoogovens-Usines Gustave Boël (7), som sedan oktober 1998 var föremål för en ackordsuppgörelse. SWS bidrog med cirka 17,8 miljoner euro till Duferco La Louvières kapital liksom med ett efterställt lån på cirka 27,8 miljoner euro (som till 75 % garanterades av koncernen Duferco). Koncernen Duferco sköt till cirka 53,5 miljoner euro. Genom ett beslut av den 1 juli 1999 konstaterade kommissionen att denna åtgärd från SWS sida inte utgjorde statligt stöd. I detta beslut noterade kommissionen att företaget i sin affärsplan räknade med att generera vinst från och med år 2000.

| (12) | För att bidra till finansieringen av Duferco La Louvières ytterligare investeringar bildade Duferco Investment och Sogepa holdingföretaget Duferco Belgium, som skulle förvärva andelar i Duferco La Louvières. Sogepa bidrog med cirka 15,6 miljoner euro till Duferco Belgiums kapital liksom med ett efterställt lån på cirka 24,3 miljoner euro (som till 75 % garanterades av koncernen Duferco). Koncernen Duferco skulle skjuta till cirka 46,8 miljoner euro. Den 30 september 2001 hade 25 % av kapitalet lösts in (15,6 miljoner euro) och Sogepa hade betalat ut hela lånet. Den 20 september 2001 hade Duferco Belgium beviljat lån till ett belopp på cirka 36 miljoner euro för finansieringen av Duferco La Louvières investeringar. För det räkenskapsår som avslutades den 30 september 2001 redovisade Duferco Belgium en förlust på 31 209 euro. |
| --- | --- |

(12)

För att bidra till finansieringen av Duferco La Louvières ytterligare investeringar bildade Duferco Investment och Sogepa holdingföretaget Duferco Belgium, som skulle förvärva andelar i Duferco La Louvières. Sogepa bidrog med cirka 15,6 miljoner euro till Duferco Belgiums kapital liksom med ett efterställt lån på cirka 24,3 miljoner euro (som till 75 % garanterades av koncernen Duferco). Koncernen Duferco skulle skjuta till cirka 46,8 miljoner euro. Den 30 september 2001 hade 25 % av kapitalet lösts in (15,6 miljoner euro) och Sogepa hade betalat ut hela lånet. Den 20 september 2001 hade Duferco Belgium beviljat lån till ett belopp på cirka 36 miljoner euro för finansieringen av Duferco La Louvières investeringar. För det räkenskapsår som avslutades den 30 september 2001 redovisade Duferco Belgium en förlust på 31 209 euro.

| (13) | I följande tabell redovisas några finansiella nyckeltal för Duferco La Louvière fram till den 30 september 2001.








  Miljoner euro |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 |
| Kapital + reserver | 111,6 | 111,6 | 111,6 |
| Omsättning | 216,7 | 487,7 | 476,1 |
| Rörelseresultat | – 49,4 | – 7,8 | – 43,1 |
| Resultat före skatt | 46,2 | – 1,0 | – 41,7 |
| Kumulerade förluster | – 35,9 | – 36,9 | – 79,1 |
| Källa: Företagets årsredovisning. Räkenskapsåren löper från den första oktober till den sista september. |

(13)

I följande tabell redovisas några finansiella nyckeltal för Duferco La Louvière fram till den 30 september 2001.

Miljoner euro

1999

2000

2001

Kapital + reserver

111,6

111,6

111,6

Omsättning

216,7

487,7

476,1

Rörelseresultat

– 49,4

– 7,8

– 43,1

Resultat före skatt

46,2

– 1,0

– 41,7

Kumulerade förluster

– 35,9

– 36,9

– 79,1

Källa: Företagets årsredovisning. Räkenskapsåren löper från den första oktober till den sista september.

III.   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (14) | Efter att ordföranden för koncernen Usinor Sacilor i februari 2001 hade aviserat sin avsikt att avveckla varmvalsningslinjen vid Cockerill Sambres anläggning i Charleroi, hölls diskussioner mellan Usinor-Cockerill Sambre, koncernen Duferco och Sogepa som hade som främsta syfte att bilda ett gemensamt företag för tillverkning av valsämnen vid Cockerill Sambres befintliga anläggningar i Charleroi. Detta skulle kompletteras med utrustning från Duferco Clabecq (för stränggjutning) (8). Diskussionerna utmynnade i avtalet om bildandet Carsid, vilket undertecknades den 12 oktober 2001. |
| --- | --- |

(14)

Efter att ordföranden för koncernen Usinor Sacilor i februari 2001 hade aviserat sin avsikt att avveckla varmvalsningslinjen vid Cockerill Sambres anläggning i Charleroi, hölls diskussioner mellan Usinor-Cockerill Sambre, koncernen Duferco och Sogepa som hade som främsta syfte att bilda ett gemensamt företag för tillverkning av valsämnen vid Cockerill Sambres befintliga anläggningar i Charleroi. Detta skulle kompletteras med utrustning från Duferco Clabecq (för stränggjutning) (8). Diskussionerna utmynnade i avtalet om bildandet Carsid, vilket undertecknades den 12 oktober 2001.

| (15) | Valloniens åtgärd består i att Sogepa skall skjuta till en del av aktiekapitalet i det nya stålföretaget Carsid SA. Från början var det tänkt att denna andel skulle motsvara 20 miljoner euro. Med reservation för att man kunde komma att bestrida kommissionens analys i beslutet att inleda förfarandet underrättade emellertid Belgien genom en skrivelse av den 14 maj 2002 kommissionen om att Sogepas kapitaltillskott skulle sänkas till 9 miljoner euro och att återstående 11 miljoner euro som företaget ursprungligen skulle skjuta till i stället skall skjutas till (även detta kontant) av Duferco Investment. Syftet med denna transaktion var undkomma kommissionens invändningar. |
| --- | --- |

(15)

Valloniens åtgärd består i att Sogepa skall skjuta till en del av aktiekapitalet i det nya stålföretaget Carsid SA. Från början var det tänkt att denna andel skulle motsvara 20 miljoner euro. Med reservation för att man kunde komma att bestrida kommissionens analys i beslutet att inleda förfarandet underrättade emellertid Belgien genom en skrivelse av den 14 maj 2002 kommissionen om att Sogepas kapitaltillskott skulle sänkas till 9 miljoner euro och att återstående 11 miljoner euro som företaget ursprungligen skulle skjuta till i stället skall skjutas till (även detta kontant) av Duferco Investment. Syftet med denna transaktion var undkomma kommissionens invändningar.

| (16) | I avvaktan på ett positivt beslut från kommissionen bidrog Cockerill Sambre den 27 december 2001 med materiella tillgångar vars nettovärde fastställdes till 35 miljoner euro samtidigt som Duferco sköt till 25 miljoner euro i kontanter. Carsids startkapital fastställdes följaktligen till 60 miljoner euro. |
| --- | --- |

(16)

I avvaktan på ett positivt beslut från kommissionen bidrog Cockerill Sambre den 27 december 2001 med materiella tillgångar vars nettovärde fastställdes till 35 miljoner euro samtidigt som Duferco sköt till 25 miljoner euro i kontanter. Carsids startkapital fastställdes följaktligen till 60 miljoner euro.

| (17) | Cockerill Sambres bidrag med materiella tillgångar bestod i en produktionslinje som i stora drag motsvarade den integrerade produktionslinjen vid anläggningen i Charleroi och produktionslinjen för elektrostål vid anläggningen i Marcinelle. Dessa anläggningar bedömdes i oktober 2001 av ett oberoende konsultföretag, som fastställde nyttovärdet till [...] miljoner euro. Cockerill bidrog också med lager till ett värde av [...] miljoner euro och en skuldsida i balansräkningen bestående av avsättningar ([...] miljoner euro), löneskulder ([...] miljoner euro) och leverantörsskulder ([...] miljoner euro). |
| --- | --- |

(17)

Cockerill Sambres bidrag med materiella tillgångar bestod i en produktionslinje som i stora drag motsvarade den integrerade produktionslinjen vid anläggningen i Charleroi och produktionslinjen för elektrostål vid anläggningen i Marcinelle. Dessa anläggningar bedömdes i oktober 2001 av ett oberoende konsultföretag, som fastställde nyttovärdet till [...] miljoner euro. Cockerill bidrog också med lager till ett värde av [...] miljoner euro och en skuldsida i balansräkningen bestående av avsättningar ([...] miljoner euro), löneskulder ([...] miljoner euro) och leverantörsskulder ([...] miljoner euro).

| (18) | Dufercos tillskott av likvida medel användes omedelbart för förvärvet av utrustningen för stränggjutningsanläggning för produktion av breda band och annan kringutrustning från anläggningen i Clabecq. Dessa anläggningar bedömdes i november 2001 av ett oberoende konsultföretag, som fastställde nyttovärdet till 25 miljoner euro. |
| --- | --- |

(18)

Dufercos tillskott av likvida medel användes omedelbart för förvärvet av utrustningen för stränggjutningsanläggning för produktion av breda band och annan kringutrustning från anläggningen i Clabecq. Dessa anläggningar bedömdes i november 2001 av ett oberoende konsultföretag, som fastställde nyttovärdet till 25 miljoner euro.

| (19) | Direkt efter företagsbildningen överlät Cockerill 40 % av sin andel i Carsid till Usinor Belgium samt 18,33 % till Duferco (till ett pris av [...] miljoner euro som skulle betalas med början den [...]). Följaktligen delas kapitalet i Carsid nu mellan Usinor Belgium (40 %) och Duferco (60 %). Efter de kapitaltillskott som planerades av Sogepa och Duferco Investment kommer Sogepas slutgiltiga andel av kapitalet i Carsid att uppgå till 11,25 %, där övriga aktieägare äger 58,75 % (Duferco Investment) och 30 % (Usinor Belgium SA) av kapitalet i Carsid. |
| --- | --- |

(19)

Direkt efter företagsbildningen överlät Cockerill 40 % av sin andel i Carsid till Usinor Belgium samt 18,33 % till Duferco (till ett pris av [...] miljoner euro som skulle betalas med början den [...]). Följaktligen delas kapitalet i Carsid nu mellan Usinor Belgium (40 %) och Duferco (60 %). Efter de kapitaltillskott som planerades av Sogepa och Duferco Investment kommer Sogepas slutgiltiga andel av kapitalet i Carsid att uppgå till 11,25 %, där övriga aktieägare äger 58,75 % (Duferco Investment) och 30 % (Usinor Belgium SA) av kapitalet i Carsid.

IV.   PRINCIPER FÖR CARSIDS VERKSAMHET

| (20) | Carsid kommer att ha två produktionslinjer för stålämnen, en linje för integrerad framställning av gjutjärn och en produktionskapacitet på 1,8 miljoner ton per år som kommer att gå till Duferco, och en linje för framställning av elektrostål vars produktion kommer att delas mellan Cockerill ([...]) och Dufercos vallonska företag ([...]). Under en övergångsperiod på [...] kommer dock huvuddelen av Carsids produktion att gå till Cockerill Sambre. |
| --- | --- |

(20)

Carsid kommer att ha två produktionslinjer för stålämnen, en linje för integrerad framställning av gjutjärn och en produktionskapacitet på 1,8 miljoner ton per år som kommer att gå till Duferco, och en linje för framställning av elektrostål vars produktion kommer att delas mellan Cockerill ([...]) och Dufercos vallonska företag ([...]). Under en övergångsperiod på [...] kommer dock huvuddelen av Carsids produktion att gå till Cockerill Sambre.

| (21) | Transaktionen innebär en definitiv nedläggning av masugnen i Clabecq med en produktionskapacitet på cirka 1,5 miljoner ton stål per år. |
| --- | --- |

(21)

Transaktionen innebär en definitiv nedläggning av masugnen i Clabecq med en produktionskapacitet på cirka 1,5 miljoner ton stål per år.

| (22) | Carsid kommer enbart att producera för företag i koncernen Duferco och Arcelor, och kommer inte att verka på den öppna marknaden. I detta syfte har Cockerill Sambre och koncernen Duferco undertecknat långsiktiga leveransavtal med Carsid som gäller fram till slutet av [...] (Cockerill Sambre) eller [...] (Duferco). Cockerill Sambre kan säga upp avtalet först [...]. Om Cockerill Sambre skulle utnyttja sin rätt att sälja sina aktier i Carsid kan dessutom både Cockerill Sambre och Duferco säga upp avtalen från [...]. |
| --- | --- |

(22)

Carsid kommer enbart att producera för företag i koncernen Duferco och Arcelor, och kommer inte att verka på den öppna marknaden. I detta syfte har Cockerill Sambre och koncernen Duferco undertecknat långsiktiga leveransavtal med Carsid som gäller fram till slutet av [...] (Cockerill Sambre) eller [...] (Duferco). Cockerill Sambre kan säga upp avtalet först [...]. Om Cockerill Sambre skulle utnyttja sin rätt att sälja sina aktier i Carsid kan dessutom både Cockerill Sambre och Duferco säga upp avtalen från [...].

| (23) | Utöver den produktionsutrustning som redan nämnts (se avsnitt IV) räknar Carsid också med att köpa en ny anläggning [...] för att förbättra produkternas kvalitet liksom med att göra investeringar i underhåll av övriga anläggningar samt miljöinvesteringar. Kostnaden för att flytta den kontinuerliga gjutningen från Duferco Clabecq till Charleroi uppskattas till [...] miljoner euro. Usinor Belgium kommer att bidra till Carsids lånebehov genom ett lån på [...] och en öppen kredit på samma belopp till en årlig räntesats på [...]. |
| --- | --- |

(23)

Utöver den produktionsutrustning som redan nämnts (se avsnitt IV) räknar Carsid också med att köpa en ny anläggning [...] för att förbättra produkternas kvalitet liksom med att göra investeringar i underhåll av övriga anläggningar samt miljöinvesteringar. Kostnaden för att flytta den kontinuerliga gjutningen från Duferco Clabecq till Charleroi uppskattas till [...] miljoner euro. Usinor Belgium kommer att bidra till Carsids lånebehov genom ett lån på [...] och en öppen kredit på samma belopp till en årlig räntesats på [...].

| (24) | Råvaruförsörjningen kommer mot ersättning att delegeras till ansvariga avdelningar inom Arcelor och koncernen Duferco. Sålunda kommer koncernen [...] att ansvara för inköp av skrot, medan koncernen [...] kommer att ansvara för inköp av järnmalm, kol och koks. |
| --- | --- |

(24)

Råvaruförsörjningen kommer mot ersättning att delegeras till ansvariga avdelningar inom Arcelor och koncernen Duferco. Sålunda kommer koncernen [...] att ansvara för inköp av skrot, medan koncernen [...] kommer att ansvara för inköp av järnmalm, kol och koks.

| (25) | Carsids aktieägare har kommit överens om att de företag till vilka produktionen av stålämnen går skall täcka produktionskostnaderna för respektive produktionslinje. Stålämnena skall dessutom levereras till produktionskostnad + 1 % för att säkerställa att företaget inte gör någon förlust. Från och med det [...] året har aktieägarna också kommit överens om att dela ut [...] av vinsten i form av utdelning. |
| --- | --- |

(25)

Carsids aktieägare har kommit överens om att de företag till vilka produktionen av stålämnen går skall täcka produktionskostnaderna för respektive produktionslinje. Stålämnena skall dessutom levereras till produktionskostnad + 1 % för att säkerställa att företaget inte gör någon förlust. Från och med det [...] året har aktieägarna också kommit överens om att dela ut [...] av vinsten i form av utdelning.

| (26) | De fasta kostnaderna för gjutningslinjen kommer att bäras av Duferco och de fasta kostnaderna för linjen för elektrostål av Cockerill Sambre upp till en kapacitet på [...] ton. När kapaciteten vid linjen för elektrostål har uppnått en miljon ton kommer enbart [...] att belasta Cockerill, medan återstoden kommer att belasta Duferco. Den part som utnyttjar hela eller en del av den kapacitet som är ägnad åt den andra parten skall dock bära de fasta kostnaderna i proportion till sitt utnyttjande. De rörliga kostnaderna kommer att bäras av varje part i proportion till den produktion som är ägnad åt respektive part. I avtalet har man fastställt att arbetskraften inom linjen för elektrostål i huvudsak är rörlig genom att man permitterar och så långt som möjligt utnyttjar arbetskraft från gjutningslinjen. |
| --- | --- |

(26)

De fasta kostnaderna för gjutningslinjen kommer att bäras av Duferco och de fasta kostnaderna för linjen för elektrostål av Cockerill Sambre upp till en kapacitet på [...] ton. När kapaciteten vid linjen för elektrostål har uppnått en miljon ton kommer enbart [...] att belasta Cockerill, medan återstoden kommer att belasta Duferco. Den part som utnyttjar hela eller en del av den kapacitet som är ägnad åt den andra parten skall dock bära de fasta kostnaderna i proportion till sitt utnyttjande. De rörliga kostnaderna kommer att bäras av varje part i proportion till den produktion som är ägnad åt respektive part. I avtalet har man fastställt att arbetskraften inom linjen för elektrostål i huvudsak är rörlig genom att man permitterar och så långt som möjligt utnyttjar arbetskraft från gjutningslinjen.

V.   LÄGET PÅ STÅLMARKNADEN UNDER 2001

| (27) | Efter ett mycket gott år för gemenskapens stålindustri år 2000 med en rekordproduktion på 163,2 miljoner ton stål kunde man i början av 2001 konstatera en tendens till sjunkande produktion, vilken senare har bekräftats. Mer allmänt tillkom till den ekonomiska avmattning som konstaterats överallt i världen även den osäkerhet kring den ekonomiska utvecklingen som skapades av terrorattackerna i USA den 11 september 2001. |
| --- | --- |

(27)

Efter ett mycket gott år för gemenskapens stålindustri år 2000 med en rekordproduktion på 163,2 miljoner ton stål kunde man i början av 2001 konstatera en tendens till sjunkande produktion, vilken senare har bekräftats. Mer allmänt tillkom till den ekonomiska avmattning som konstaterats överallt i världen även den osäkerhet kring den ekonomiska utvecklingen som skapades av terrorattackerna i USA den 11 september 2001.

| (28) | När det mer specifikt gäller platta kolstålprodukter, som är Duferco Clabecqs och Duferco La Louvières viktigaste produkter, var situationen i gemenskapen under 2001 mycket bekymmersam, bland annat på grund av importen (se uppgifter om denna för år 2001 i kommissionens förordning (EG) nr 560/2002 av den 27 mars 2002 om införande av provisoriska skyddsåtgärder mot import av vissa stålprodukter (9). Det globala läget var knappast bättre, vilket alla deltagare noterade vid OECD:s toppmöte den 17–18 september 2001. Dessutom spädde de stålundersökningar som USA inledde i januari och juli 2001 på osäkerheten kring utvecklingen av den internationella handeln med stålprodukter. |
| --- | --- |

(28)

När det mer specifikt gäller platta kolstålprodukter, som är Duferco Clabecqs och Duferco La Louvières viktigaste produkter, var situationen i gemenskapen under 2001 mycket bekymmersam, bland annat på grund av importen (se uppgifter om denna för år 2001 i kommissionens förordning (EG) nr 560/2002 av den 27 mars 2002 om införande av provisoriska skyddsåtgärder mot import av vissa stålprodukter (9). Det globala läget var knappast bättre, vilket alla deltagare noterade vid OECD:s toppmöte den 17–18 september 2001. Dessutom spädde de stålundersökningar som USA inledde i januari och juli 2001 på osäkerheten kring utvecklingen av den internationella handeln med stålprodukter.

| (29) | Belgien är nettoexportör av stålprodukter. Under 2001 gick mer än 70 % av dess produktion till övriga gemenskapen. |
| --- | --- |

(29)

Belgien är nettoexportör av stålprodukter. Under 2001 gick mer än 70 % av dess produktion till övriga gemenskapen.

VI.   DE TVIVEL SOM KOMMISSIONEN UTTRYCKTE NÄR DEN INLEDDE FÖRFARANDET

| (30) | Kommissionen uttryckte tvivel kring huruvida Sogepa uppträdde som en privat investerare i en marknadsekonomi, även vid en analys mot bakgrund av dess tidigare investeringar. Kommissionens tvivel grundade sig på följande:






  — | En hypotetisk privat aktieägare till Carsid skulle aldrig ha varit beredd att godta att denne själv måste skjuta till alla likvida medel för att tillgodose det nya företagets behov eftersom Carsids privata respektive offentliga aktieägare i så fall inte skulle ta likvärdiga risker. De privata ägarnas bidrag består bara av att flytta produktionsanläggningar mellan företag inom koncernen. Staten skjuter däremot till nytt kapital och tar därmed en ny risk. |
| --- | --- | --- |

(30)

Kommissionen uttryckte tvivel kring huruvida Sogepa uppträdde som en privat investerare i en marknadsekonomi, även vid en analys mot bakgrund av dess tidigare investeringar. Kommissionens tvivel grundade sig på följande:

—

En hypotetisk privat aktieägare till Carsid skulle aldrig ha varit beredd att godta att denne själv måste skjuta till alla likvida medel för att tillgodose det nya företagets behov eftersom Carsids privata respektive offentliga aktieägare i så fall inte skulle ta likvärdiga risker. De privata ägarnas bidrag består bara av att flytta produktionsanläggningar mellan företag inom koncernen. Staten skjuter däremot till nytt kapital och tar därmed en ny risk.

| — | Den väntade avkastningen på det kapital som staten investerat i Carsid kan inte anses motsvara en privat investerares förväntningar eftersom avkastningen på denna investering beror dels på den särskilda situationen för de företag som berörs av projektet, dels på stålindustrins utveckling på global, europeisk och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Den väntade avkastningen på det kapital som staten investerat i Carsid kan inte anses motsvara en privat investerares förväntningar eftersom avkastningen på denna investering beror dels på den särskilda situationen för de företag som berörs av projektet, dels på stålindustrins utveckling på global, europeisk och regional nivå.

VII.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

A.   Corus

| (31) | Ståltillverkaren Corus anser att Valloniens investering i Carsid via Sopega utgör ett statligt stöd. Företaget grundar sin ståndpunkt på det faktum att en privat investerare som vill göra en lönsam investering inte skulle skjuta till kapital till Carsid på de villkor som Sogepa accepterar. |
| --- | --- |

(31)

Ståltillverkaren Corus anser att Valloniens investering i Carsid via Sopega utgör ett statligt stöd. Företaget grundar sin ståndpunkt på det faktum att en privat investerare som vill göra en lönsam investering inte skulle skjuta till kapital till Carsid på de villkor som Sogepa accepterar.

| (32) | För det första anser Corus att Carsid varken är eller kommer att bli konkurrenskraftigt. Enligt Corus lider Carsid på grund av sin lokalisering i inlandet av vissa konkurrensnackdelar när det gäller insatskostnaderna, det vill säga för arbetskraft, kol och malm, skrot och el. För övrigt är det för litet för att kunna uppnå stordriftsfördelar (10). Däremot har Carsid inga speciella fördelar: företaget säljer enkla halvfabrikat för vilka det råder överkapacitet, samtidigt som andra tillverkare är bättre belägna för export. Produktionskostnaden i Charleroi ligger för närvarande 15 % över genomsnittet. Med en kostnad på 219 US-dollar per ton har Charleroi de högsta kostnaderna i Europa (näst den grekiska tillverkaren Halyvourgiki). Företaget ligger på plats 207 av 300 tillverkare som analyserats av World Steel Dynamics. |
| --- | --- |

(32)

För det första anser Corus att Carsid varken är eller kommer att bli konkurrenskraftigt. Enligt Corus lider Carsid på grund av sin lokalisering i inlandet av vissa konkurrensnackdelar när det gäller insatskostnaderna, det vill säga för arbetskraft, kol och malm, skrot och el. För övrigt är det för litet för att kunna uppnå stordriftsfördelar (10). Däremot har Carsid inga speciella fördelar: företaget säljer enkla halvfabrikat för vilka det råder överkapacitet, samtidigt som andra tillverkare är bättre belägna för export. Produktionskostnaden i Charleroi ligger för närvarande 15 % över genomsnittet. Med en kostnad på 219 US-dollar per ton har Charleroi de högsta kostnaderna i Europa (näst den grekiska tillverkaren Halyvourgiki). Företaget ligger på plats 207 av 300 tillverkare som analyserats av World Steel Dynamics.

| (33) | Om man till detta lägger det faktum att Carsid säljer sina stålämnen till ett pris som är lika med kostnaderna plus 1 % hamnar Duferco och Arcelor i en konkurrensmässigt ofördelaktig situation när det gäller att sälja färdiga produkter som tillverkats av dessa stålämnen. En privat investerare som funderade på att köpa in sig i Carsid skulle följaktligen frukta att detta förhållande i längden skulle medföra antingen en kraftig minskning av Dufercos och Arcelors inköp hos Carsid eller en omförhandling av priset. Denna fruktan skulle förmå den privata investeraren att öka riskpremien vid ett investeringsbeslut och kräva en avkastning som överstiger den normala. |
| --- | --- |

(33)

Om man till detta lägger det faktum att Carsid säljer sina stålämnen till ett pris som är lika med kostnaderna plus 1 % hamnar Duferco och Arcelor i en konkurrensmässigt ofördelaktig situation när det gäller att sälja färdiga produkter som tillverkats av dessa stålämnen. En privat investerare som funderade på att köpa in sig i Carsid skulle följaktligen frukta att detta förhållande i längden skulle medföra antingen en kraftig minskning av Dufercos och Arcelors inköp hos Carsid eller en omförhandling av priset. Denna fruktan skulle förmå den privata investeraren att öka riskpremien vid ett investeringsbeslut och kräva en avkastning som överstiger den normala.

| (34) | Corus tror inte att Carsid kommer att uppnå en varaktig lönsamhet. Det är av denna anledning som Usinor i februari öppet förklarade att stålproduktionen i Charleroi inte har någon framtid. Följaktligen kan Sogepas investering inte betraktas som en normal investerares handling. De andra investerarna har andra motiv: Usinor vill lämna Charleroi utan att förhandla om de åtaganden som företaget gjorde när det köpte Cockerill, och den aktuella transaktionen utgör ett sätt att göra det som medför små eller rent av inga kostnader. Duferco kan för sin del förmodligen mer än återvinna de förluster företaget gör till följd av att dess belgiska dotterföretag köper valsämnen av Carsid genom den vinst som det gör på försäljningen av slutprodukten. Duferco betraktar också transaktionen som ett sätt att slippa reparera masugnen i Clabecq och flytta produktionen till Charleroi, där man hoppas på att förlora mindre pengar än i Clabecq. Transaktionen kommer emellertid inte att generera någon vinst. Sogepa investerar därför bara för att rädda arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(34)

Corus tror inte att Carsid kommer att uppnå en varaktig lönsamhet. Det är av denna anledning som Usinor i februari öppet förklarade att stålproduktionen i Charleroi inte har någon framtid. Följaktligen kan Sogepas investering inte betraktas som en normal investerares handling. De andra investerarna har andra motiv: Usinor vill lämna Charleroi utan att förhandla om de åtaganden som företaget gjorde när det köpte Cockerill, och den aktuella transaktionen utgör ett sätt att göra det som medför små eller rent av inga kostnader. Duferco kan för sin del förmodligen mer än återvinna de förluster företaget gör till följd av att dess belgiska dotterföretag köper valsämnen av Carsid genom den vinst som det gör på försäljningen av slutprodukten. Duferco betraktar också transaktionen som ett sätt att slippa reparera masugnen i Clabecq och flytta produktionen till Charleroi, där man hoppas på att förlora mindre pengar än i Clabecq. Transaktionen kommer emellertid inte att generera någon vinst. Sogepa investerar därför bara för att rädda arbetstillfällen.

| (35) | För det andra anser Corus att den väntade avkastningen på investeringen är otillräcklig för att motivera den. Corus har beräknat nettonuvärdet på den avkastning som Sogepa kan förmodas få på sin investering. Med de mest optimistiska antagandena kan Sogepa enligt Corus som bäst hoppas på en internavkastning på 4,9 %. Det framgår tydligt att denna avkastning ligger klart under den nivå som en privat investerare skulle kräva. Med nästan alla andra antaganden blir avkastningen negativ. |
| --- | --- |

(35)

För det andra anser Corus att den väntade avkastningen på investeringen är otillräcklig för att motivera den. Corus har beräknat nettonuvärdet på den avkastning som Sogepa kan förmodas få på sin investering. Med de mest optimistiska antagandena kan Sogepa enligt Corus som bäst hoppas på en internavkastning på 4,9 %. Det framgår tydligt att denna avkastning ligger klart under den nivå som en privat investerare skulle kräva. Med nästan alla andra antaganden blir avkastningen negativ.

| (36) | För det tredje anser Cours att värdet på den utrustning som de andra delägarna bidrar med är kraftigt överdrivet. Transaktionen gör det i själva verket möjligt för Cockerill att i princip överge anläggningen i Charleroi utan att behöva betala några nedläggningskostnader. Eftersom man inte kan vänta sig att utrustningen kommer att generera någon som helst vinst i det aktuella sammanhanget är dess verkliga värde lika med noll. Om utrustningen hade auktionerats ut skulle försäljningsintäkterna i vilket fall som helst inte ha överstigit skrotvärdet. Corus erfarenheter på området visar att skrotvärdet i allra bästa fall täcker de miljökostnader som är förknippade med en uppröjning av området. |
| --- | --- |

(36)

För det tredje anser Cours att värdet på den utrustning som de andra delägarna bidrar med är kraftigt överdrivet. Transaktionen gör det i själva verket möjligt för Cockerill att i princip överge anläggningen i Charleroi utan att behöva betala några nedläggningskostnader. Eftersom man inte kan vänta sig att utrustningen kommer att generera någon som helst vinst i det aktuella sammanhanget är dess verkliga värde lika med noll. Om utrustningen hade auktionerats ut skulle försäljningsintäkterna i vilket fall som helst inte ha överstigit skrotvärdet. Corus erfarenheter på området visar att skrotvärdet i allra bästa fall täcker de miljökostnader som är förknippade med en uppröjning av området.

| (37) | För det fjärde anser Corus att även om värdet på utrustningen hade uppskattats korrekt, så skulle Sogepa ha tagit på sig en större risk än de privata ägarna i Carsid eftersom det var den enda aktieägaren som sköt till nytt kapital till ett minst sagt osäkert projekt. Med tanke på att de båda privata aktieägarnas bidrag till Carsid var materiella tillgångar, antingen direkt eller indirekt genom att deras bidrag användes för att köpa en fabrik som redan tillhörde företagen i koncernen, tvivlar Corus på att en privat aktieägare skulle ha varit beredd att ensam skjuta till alla likvida medel som krävdes för att tillgodose företagets nya behov. |
| --- | --- |

(37)

För det fjärde anser Corus att även om värdet på utrustningen hade uppskattats korrekt, så skulle Sogepa ha tagit på sig en större risk än de privata ägarna i Carsid eftersom det var den enda aktieägaren som sköt till nytt kapital till ett minst sagt osäkert projekt. Med tanke på att de båda privata aktieägarnas bidrag till Carsid var materiella tillgångar, antingen direkt eller indirekt genom att deras bidrag användes för att köpa en fabrik som redan tillhörde företagen i koncernen, tvivlar Corus på att en privat aktieägare skulle ha varit beredd att ensam skjuta till alla likvida medel som krävdes för att tillgodose företagets nya behov.

| (38) | För det femte hävdar Corus att man på grund av det faktum att stålindustrin kännetecknas av en strukturell överkapacitet kan presumera statligt stöd vid ett offentligt förvärv av aktier i ett företag i branschen. |
| --- | --- |

(38)

För det femte hävdar Corus att man på grund av det faktum att stålindustrin kännetecknas av en strukturell överkapacitet kan presumera statligt stöd vid ett offentligt förvärv av aktier i ett företag i branschen.

| (39) | För det sjätte skulle transaktionen enligt Corus vara möjlig endast tack vare det särskilda förtidspensionsprogrammet för Charleroi och Clabecq. Enligt Corus kräver ett undantag från den lagstadgade lägsta pensionsåldern (58 år) ett diskretionärt beslut av myndigheterna, eftersom Carsid annars hade varit tvunget att ta över alla arbetstagare i Charleroi eller stå för samtliga kostnader för att förtidspensionera dem. Enligt Corus utgör myndigheternas delaktighet i programmet för förtidspensionering ett statligt stöd. |
| --- | --- |

(39)

För det sjätte skulle transaktionen enligt Corus vara möjlig endast tack vare det särskilda förtidspensionsprogrammet för Charleroi och Clabecq. Enligt Corus kräver ett undantag från den lagstadgade lägsta pensionsåldern (58 år) ett diskretionärt beslut av myndigheterna, eftersom Carsid annars hade varit tvunget att ta över alla arbetstagare i Charleroi eller stå för samtliga kostnader för att förtidspensionera dem. Enligt Corus utgör myndigheternas delaktighet i programmet för förtidspensionering ett statligt stöd.

| (40) | För det sjunde anser Corus att det allmänna sammanhanget inte motiverar Sogepas investering. Med tanke på de tidigare resultaten av Sogepas insatser skulle ingen privat investerare ha gått med på att göra någon ytterligare investering. En privat investerare i Sogepas sits skulle ha avbrutit allt samarbete med Duferco/Cockerill hellre än att skjuta till nytt kapital till Carsid. |
| --- | --- |

(40)

För det sjunde anser Corus att det allmänna sammanhanget inte motiverar Sogepas investering. Med tanke på de tidigare resultaten av Sogepas insatser skulle ingen privat investerare ha gått med på att göra någon ytterligare investering. En privat investerare i Sogepas sits skulle ha avbrutit allt samarbete med Duferco/Cockerill hellre än att skjuta till nytt kapital till Carsid.

B.   Förenade kungariket

| (41) | Förenade kungariket anser att det faktum att företaget, även om det är oberoende, inte verkar på den öppna marknaden innebär att det är föga troligt att en privat investerare som vill få avkastning på en investering skulle ha skjutit till kapital till Carsid enligt de villkor som ställdes upp. |
| --- | --- |

(41)

Förenade kungariket anser att det faktum att företaget, även om det är oberoende, inte verkar på den öppna marknaden innebär att det är föga troligt att en privat investerare som vill få avkastning på en investering skulle ha skjutit till kapital till Carsid enligt de villkor som ställdes upp.

VIII.   KOMMENTARER FRÅN BELGIEN

| (42) | För det första hävdar de belgiska myndigheterna att de vallonska myndigheterna sedan decennier har fört en politik som går ut på att investera i regionens stålindustri och att Sogepa därmed inte kan betraktas som en oberoende privat investerare bara för att företaget äger aktier i Duferco Clabecq, Duferco La Louvière och Arcelor. De anser att Sogepas uppträdande kan jämföras med ett privat holdingföretag eller en privat företagskoncern som för en sektoriell politik och vägleds av mer långsiktiga lönsamhetsutsikter eftersom det gör sin investering i egenskap av aktieägare i ett industriellt projekt som inbegriper två koncerner i vilka det är delägare (indirekta intäkter) och vars lönsamhet är säkrad (direkta intäkter). |
| --- | --- |

(42)

För det första hävdar de belgiska myndigheterna att de vallonska myndigheterna sedan decennier har fört en politik som går ut på att investera i regionens stålindustri och att Sogepa därmed inte kan betraktas som en oberoende privat investerare bara för att företaget äger aktier i Duferco Clabecq, Duferco La Louvière och Arcelor. De anser att Sogepas uppträdande kan jämföras med ett privat holdingföretag eller en privat företagskoncern som för en sektoriell politik och vägleds av mer långsiktiga lönsamhetsutsikter eftersom det gör sin investering i egenskap av aktieägare i ett industriellt projekt som inbegriper två koncerner i vilka det är delägare (indirekta intäkter) och vars lönsamhet är säkrad (direkta intäkter).

| (43) | Å andra sidan bestrider de belgiska myndigheterna kommissionens påstående att Sogepa är den enda aktieägaren som bidrog med nya pengar eftersom Duferco Investment gjorde ett kapitaltillskott på 25 miljoner euro till Carsid den 27 december 2001. Även om försäljningen av den kontinuerliga gjutprocessen vid Duferco Clabecq utgjorde en del av de bidrag som gjordes av Carsids båda privata aktieägare, så var denna överlåtelse motiverad av det faktum att Carsid för koncernen Dufercos räkning måste producera stålämnen av en specifik dimension som krävde att man investerade i en kontinuerlig gjutningsanläggning som motsvarade den i Clabecq. |
| --- | --- |

(43)

Å andra sidan bestrider de belgiska myndigheterna kommissionens påstående att Sogepa är den enda aktieägaren som bidrog med nya pengar eftersom Duferco Investment gjorde ett kapitaltillskott på 25 miljoner euro till Carsid den 27 december 2001. Även om försäljningen av den kontinuerliga gjutprocessen vid Duferco Clabecq utgjorde en del av de bidrag som gjordes av Carsids båda privata aktieägare, så var denna överlåtelse motiverad av det faktum att Carsid för koncernen Dufercos räkning måste producera stålämnen av en specifik dimension som krävde att man investerade i en kontinuerlig gjutningsanläggning som motsvarade den i Clabecq.

| (44) | När det gäller frågan huruvida Sogepa tar på sig större risker anser de belgiska myndigheterna att företaget tar risker i förhållande till sitt bidrag. Samtliga aktieägare i Carsid tar enligt belgisk lagstiftning samma risk oavsett om de bidrar med utrustning eller med nytt kapital. Kommissionen kan inte ålägga Sogepa att bidra med materiella tillgångar eller de privata aktieägarna att skjuta till nytt kapital i kontanter oaktat de bidrag till ett värde av 60 miljoner euro som de redan har lämnat. |
| --- | --- |

(44)

När det gäller frågan huruvida Sogepa tar på sig större risker anser de belgiska myndigheterna att företaget tar risker i förhållande till sitt bidrag. Samtliga aktieägare i Carsid tar enligt belgisk lagstiftning samma risk oavsett om de bidrar med utrustning eller med nytt kapital. Kommissionen kan inte ålägga Sogepa att bidra med materiella tillgångar eller de privata aktieägarna att skjuta till nytt kapital i kontanter oaktat de bidrag till ett värde av 60 miljoner euro som de redan har lämnat.

| (45) | Vad gäller värdet på de anläggningar som har lämnats som bidrag uppger de belgiska myndigheterna att de har värderats av oberoende experter. Beträffande Cockerill Sambres bidrag måste man enligt artikel 444 i den belgiska bolagslagen utse en revisor. När det gäller värdet på den utrustning som köpts från Duferco Clabecq uppger Belgien att utöver det faktum att Arcelor har godtagit det värde som experterna fastställt, så skulle en ny liknande anläggning för stränggjutning för närvarande kosta 60 miljoner euro. Det skulle dessutom ta mellan 18 och 24 månader att installera den, medan Duferco Clabecqs anläggning kunde flyttas och installeras på tolv månader. |
| --- | --- |

(45)

Vad gäller värdet på de anläggningar som har lämnats som bidrag uppger de belgiska myndigheterna att de har värderats av oberoende experter. Beträffande Cockerill Sambres bidrag måste man enligt artikel 444 i den belgiska bolagslagen utse en revisor. När det gäller värdet på den utrustning som köpts från Duferco Clabecq uppger Belgien att utöver det faktum att Arcelor har godtagit det värde som experterna fastställt, så skulle en ny liknande anläggning för stränggjutning för närvarande kosta 60 miljoner euro. Det skulle dessutom ta mellan 18 och 24 månader att installera den, medan Duferco Clabecqs anläggning kunde flyttas och installeras på tolv månader.

| (46) | I frågan om Carsids konkurrenskraft anser de belgiska myndigheterna att Carsid har många fördelar, till exempel sänkta kostnader (11), en flexibel produktionsöverföring mellan gjutningslinjen och produktionslinjen för elektrostål, vilket gör det lätt att anpassa sig efter efterfrågan, samt skapandet av en regional innesluten marknad som gör det möjligt att leverera till Dufercos och Arcelors valsverk. Oaktat de fördelar som är förknippade med att ha sina anläggningar vid havet som Corus påtalar, så producerar Carsid, som är beläget nära sina samarbetsparter, valsämnen till ett pris av [...] euro per ton, vilket är mindre än den siffra på 219 US-dollar som Corus anger. |
| --- | --- |

(46)

I frågan om Carsids konkurrenskraft anser de belgiska myndigheterna att Carsid har många fördelar, till exempel sänkta kostnader (11), en flexibel produktionsöverföring mellan gjutningslinjen och produktionslinjen för elektrostål, vilket gör det lätt att anpassa sig efter efterfrågan, samt skapandet av en regional innesluten marknad som gör det möjligt att leverera till Dufercos och Arcelors valsverk. Oaktat de fördelar som är förknippade med att ha sina anläggningar vid havet som Corus påtalar, så producerar Carsid, som är beläget nära sina samarbetsparter, valsämnen till ett pris av [...] euro per ton, vilket är mindre än den siffra på 219 US-dollar som Corus anger.

| (47) | När det gäller Carsids produktionskostnader visar en undersökning som gjorts av CRU International Limited att Marcinelles kostnader år 2000 uppgick till 176,6 US-dollar, vilket innebär att de bara ligger 3 % över genomsnittet i Europa och 4 % över genomsnittet i världen. Denna undersökning grundade sig på en produktion på 1 650 kiloton, medan Carsids nuvarande produktion uppgår till 1 800 kiloton. En ökad produktion och en förbättrad produktivitet förklarar de minskade produktionskostnaderna för stålämnen, och de uppgår i idag till cirka [...] euro per ton, det vill säga långt under det europeiska marknadspriset, som uppgår till cirka 225 euro per ton (inklusive transport). |
| --- | --- |

(47)

När det gäller Carsids produktionskostnader visar en undersökning som gjorts av CRU International Limited att Marcinelles kostnader år 2000 uppgick till 176,6 US-dollar, vilket innebär att de bara ligger 3 % över genomsnittet i Europa och 4 % över genomsnittet i världen. Denna undersökning grundade sig på en produktion på 1 650 kiloton, medan Carsids nuvarande produktion uppgår till 1 800 kiloton. En ökad produktion och en förbättrad produktivitet förklarar de minskade produktionskostnaderna för stålämnen, och de uppgår i idag till cirka [...] euro per ton, det vill säga långt under det europeiska marknadspriset, som uppgår till cirka 225 euro per ton (inklusive transport).

| (48) | Av de stålämnen som levereras av Carsid tillverkar Duferco Clabecq och Duferco La Louvière band och plåt till ett mer konkurrenskraftigt pris, som ligger i nivå med det europeiska genomsnittet. Användningen av stålämnen från Carsid leder till att bruttomarginalen förbättras med cirka [...] miljoner euro per år för Duferco la Louvière och med cirka [...] miljoner euro per år för Duferco Clabecq. |
| --- | --- |

(48)

Av de stålämnen som levereras av Carsid tillverkar Duferco Clabecq och Duferco La Louvière band och plåt till ett mer konkurrenskraftigt pris, som ligger i nivå med det europeiska genomsnittet. Användningen av stålämnen från Carsid leder till att bruttomarginalen förbättras med cirka [...] miljoner euro per år för Duferco la Louvière och med cirka [...] miljoner euro per år för Duferco Clabecq.

| (49) | Enligt de belgiska myndigheterna finns det heller ingen anledning att frukta att Carsids anläggningar inte skulle utnyttjas fullt ut eftersom både Arcelor och Duferco har undertecknat långsiktiga leveransavtal med Carsid som gäller fram till slutet av [...]. I dessa avtal anges att den part som inte utnyttjar sin leveransrätt skall bära de fasta kostnaderna för de anläggningar som är ägnad åt den parten. |
| --- | --- |

(49)

Enligt de belgiska myndigheterna finns det heller ingen anledning att frukta att Carsids anläggningar inte skulle utnyttjas fullt ut eftersom både Arcelor och Duferco har undertecknat långsiktiga leveransavtal med Carsid som gäller fram till slutet av [...]. I dessa avtal anges att den part som inte utnyttjar sin leveransrätt skall bära de fasta kostnaderna för de anläggningar som är ägnad åt den parten.

| (50) | I frågan om avkastningen på investeringen uppskattade de belgiska myndigheterna i sin skrivelse av den 7 maj 2002 avkastningen på eget kapital som investerats i Carsid för perioden [...] till i genomsnitt [...] per år efter skatt ([...] per år före skatt). |
| --- | --- |

(50)

I frågan om avkastningen på investeringen uppskattade de belgiska myndigheterna i sin skrivelse av den 7 maj 2002 avkastningen på eget kapital som investerats i Carsid för perioden [...] till i genomsnitt [...] per år efter skatt ([...] per år före skatt).

| (51) | Som svar på den beräkning som Corus har gjort (se skäl 35) av nettonuvärdet på Carsids väntade avkastning har de belgiska myndigheterna använt samma metod som Corus, men med vissa korrigeringar bland annat i fråga om restvärdet på Carsids anläggningar och antagandet om en fortsatt verksamhet. Carsids internavkastning skulle uppgå till [...] (12), vilket enligt de belgiska myndigheterna är godtagbart för en sådan investering (med beaktande av en lång ränta på 5 % plus en riskpremie på 3 % för stålindustrin). Enligt andra beräkningar som lämnats in senare skulle Carsids internavkastning uppgå till [...] med det normala antagandet att fabriken kommer att fortsätta sin verksamhet efter [...] (13), och till [...] med antagandet att företaget likvideras (14). |
| --- | --- |

(51)

Som svar på den beräkning som Corus har gjort (se skäl 35) av nettonuvärdet på Carsids väntade avkastning har de belgiska myndigheterna använt samma metod som Corus, men med vissa korrigeringar bland annat i fråga om restvärdet på Carsids anläggningar och antagandet om en fortsatt verksamhet. Carsids internavkastning skulle uppgå till [...] (12), vilket enligt de belgiska myndigheterna är godtagbart för en sådan investering (med beaktande av en lång ränta på 5 % plus en riskpremie på 3 % för stålindustrin). Enligt andra beräkningar som lämnats in senare skulle Carsids internavkastning uppgå till [...] med det normala antagandet att fabriken kommer att fortsätta sin verksamhet efter [...] (13), och till [...] med antagandet att företaget likvideras (14).

| (52) | I vilket fall som helst anser de belgiska myndigheterna att man kan presumera lönsamhet när den offentliga insatsen åtföljs av samtidiga och betydande privata insatser, och att kommissionen inte kan göra en privat investerares bedömning, utan i stället med rimlig säkerhet bör slå fast att det statligt finansierade programmet är godtagbart för en investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(52)

I vilket fall som helst anser de belgiska myndigheterna att man kan presumera lönsamhet när den offentliga insatsen åtföljs av samtidiga och betydande privata insatser, och att kommissionen inte kan göra en privat investerares bedömning, utan i stället med rimlig säkerhet bör slå fast att det statligt finansierade programmet är godtagbart för en investerare i en marknadsekonomi.

| (53) | När det gäller läget inom stålindustrin anser de belgiska myndigheterna att det är riktigt att denna sektor under 2001 genomgick en ganska kraftig konjunkturnedgång som en del av stålindustrins egen konjunkturcykel. Efter de åtgärder som vidtogs av USA har det dock skett en kraftig prisuppgång i Europa och Asien som tycks hålla i sig trots konjunkturnedgången och en ännu svagare efterfrågan. För övrigt råder det inte någon strukturell överkapacitet på marknaden för valsämnen i Europa. Tvärtom är Europa nettoimportör av stålämnen, och det förhållandet lär inte ändras under kommande år. |
| --- | --- |

(53)

När det gäller läget inom stålindustrin anser de belgiska myndigheterna att det är riktigt att denna sektor under 2001 genomgick en ganska kraftig konjunkturnedgång som en del av stålindustrins egen konjunkturcykel. Efter de åtgärder som vidtogs av USA har det dock skett en kraftig prisuppgång i Europa och Asien som tycks hålla i sig trots konjunkturnedgången och en ännu svagare efterfrågan. För övrigt råder det inte någon strukturell överkapacitet på marknaden för valsämnen i Europa. Tvärtom är Europa nettoimportör av stålämnen, och det förhållandet lär inte ändras under kommande år.

| (54) | När det gäller frågan om Duferco Clabecqs och Duferco La Louvières tidigare resultat hävdar de belgiska myndigheterna att dessa berodde på faktorer som stod utom koncernen Dufercos kontroll (råvarumarknaden, valutakurser och produktmarknaden), på effekterna av en minskad produktion samt på behovet av en omstrukturering som avsevärt påverkade deras resultat och hindrade dessa företag att nå upp till prognoserna i de ursprungliga affärsplanerna. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller frågan om Duferco Clabecqs och Duferco La Louvières tidigare resultat hävdar de belgiska myndigheterna att dessa berodde på faktorer som stod utom koncernen Dufercos kontroll (råvarumarknaden, valutakurser och produktmarknaden), på effekterna av en minskad produktion samt på behovet av en omstrukturering som avsevärt påverkade deras resultat och hindrade dessa företag att nå upp till prognoserna i de ursprungliga affärsplanerna.

| (55) | Vad gäller programmet för förtidspensioner hävdar de belgiska myndigheterna slutligen att det inte innebär någon överföring av offentliga medel till arbetsgivaren. De belgiska myndigheterna har dessutom ingen befogenhet att besluta huruvida arbetstagare från ett företag har rätt att omfattas av detta program om de lagstadgade villkoren är uppfyllda: om det ansökande företaget är i svårigheter eller håller på att omstruktureras har arbetstagarna rätt att omfattas av programmet. |
| --- | --- |

(55)

Vad gäller programmet för förtidspensioner hävdar de belgiska myndigheterna slutligen att det inte innebär någon överföring av offentliga medel till arbetsgivaren. De belgiska myndigheterna har dessutom ingen befogenhet att besluta huruvida arbetstagare från ett företag har rätt att omfattas av detta program om de lagstadgade villkoren är uppfyllda: om det ansökande företaget är i svårigheter eller håller på att omstruktureras har arbetstagarna rätt att omfattas av programmet.

IX.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

| (56) | Även om förfarandet har inletts inom ramen för EKSG-fördraget har kommissionen – med tanke på att det i praktiken var omöjligt att fatta ett slutligt beslut före den 23 juli 2002 (Belgiens kommentarer och tredjeparternas synpunkter inkom inte förrän den 17 juni 2002 och de kompletterande upplysningarna ännu senare, se skäl 4) – i sitt meddelande om vissa förändringar i handläggningen av konkurrensärenden till följd av att EKSG-fördraget löper ut (15) uppgett att den i sådana fall kommer att fatta ett slutligt beslut enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (punkt 43 i meddelandet). |
| --- | --- |

(56)

Även om förfarandet har inletts inom ramen för EKSG-fördraget har kommissionen – med tanke på att det i praktiken var omöjligt att fatta ett slutligt beslut före den 23 juli 2002 (Belgiens kommentarer och tredjeparternas synpunkter inkom inte förrän den 17 juni 2002 och de kompletterande upplysningarna ännu senare, se skäl 4) – i sitt meddelande om vissa förändringar i handläggningen av konkurrensärenden till följd av att EKSG-fördraget löper ut (15) uppgett att den i sådana fall kommer att fatta ett slutligt beslut enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (punkt 43 i meddelandet).

| (57) | I vilket fall som helst avsåg de tvivel som kommissionen uttryckte när förfarandet inleddes frågan huruvida den åtgärd som Belgien planerade utgjorde statligt stöd. Såsom understryks i rättspraxis är de förtydliganden som gemenskapsdomstolen har gjort av begreppen i EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd relevanta för tilllämpningen av motsvarande bestämmelser i EKSG-fördraget, i den utsträckning som de inte är oförenliga med detta fördrag (16). |
| --- | --- |

(57)

I vilket fall som helst avsåg de tvivel som kommissionen uttryckte när förfarandet inleddes frågan huruvida den åtgärd som Belgien planerade utgjorde statligt stöd. Såsom understryks i rättspraxis är de förtydliganden som gemenskapsdomstolen har gjort av begreppen i EG-fördragets bestämmelser om statligt stöd relevanta för tilllämpningen av motsvarande bestämmelser i EKSG-fördraget, i den utsträckning som de inte är oförenliga med detta fördrag (16).

| (58) | Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(58)

Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

A.   Förekomsten av statligt stöd

| (59) | Det har inte bestridits att de medel som Sogepa har skjutit till utgör statliga medel eller att de insatser som Sogepa gör i enlighet med sitt uppdrag kan tillskrivas Vallonien. |
| --- | --- |

(59)

Det har inte bestridits att de medel som Sogepa har skjutit till utgör statliga medel eller att de insatser som Sogepa gör i enlighet med sitt uppdrag kan tillskrivas Vallonien.

| (60) | När det sedan gäller frågan om förekomsten av stödinslag måste man avgöra om de offentliga medel som ställts till Carsids förfogande kan anses utgöra ett verkligt tillskott av riskkapital enligt normal praxis för en investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(60)

När det sedan gäller frågan om förekomsten av stödinslag måste man avgöra om de offentliga medel som ställts till Carsids förfogande kan anses utgöra ett verkligt tillskott av riskkapital enligt normal praxis för en investerare i en marknadsekonomi.

| (61) | I sitt beslut att inleda förfarandet uttryckte kommissionen – med tanke på att de båda privata aktieägarnas investeringar i Carsid var materiella tillgångar, antingen direkt eller indirekt genom deras delaktighet i inköpet av utrustning från företag i koncernen – sina tvivel kring huruvida en hypotetisk privat aktieägare till Carsid skulle ha varit beredd att godta att ensam lämna hela sitt bidrag i form av likvida medel för att tillgodose det nya företagets behov. |
| --- | --- |

(61)

I sitt beslut att inleda förfarandet uttryckte kommissionen – med tanke på att de båda privata aktieägarnas investeringar i Carsid var materiella tillgångar, antingen direkt eller indirekt genom deras delaktighet i inköpet av utrustning från företag i koncernen – sina tvivel kring huruvida en hypotetisk privat aktieägare till Carsid skulle ha varit beredd att godta att ensam lämna hela sitt bidrag i form av likvida medel för att tillgodose det nya företagets behov.

| (62) | Kommissionen påpekar för det första att rent redovisningsmässigt så har ett kapitaltillskott i form av materiella tillgångar enligt belgisk lag samma värde som ett kapitaltillskott i form av likvida medel. Detta hade emellertid ingen betydelse för den analys som kommissionen gjorde när den inledde förfarandet, och som gick ut på att Duferco Investment och Usinor inte tog på sig några nya risker. |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen påpekar för det första att rent redovisningsmässigt så har ett kapitaltillskott i form av materiella tillgångar enligt belgisk lag samma värde som ett kapitaltillskott i form av likvida medel. Detta hade emellertid ingen betydelse för den analys som kommissionen gjorde när den inledde förfarandet, och som gick ut på att Duferco Investment och Usinor inte tog på sig några nya risker.

| (63) | När det gäller Duferco Investments bidrag på 25 miljoner euro påpekar kommissionen att dessa medel omedelbart fördes över till Duferco Clabecq för köpet av anläggningen för stränggjutning (Carsid skulle dessutom betala [...] miljoner euro för att flytta anläggningen från Clabecq) och kringutrustning. Även om det rent formellt rörde sig om separata företag med olika aktieägare anser kommissionen att de båda ur ekonomisk synvinkel tillhörde koncernen Duferco och att denna koncern därmed inte tog på sig någon ny risk. Detta gäller desto mer som Duferco Investment sedan den 8 augusti 2002 ägde 94,09 % av kapitalet i Duferco Clabecq (se skäl 6). |
| --- | --- |

(63)

När det gäller Duferco Investments bidrag på 25 miljoner euro påpekar kommissionen att dessa medel omedelbart fördes över till Duferco Clabecq för köpet av anläggningen för stränggjutning (Carsid skulle dessutom betala [...] miljoner euro för att flytta anläggningen från Clabecq) och kringutrustning. Även om det rent formellt rörde sig om separata företag med olika aktieägare anser kommissionen att de båda ur ekonomisk synvinkel tillhörde koncernen Duferco och att denna koncern därmed inte tog på sig någon ny risk. Detta gäller desto mer som Duferco Investment sedan den 8 augusti 2002 ägde 94,09 % av kapitalet i Duferco Clabecq (se skäl 6).

| (64) | När det gäller Usinors bidrag konstaterar kommissionen att företaget – med tanke bland annat på dess aviserade beslut att lägga ned de anläggningar som det senare bidrog med till Carsid – inte tog på sig någon ny risk. Tvärtom skall Usinor få [...] miljoner euro av Duferco Investment som vederlag för att man överlåter en del av sina aktier (se skäl 19). Dessutom minskar villkoren i avtalet att bilda Carsid (se bland annat skäl 26) risken att Usinor skall drabbas av förluster även om företaget skulle besluta att inte utnyttja produktionslinjen för elektrostål. |
| --- | --- |

(64)

När det gäller Usinors bidrag konstaterar kommissionen att företaget – med tanke bland annat på dess aviserade beslut att lägga ned de anläggningar som det senare bidrog med till Carsid – inte tog på sig någon ny risk. Tvärtom skall Usinor få [...] miljoner euro av Duferco Investment som vederlag för att man överlåter en del av sina aktier (se skäl 19). Dessutom minskar villkoren i avtalet att bilda Carsid (se bland annat skäl 26) risken att Usinor skall drabbas av förluster även om företaget skulle besluta att inte utnyttja produktionslinjen för elektrostål.

| (65) | Med tanke på det minskade bidraget från Sogepa och det ökade bidraget från Duferco Investment till de likvida medel på 20 miljoner euro som ursprungligen planerats (se skäl 15) noterar kommissionen att en av de privata parterna tar på sig en ny risk. |
| --- | --- |

(65)

Med tanke på det minskade bidraget från Sogepa och det ökade bidraget från Duferco Investment till de likvida medel på 20 miljoner euro som ursprungligen planerats (se skäl 15) noterar kommissionen att en av de privata parterna tar på sig en ny risk.

| (66) | När det gäller den väntade avkastningen på det kapital som investerats i Sogepa hade kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet uttryckt tvivel kring tillskottets förenlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, bland annat med tanke på läget inom stålindustrin och situationen för företagen inom koncernen Duferco och rent av för Cockerill Sambre. |
| --- | --- |

(66)

När det gäller den väntade avkastningen på det kapital som investerats i Sogepa hade kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet uttryckt tvivel kring tillskottets förenlighet med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi, bland annat med tanke på läget inom stålindustrin och situationen för företagen inom koncernen Duferco och rent av för Cockerill Sambre.

| (67) | De belgiska myndigheternas argument att man kan presumera lönsamhet när den offentliga insatsen åtföljs av samtidiga och betydande privata insatser måste avfärdas. Av de skäl som redovisas i skäl 64 i detta beslut är det i själva verket uppenbart att Usinors beslut att delta i bildandet av Carsid inte är direkt kopplat till Carsids lönsamhet (man kan tvärtom konstatera att de anläggningar som Usinor bidrog med inte var tillräckligt lönsamma för företaget). Genom denna transaktion undvek Usinor dessutom en kostsam social plan. |
| --- | --- |

(67)

De belgiska myndigheternas argument att man kan presumera lönsamhet när den offentliga insatsen åtföljs av samtidiga och betydande privata insatser måste avfärdas. Av de skäl som redovisas i skäl 64 i detta beslut är det i själva verket uppenbart att Usinors beslut att delta i bildandet av Carsid inte är direkt kopplat till Carsids lönsamhet (man kan tvärtom konstatera att de anläggningar som Usinor bidrog med inte var tillräckligt lönsamma för företaget). Genom denna transaktion undvek Usinor dessutom en kostsam social plan.

| (68) | Det faktum att koncernen Duferco är beredd att påta sig en risk på 11 miljoner euro är – av de skäl som redovisas nedan – inte heller avgörande när man skall bedöma huruvida Sogepa uppträder som en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(68)

Det faktum att koncernen Duferco är beredd att påta sig en risk på 11 miljoner euro är – av de skäl som redovisas nedan – inte heller avgörande när man skall bedöma huruvida Sogepa uppträder som en privat investerare i en marknadsekonomi.

| (69) | För det första kommer Duferco att göra en direkt vinst på Carsid som Sogepa inte gör, nämligen genom provisionen på inköpen av råvaror till den integrerade produktionslinjen. Ur denna synvinkel är den direkta avkastningen på investeringen större för Duferco än för Sogepa. |
| --- | --- |

(69)

För det första kommer Duferco att göra en direkt vinst på Carsid som Sogepa inte gör, nämligen genom provisionen på inköpen av råvaror till den integrerade produktionslinjen. Ur denna synvinkel är den direkta avkastningen på investeringen större för Duferco än för Sogepa.

| (70) | För det andra är den indirekta avkastningen på investeringen också större för Duferco än för Sogepa tack vare de återförsäljar- och förvaltningsprovisioner som Duferco uppbär av Duferco Clabecq och Duferco La Louvière ([...] av omsättningen). Även om sådana provisioner såsom de belgiska myndigheterna (17) hävdar är praxis på marknaden får Duferco en intäkt från dessa företag som Sogepa inte får. |
| --- | --- |

(70)

För det andra är den indirekta avkastningen på investeringen också större för Duferco än för Sogepa tack vare de återförsäljar- och förvaltningsprovisioner som Duferco uppbär av Duferco Clabecq och Duferco La Louvière ([...] av omsättningen). Även om sådana provisioner såsom de belgiska myndigheterna (17) hävdar är praxis på marknaden får Duferco en intäkt från dessa företag som Sogepa inte får.

| (71) | När det gäller avkastningen på det kapital som investerats i Carsid anser kommissionen att denna inte motsvarar den avkastning som en investerare som verkar under normala marknadsvillkor kan förvänta sig. Enligt kommissionens uppskattningar, som grundar sig på Carsids förväntade kassaflöden, skulle internavkastningen med de allra mest optimistiska och fördelaktiga hypoteserna för Carsids del (ett kapacitetsutnyttjande på 100 %, konstanta kostnader från och med [...], en fortsatt verksamhet efter [...]) uppgå till [...], vilket ligger långt under den lägsta avkastning som man kan fordra med tanke på risken och, i vilket fall som helst, under den avkastning som de belgiska myndigheterna uppger för investeringar inom stålindustrin [...]. Med tanke på hur känsligt Carsids resultat är för produktionsvolymen, som i sin tur är beroende av marknadsläget, kommer avkastningen dessutom att bli lägre än så. |
| --- | --- |

(71)

När det gäller avkastningen på det kapital som investerats i Carsid anser kommissionen att denna inte motsvarar den avkastning som en investerare som verkar under normala marknadsvillkor kan förvänta sig. Enligt kommissionens uppskattningar, som grundar sig på Carsids förväntade kassaflöden, skulle internavkastningen med de allra mest optimistiska och fördelaktiga hypoteserna för Carsids del (ett kapacitetsutnyttjande på 100 %, konstanta kostnader från och med [...], en fortsatt verksamhet efter [...]) uppgå till [...], vilket ligger långt under den lägsta avkastning som man kan fordra med tanke på risken och, i vilket fall som helst, under den avkastning som de belgiska myndigheterna uppger för investeringar inom stålindustrin [...]. Med tanke på hur känsligt Carsids resultat är för produktionsvolymen, som i sin tur är beroende av marknadsläget, kommer avkastningen dessutom att bli lägre än så.

| (72) | Den avkastning på [...] som nämns i skäl 71 är högre än den som följer av den beräkning som de belgiska myndigheterna gjorde i sin skrivelse av den 7 maj 2002 (se skäl 50) eftersom kommissionen använt en annan metod. Kommissionen kan inte godta de beräkningar som de belgiska myndigheterna gjort tidigare (se skäl 51) eftersom de leder till en avsevärd överskattning av investeringens slutvärde. I själva verket har de slutvärden som de belgiska myndigheterna använt, och som leder till internavkastningar på [...], fåtts fram genom att man dubbelräknar posterna avskrivningar, avsättningar och investeringar samt restvärdena på tillgångar inklusive lager eftersom dessa redan räknats in i de förväntade kassaflödena. Dessutom tar de belgiska myndigheterna i sin beräkning inte hänsyn till att anläggningarna – om företaget likvideras – inte skulle kunna realiseras till [...] av det initiala bokförda värdet, vilket de belgiska myndigheterna antar. Om man antar att verksamheten kommer att fortsätta mäter man i verkligheten vanligtvis slutvärdet på en investering genom företagets intjäningsförmåga (earning-power). På så sätt beräknar man slutvärdet genom att till lämplig räntesats diskontera företagets sista förväntade kassaflöde i oändlighet. |
| --- | --- |

(72)

Den avkastning på [...] som nämns i skäl 71 är högre än den som följer av den beräkning som de belgiska myndigheterna gjorde i sin skrivelse av den 7 maj 2002 (se skäl 50) eftersom kommissionen använt en annan metod. Kommissionen kan inte godta de beräkningar som de belgiska myndigheterna gjort tidigare (se skäl 51) eftersom de leder till en avsevärd överskattning av investeringens slutvärde. I själva verket har de slutvärden som de belgiska myndigheterna använt, och som leder till internavkastningar på [...], fåtts fram genom att man dubbelräknar posterna avskrivningar, avsättningar och investeringar samt restvärdena på tillgångar inklusive lager eftersom dessa redan räknats in i de förväntade kassaflödena. Dessutom tar de belgiska myndigheterna i sin beräkning inte hänsyn till att anläggningarna – om företaget likvideras – inte skulle kunna realiseras till [...] av det initiala bokförda värdet, vilket de belgiska myndigheterna antar. Om man antar att verksamheten kommer att fortsätta mäter man i verkligheten vanligtvis slutvärdet på en investering genom företagets intjäningsförmåga (earning-power). På så sätt beräknar man slutvärdet genom att till lämplig räntesats diskontera företagets sista förväntade kassaflöde i oändlighet.

| (73) | När det gäller det faktum att Sogepa räknar med indirekta intäkter från Carsid för de företag som vill använda de stålämnen som Carsid producerar, anser kommissionen att Sogepas ställning som minoritetsägare i dessa företag inte motiverar att man skjuter till nytt kapital. |
| --- | --- |

(73)

När det gäller det faktum att Sogepa räknar med indirekta intäkter från Carsid för de företag som vill använda de stålämnen som Carsid producerar, anser kommissionen att Sogepas ställning som minoritetsägare i dessa företag inte motiverar att man skjuter till nytt kapital.

| (74) | För det första motsvarar den produktion från Carsid som skall användas av Arcelor i själva verket bara en mycket liten del av koncernen Arcelors samlade produktion. Av denna anledning kan bildandet av Carsid bara få en försumbar inverkan på Arcelors konkurrenskraft och därmed på Sogepas intäkter. |
| --- | --- |

(74)

För det första motsvarar den produktion från Carsid som skall användas av Arcelor i själva verket bara en mycket liten del av koncernen Arcelors samlade produktion. Av denna anledning kan bildandet av Carsid bara få en försumbar inverkan på Arcelors konkurrenskraft och därmed på Sogepas intäkter.

| (75) | Vad gäller Duferco Clabecq och Duferco La Louvière är de uppgifter man givit om dessa företags förbättrade bruttomarginal (se skäl 48) för det andra långt ifrån förverkligade. I själva verket grundar sig dessa siffror på antaganden om ett maximalt utnyttjande av såväl Duferco Clabecqs och Duferco La Louvières som Carsids kapacitet. På marknader som kännetecknas av strukturell överkapacitet på global nivå, vilket är fallet för platta produkter, utnyttjas kapaciteten fullt ut bara i undantagsfall. |
| --- | --- |

(75)

Vad gäller Duferco Clabecq och Duferco La Louvière är de uppgifter man givit om dessa företags förbättrade bruttomarginal (se skäl 48) för det andra långt ifrån förverkligade. I själva verket grundar sig dessa siffror på antaganden om ett maximalt utnyttjande av såväl Duferco Clabecqs och Duferco La Louvières som Carsids kapacitet. På marknader som kännetecknas av strukturell överkapacitet på global nivå, vilket är fallet för platta produkter, utnyttjas kapaciteten fullt ut bara i undantagsfall.

| (76) | Dessutom äger Sogepa bara en minoritetspost i Duferco Clabecq och Duferco La Louvière, som när Carsid bildades båda uppvisade kumulerade förluster på 94 miljoner euro, och som med tanke på tillståndet på stålmarknaden (se skäl 28) inte kunde hoppas på en nämnvärd förbättring av sin situation, åtminstone inte på kort sikt. Kommissionen noterar för övrigt att Duferco Clabecq hade klassificerats som ett företag i svårigheter eller under omstrukturering enligt den belgiska lagstiftningen om förtidspensioner (18). Under dessa omständigheter anser kommissionen att en minoritetsägare som hade förlorat en stor del av värdet på sin initiala investering utan att ha fått liknande fördelar som övriga parter – och detta i ett läge när det råder en krissituation på marknaden – inte skulle ha varit beredd att skjuta till nytt kapital. |
| --- | --- |

(76)

Dessutom äger Sogepa bara en minoritetspost i Duferco Clabecq och Duferco La Louvière, som när Carsid bildades båda uppvisade kumulerade förluster på 94 miljoner euro, och som med tanke på tillståndet på stålmarknaden (se skäl 28) inte kunde hoppas på en nämnvärd förbättring av sin situation, åtminstone inte på kort sikt. Kommissionen noterar för övrigt att Duferco Clabecq hade klassificerats som ett företag i svårigheter eller under omstrukturering enligt den belgiska lagstiftningen om förtidspensioner (18). Under dessa omständigheter anser kommissionen att en minoritetsägare som hade förlorat en stor del av värdet på sin initiala investering utan att ha fått liknande fördelar som övriga parter – och detta i ett läge när det råder en krissituation på marknaden – inte skulle ha varit beredd att skjuta till nytt kapital.

| (77) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att en minoritetsägare som verkar under normala marknadsvillkor inte skulle vara beredd att skjuta till kapital till en transaktion på vilken man inte kan räkna med en godtagbar avkastning och där de övriga parterna drar de största fördelarna. Valloniens kapitaltillskott till Carsid ger under de villkor som redovisats i detta beslut Carsid en fördel. Med tanke på att stålindustrin präglas av hård konkurrens och att handeln med stålprodukter mellan medlemsstaterna är mycket omfattande kan detta stöd förmodas snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det utgör sålunda ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i fördraget. |
| --- | --- |

(77)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att en minoritetsägare som verkar under normala marknadsvillkor inte skulle vara beredd att skjuta till kapital till en transaktion på vilken man inte kan räkna med en godtagbar avkastning och där de övriga parterna drar de största fördelarna. Valloniens kapitaltillskott till Carsid ger under de villkor som redovisats i detta beslut Carsid en fördel. Med tanke på att stålindustrin präglas av hård konkurrens och att handeln med stålprodukter mellan medlemsstaterna är mycket omfattande kan detta stöd förmodas snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Det utgör sålunda ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87 i fördraget.

X.   FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

| (78) | Detta stöd är inte förenligt med den gemensamma marknaden enligt de undantag som anges i artikel 87.2 i fördraget eftersom det inte utgör stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter och inte syftar till att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser. Det kan inte heller anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt bestämmelserna i artikel 87.3 b och d. Stödet syftar varken till att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, till att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi eller till att främja kultur och bevara kulturarvet. Sålunda återstår det för kommissionen att undersöka om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden enligt de undantag som anges i artikel 87.3 a och c. |
| --- | --- |

(78)

Detta stöd är inte förenligt med den gemensamma marknaden enligt de undantag som anges i artikel 87.2 i fördraget eftersom det inte utgör stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter och inte syftar till att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser. Det kan inte heller anses vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt bestämmelserna i artikel 87.3 b och d. Stödet syftar varken till att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, till att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi eller till att främja kultur och bevara kulturarvet. Sålunda återstår det för kommissionen att undersöka om stödet är förenligt med den gemensamma marknaden enligt de undantag som anges i artikel 87.3 a och c.

| (79) | Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq och Duferco La Louvière verkar inom stålindustrin såsom den definieras i bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (19). Enligt punkt 27 i dessa rambestämmelser är regionalstöd till stålindustrin inte förenligt med den gemensamma marknaden. I den mån som de belgiska myndigheterna hävdar att det rör sig om omstruktureringsstöd följer det av punkt 1 i kommissionens meddelande om stöd till undsättning och omstrukturering samt nedläggningsstöd till stålsektorn (20) att stöd till undsättning och omstrukturering av stålföretag i svårigheter är oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(79)

Carsid, Arcelor, Duferco Clabecq och Duferco La Louvière verkar inom stålindustrin såsom den definieras i bilaga B till de sektorsövergripande rambestämmelserna för regionalstöd till stora investeringsprojekt (19). Enligt punkt 27 i dessa rambestämmelser är regionalstöd till stålindustrin inte förenligt med den gemensamma marknaden. I den mån som de belgiska myndigheterna hävdar att det rör sig om omstruktureringsstöd följer det av punkt 1 i kommissionens meddelande om stöd till undsättning och omstrukturering samt nedläggningsstöd till stålsektorn (20) att stöd till undsättning och omstrukturering av stålföretag i svårigheter är oförenligt med den gemensamma marknaden.

| (80) | Kommissionen påpekar att det faktum att EKSG-fördraget har löpt ut inte har någon betydelse för bedömningen av den anmälda åtgärdens förenligt med den gemensamma marknaden eftersom de ändringar som gjorts i materialrätten till följd av att detta fördrag löpt ut (se bland annat punkt 19 i det meddelande som nämns i skäl 56) inte har påverkat förbudet mot regionalt investeringsstöd. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen påpekar att det faktum att EKSG-fördraget har löpt ut inte har någon betydelse för bedömningen av den anmälda åtgärdens förenligt med den gemensamma marknaden eftersom de ändringar som gjorts i materialrätten till följd av att detta fördrag löpt ut (se bland annat punkt 19 i det meddelande som nämns i skäl 56) inte har påverkat förbudet mot regionalt investeringsstöd.

XI.   SLUTSATS

| (81) | Sammanfattningsvis anser kommissionen att Sogepas kapitaltillskott Carsid utgör ett statligt stöd som inte är förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(81)

Sammanfattningsvis anser kommissionen att Sogepas kapitaltillskott Carsid utgör ett statligt stöd som inte är förenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det kapitaltillskott på nio miljoner euro från Société wallonne de gestion et de participations (Sogepa) till företaget Carsid SA som Belgien planerar att genomföra utgör ett statligt stöd som inte är förenligt med den gemensamma marknaden. Denna åtgärd får därför inte genomföras.

Artikel 2

Belgien skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Belgien.

Utfärdat i Bryssel den 15 oktober 2003.

På kommissionens vägnar

Mario MONTI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1. Förordningen ändrad genom Anslutningsakten från 2003.

1

(2)  EGT C 95, 19.4.2002, s. 2.

2

(3)  EGT L 338, 28.12.1996, s. 42.

3

(4)  Se fotnot 2.

4

(5)  Affärshemlighet

5

(6)  I början av 1996 hade företaget hamnat i en mycket prekär ekonomisk och finansiell situation som föranledde de vallonska myndigheterna att via SWS ta över 100 % av aktierna och att besluta om en rad åtgärder som syftade till att rädda företaget. Dessa åtgärder innebar bl. a. ett kapitaltillskott på 1,5 miljarder belgiska franc. Den 18 december 1996 antog kommissionen ett negativt slutligt beslut om dessa åtgärder och begärde att det stöd som redan betalats ut skulle återkrävas (kommissionens beslut 97/271/EKSG av den 18 december 1996 – Stål EKSG – Forges de Clabecq, EGT L 106, 24.4.1997, s. 30). Efter detta beslut försatte den behöriga belgiska domstolen företaget i konkurs den 3 januari 1997.

6

(7)  Koncernen Hoogovens Staal förvärvade företaget, som var i svårigheter, i april 1997. Man utarbetade en saneringsplan, men företagets situation fortsatte att försämras.

7

(8)  Skrivelse från de belgiska myndigheterna av den 31 maj 2001 inom ramen för ärende NN 121/2000, Duferco Belgium.

8

(9)  EGT L 85, 28.3.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1287/2002 (EGT L 187, 16.7.2002, s. 25).

9

(10)  I Carsids fall måste råvarorna lastas om från havsgående fartyg till pråmar för att sedan transporteras på flod- och kanalnätet innan de lossas vid fabrikerna. Detta innebär en dubbel godshantering och ökade transportkostnader. Med tanke på att det krävs cirka 550 kilo kol och 1 550 kilo järnmalm för att tillverka ett ton valsämne kommer en merkostnad på 5–10 euro per ton råvara att öka kostnaden på valsämnet med 10–20 euro per ton, det vill säga med mellan 6 och 12 %. Dessutom är arbetskostnaderna mycket högre i Belgien än i de flesta regioner i gemenskapen samtidigt som produktiviteten, delvis på grund av verksamhetens ringa storlek, är dålig, vilket ökar kostnaderna med ytterligare 20 euro per ton.

10

(11)  En enda underhållsgrupp för de båda produktionslinjerna, ett enda reservdelslager, besparingar på området forskning och utveckling, en enklare processjustering samt synergieffekter på logistikområdet.

11

(12)  De belgiska myndigheterna har använt sig av Carsids beräknade kassaflöden och beräknade för slutet av [...] ett slutvärde på [...] miljoner euro som är resultatet av ett restvärde på anläggningarna på [...] av det initiala bokförda värdet, det vill säga [...] miljoner euro, till vilket man har lagt värdet på tre månaders lager.

12

(13)  De belgiska myndigheterna har använt sig av en del av Carsids beräknade kassaflöden och beräknade för slutet av [...] ett slutvärde på [...] miljoner euro som är resultatet av man adderar det tecknade kapitalet, ej utdelad vinst, avskrivningar och avsättningar som överstiger investeringsbehovet samt [...] av anläggningarnas initiala bokförda värde.

13

(14)  Från det slutvärde som anges i fotnot 12 har man dragit kostnaderna för personalnedskärningar.

14

(15)  EGT C 152, 26.6.2002, s. 5.

15

(16)  Förstainstansrättens dom av den 21 januari 1999 i de förenade målen T-129/95, T-2/96 och T-97/96, punkt 1000, REG 1999, s. II-17.

16

(17)  Enligt de belgiska myndigheterna uppgick de provisioner som fastställts i de återförsäljaravtal som slutits både av Clabecq och La Louvière innan Duferco klev in på arenan till mellan [...]. När det gäller förvaltningsprovisionen visar undersökningar som gjorts av kända konsultföretag och affärsbanker att sådana provisioner ligger på mellan 2,5 och 5 % av omsättningen under en period på 5 till 10 år från dagen för övertagandet av de företag som skall saneras.

17

(18)  Kommissionen tar inte ställning till denna ordning i detta beslut.

18

(19)  EGT C 70, 19.3.2002, s. 8.

19

(20)  EGT C 70, 19.3.2002, s. 21.

20

---

| 18.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 47/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 februari 2005

om ändring av beslut 2003/828/EG när det gäller förflyttningar av djur från och inom en restriktionszon i Portugal mot bakgrund av ett utbrott av bluetongue i denna medlemsstat

(delgivet med nr K(2005) 335)

(Text av betydelse för EES)

(2005/138/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2000/75/EG av den 20 november 2000 om fastställande av särskilda bestämmelser om åtgärder för bekämpning och utrotning av bluetongue (1), särskilt artikel 8.2 d, artikel 9.1 c och artikel 12 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 2003/828/EG av den 25 november 2003 om skydds- och övervakningszoner när det gäller bluetongue (2) antogs mot bakgrund av bluetonguesituationen i de drabbade regionerna inom gemenskapen. I det beslutet avgränsas skydds- och övervakningszoner (”restriktionszoner”) som motsvarar särskilda epidemiologiska situationer, och dessutom anges villkor för att bevilja undantag från utförselförbudet i direktiv 2000/75/EG när det gäller vissa förflyttningar av djur samt sperma, ägg och embryon från dessa djur, från och genom dessa zoner. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 2003/828/EG av den 25 november 2003 om skydds- och övervakningszoner när det gäller bluetongue (2) antogs mot bakgrund av bluetonguesituationen i de drabbade regionerna inom gemenskapen. I det beslutet avgränsas skydds- och övervakningszoner (”restriktionszoner”) som motsvarar särskilda epidemiologiska situationer, och dessutom anges villkor för att bevilja undantag från utförselförbudet i direktiv 2000/75/EG när det gäller vissa förflyttningar av djur samt sperma, ägg och embryon från dessa djur, från och genom dessa zoner.

| (2) | Genom kommissionens beslut 2003/828/EG, senast ändrat genom beslut 2004/898/EG, upprättades en restriktionszon (zon F) mot bakgrund av bluetonguesituationen i Spanien och Portugal då beslut 2004/898/EG antogs. |
| --- | --- |

(2)

Genom kommissionens beslut 2003/828/EG, senast ändrat genom beslut 2004/898/EG, upprättades en restriktionszon (zon F) mot bakgrund av bluetonguesituationen i Spanien och Portugal då beslut 2004/898/EG antogs.

| (3) | Portugal har nu underrättat kommissionen om ett utbrott av bluetongue i concelho Idanha-a-Nova. |
| --- | --- |

(3)

Portugal har nu underrättat kommissionen om ett utbrott av bluetongue i concelho Idanha-a-Nova.

| (4) | Undantag från förbudet att föra ut djur från restriktionszoner som föreskrivs i beslut 2003/828/EG bör gälla för de drabbade områdena i Portugal. |
| --- | --- |

(4)

Undantag från förbudet att föra ut djur från restriktionszoner som föreskrivs i beslut 2003/828/EG bör gälla för de drabbade områdena i Portugal.

| (5) | Dessutom bör zon F utvidgas och definieras med beaktande av de geografiska, ekologiska och epizootiologiska faktorer som är förbundna med bluetongue i de drabbade områdena i Portugal. |
| --- | --- |

(5)

Dessutom bör zon F utvidgas och definieras med beaktande av de geografiska, ekologiska och epizootiologiska faktorer som är förbundna med bluetongue i de drabbade områdena i Portugal.

| (6) | Beslut 2003/828/EG bör därför ändras. |
| --- | --- |

(6)

Beslut 2003/828/EG bör därför ändras.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 2003/828/EG ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 3 skall punkt 1 samt första meningen i punkt 2 ersättas med följande:
  ”1.   Inhemsk avsändning av djur eller sperma, ägg och embryon från dessa djur från en av restriktionszonerna i bilaga I skall undantas från utförselförbudet under förutsättning att djuren eller sperma, ägg och embryon från dessa uppfyller kraven i bilaga II eller, för Spaniens, Frankrikes, Italiens och Portugals del, att de uppfyller kraven i punkt 2 eller för Greklands del att de uppfyller kraven i punkt 3.
  2.   Inhemsk avsändning enligt punkt 1 från Spanien, Frankrike, Italien och Portugal skall också undantas från utförselförbudet av den behöriga myndigheten” |
| --- | --- |

1.

I artikel 3 skall punkt 1 samt första meningen i punkt 2 ersättas med följande:

”1.   Inhemsk avsändning av djur eller sperma, ägg och embryon från dessa djur från en av restriktionszonerna i bilaga I skall undantas från utförselförbudet under förutsättning att djuren eller sperma, ägg och embryon från dessa uppfyller kraven i bilaga II eller, för Spaniens, Frankrikes, Italiens och Portugals del, att de uppfyller kraven i punkt 2 eller för Greklands del att de uppfyller kraven i punkt 3.

2.   Inhemsk avsändning enligt punkt 1 från Spanien, Frankrike, Italien och Portugal skall också undantas från utförselförbudet av den behöriga myndigheten”

| 2. | Bilaga I skall ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I skall ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut skall tillämpas från och med den 21 februari 2005.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 16 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 74. Beslutet senast ändrat genom Anslutningsakten från 2003.

1

(2)  EUT L 311, 27.11.2003, s. 41. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/898/EG (EUT L 379, 24.12.2004, s. 105).

2

---

BILAGA

I bilaga I till beslut 2003/828/EG skall restriktionszon F ersättas med följande:

”Zon F

SPANIEN:

| — | provinserna Cadiz, Malaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz, |
| --- | --- |

—

provinserna Cadiz, Malaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz,

| — | provinsen Jaen (comarcas Jaen och Andujar), |
| --- | --- |

—

provinsen Jaen (comarcas Jaen och Andujar),

| — | provinsen Toledo (comarcas Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara och Los Navalmorales), |
| --- | --- |

—

provinsen Toledo (comarcas Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara och Los Navalmorales),

| — | provinsen Ciudad Real (comarcas Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén och Almodóvar del Campo). |
| --- | --- |

—

provinsen Ciudad Real (comarcas Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén och Almodóvar del Campo).

PORTUGAL:

| — | regionala jordbruksstyrelsen (Direcção Regional da Agricultura) i Alentejo: concelhos Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos, Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (öster om A2, freguesias Santa Susana, Santiago och Torrão) och Gavião, |
| --- | --- |

—

regionala jordbruksstyrelsen (Direcção Regional da Agricultura) i Alentejo: concelhos Niza, Castelo de Vide, Marvão, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viçosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourão, Moura, Barrancos, Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcácer do Sal (öster om A2, freguesias Santa Susana, Santiago och Torrão) och Gavião,

| — | regionala jordbruksstyrelsen (Direcção Regional da Agricultura) i Ribatejo e Oeste: concelhos Montijo (freguesias Canha, S. Isidoro de Pegões och Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes och Sardoal, |
| --- | --- |

—

regionala jordbruksstyrelsen (Direcção Regional da Agricultura) i Ribatejo e Oeste: concelhos Montijo (freguesias Canha, S. Isidoro de Pegões och Pegões), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes och Sardoal,

| — | regionala jordbruksstyrelsen (Direcção Regional da Agricultura) i Beira Interior: concelhos Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei och Mação.” |
| --- | --- |

—

regionala jordbruksstyrelsen (Direcção Regional da Agricultura) i Beira Interior: concelhos Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei och Mação.”

---