# Euroopa Liidu L 12/14.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 12 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide14. jaanuar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 12

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide14. jaanuar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 27/2005, 22. detsembri 2004, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes | 1 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 27/2005, 22. detsembri 2004, millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 14.1.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.1.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 12/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 27/2005,

22. detsembri 2004,

millega määratakse 2005. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artiklit 20,

võttes arvesse nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrust (EÜ) nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, (2) eriti selle artikleid 6 ja 8,

võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 811/2004, millega kehtestatakse meetmed põhjapoolse merluusivaru taastamiseks, (3) eriti selle artiklit 5,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 4 kohaselt peab nõukogu vastu võtma meetmed, mis tagavad juurdepääsu vetele ning säästva kalandustegevuse, võttes arvesse kättesaadavaid teadussoovitusi ning eelkõige kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee aruannet.

| (2) | Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud väljapüügimahud (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu on määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel kohustatud kehtestama iga kalapüügiliigi või kalapüügiliikide rühma lubatud väljapüügimahud (TAC). Kalapüügivõimalused tuleks jaotada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel kõnesoleva määruse artikliga 20 kindlaksmääratud kriteeriumide kohaselt.

| (3) | Lubatud väljapüügimahtude ja kvootide tulemusliku majandamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused. |
| --- | --- |

(3)

Lubatud väljapüügimahtude ja kvootide tulemusliku majandamise tagamiseks tuleks kehtestada konkreetsed kalapüügitingimused.

| (4) | Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse tasandil on vaja kindlaks määrata kalavarude majandamise põhimõtted ja teatav kord, mis võimaldab liikmesriikidel tagada oma lipu all sõitvate laevade püügitegevuse.

| (5) | Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (4) artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) (4) artikli 2 kohaselt on vaja kindlaks määrata varud, mille suhtes kohaldatakse erinevaid määruses osutatud meetmeid.

| (6) | Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras pidanud kalapüügiõiguste alaseid konsultatsioone Norra, (5) Fääri saarte (6) ja Gröönimaaga (7). |
| --- | --- |

(6)

Ühendus on kalandussuhteid käsitlevate kokkulepete ja protokollidega ettenähtud korras pidanud kalapüügiõiguste alaseid konsultatsioone Norra, (5) Fääri saarte (6) ja Gröönimaaga (7).

| (7) | 2003. aasta ühinemisakti artikli 6 kohaselt haldab ühendus Läti ja Leedu poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkuleppeid. Ühendus on kõnealuste kokkulepete kohaselt pidanud nõu Venemaa Föderatsiooniga. |
| --- | --- |

(7)

2003. aasta ühinemisakti artikli 6 kohaselt haldab ühendus Läti ja Leedu poolt kolmandate riikidega sõlmitud kalanduskokkuleppeid. Ühendus on kõnealuste kokkulepete kohaselt pidanud nõu Venemaa Föderatsiooniga.

| (8) | Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügipiirangud ja muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus need soovitused rakendama. |
| --- | --- |

(8)

Ühendus on mitme piirkondliku kalandusorganisatsiooni lepinguosaline. Need kalandusorganisatsioonid on soovitanud kehtestada teatavate liikide suhtes püügipiirangud ja muud kaitse-eeskirjad. Seetõttu peaks ühendus need soovitused rakendama.

| (9) | Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2004. aasta juunis toimunud aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Kuigi ühendus ei ole IATTCi liige, on vaja neid meetmeid rakendada, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine. |
| --- | --- |

(9)

Ameerika Troopikatuunide Komisjon (IATTC) võttis 2004. aasta juunis toimunud aastakoosolekul vastu kulduim-tuuni, suursilm-tuuni ja vööttuuni püügipiirangud ja kaaspüüki käsitlevad tehnilised meetmed. Kuigi ühendus ei ole IATTCi liige, on vaja neid meetmeid rakendada, et tagada kõnealuse organisatsiooni jurisdiktsiooni alla kuuluvate ressursside säästev majandamine.

| (10) | Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et Euroopa Ühendus ei kasutanud 2003. aastal mitme kalavaru kvoote täiel määral. |
| --- | --- |

(10)

Rahvusvaheline Atlandi Tuunikaitse Komisjon (ICCAT) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu tabelid, milles esitatakse ICCATi lepinguosaliste poolt kasutamata jäänud ja ettenähtust rohkem kasutatud kalapüügivõimalused. ICCAT võttis sellega seoses vastu otsuse, milles märgitakse, et Euroopa Ühendus ei kasutanud 2003. aastal mitme kalavaru kvoote täiel määral.

| (11) | Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata osast tulenevate kalastusvõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et muutuks aastase TACi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte. |
| --- | --- |

(11)

Et arvesse võtta ICCATi kohandusi ühenduse kvootides, tuleks kvootide kasutamata osast tulenevate kalastusvõimaluste jaotamisel aluseks võtta iga liikmesriigi vastav kasutamata osa, ilma et muutuks aastase TACi käesoleva määrusega kehtestatud jaotamispõhimõte.

| (12) | ICCAT võttis vastu mitmed tehnilised meetmed, mida kohaldatakse Atlandi ookeani ja Vahemere teatavate siirdekalavarude suhtes, täpsustades muu hulgas hariliku tuuni uut miinimumsuurust, püügipiiranguid teatavates piirkondades ja teataval ajavahemikul, et kaitsta suursilmtuuni varusid, harrastus- ja sportkalapüüki käsitlevaid meetmeid Vahemerel ning valikuuringu programmi kehtestamist sumpades oleva hariliku tuuni suuruse hindamiseks. Kalavarude kaitse parandamiseks tuleb neid meetmeid 2005. aastal rakendada seni, kuni nõukogu võtab vastu määruse, millega muudetakse 14. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed siirdekalavarude kaitseks. (8) |
| --- | --- |

(12)

ICCAT võttis vastu mitmed tehnilised meetmed, mida kohaldatakse Atlandi ookeani ja Vahemere teatavate siirdekalavarude suhtes, täpsustades muu hulgas hariliku tuuni uut miinimumsuurust, püügipiiranguid teatavates piirkondades ja teataval ajavahemikul, et kaitsta suursilmtuuni varusid, harrastus- ja sportkalapüüki käsitlevaid meetmeid Vahemerel ning valikuuringu programmi kehtestamist sumpades oleva hariliku tuuni suuruse hindamiseks. Kalavarude kaitse parandamiseks tuleb neid meetmeid 2005. aastal rakendada seni, kuni nõukogu võtab vastu määruse, millega muudetakse 14. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed siirdekalavarude kaitseks. (8)

| (13) | Kirde-Atlandi Kalanduskomitee (NEAFC) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu soovituse piirata kalapüüki teatavates piirkondades, et kaitsta teatavaid haavatavaid süvamereelupaiku. Seetõttu peaks ühendus selle soovituse rakendama. |
| --- | --- |

(13)

Kirde-Atlandi Kalanduskomitee (NEAFC) võttis oma 2004. aasta koosolekul vastu soovituse piirata kalapüüki teatavates piirkondades, et kaitsta teatavaid haavatavaid süvamereelupaiku. Seetõttu peaks ühendus selle soovituse rakendama.

| (14) | Ajutise meetmena tuleb määruse (EÜ) nr 973/2001 artiklis 2 osutatud segakoostisega püügipiirkondades saadud heeringasaak arvestada asjaomasest heeringakvoodist maha. |
| --- | --- |

(14)

Ajutise meetmena tuleb määruse (EÜ) nr 973/2001 artiklis 2 osutatud segakoostisega püügipiirkondades saadud heeringasaak arvestada asjaomasest heeringakvoodist maha.

| (15) | Ajutise meetmena tuleks teatavate süvamereliikide püügikoormusi vähendada vastavalt Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult (ICES) saadud teaduslikele nõuannetele. |
| --- | --- |

(15)

Ajutise meetmena tuleks teatavate süvamereliikide püügikoormusi vähendada vastavalt Rahvusvaheliselt Mereuurimise Nõukogult (ICES) saadud teaduslikele nõuannetele.

| (16) | Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kõnealuseid küsimusi käsitlevate ühenduse õigusaktidega ettenähtud korras, eelkõige vastavalt järgmistele õigusaktidele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (9) komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (10) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (11) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1626/94, millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, (12) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette eriotstarbelisi püügilube käsitlevad üldsätted, (13) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, (14) nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 88/98, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks, (15) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (16) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, (17) nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, (18) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (19) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (20) nõukogu 14. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, (21) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, (22) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2270/2004, millega määratakse kindlaks teatavate süvamere kalavarude püügivõimalused 2005. ja 2006. aastaks. (23) |
| --- | --- |

(16)

Kalapüügivõimalusi tuleks kasutada kõnealuseid küsimusi käsitlevate ühenduse õigusaktidega ettenähtud korras, eelkõige vastavalt järgmistele õigusaktidele: komisjoni 20. mai 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 1381/87, millega kehtestatakse kalalaevade tähistamist ja dokumenteerimist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad, (9) komisjoni 22. septembri 1983. aasta määrus (EMÜ) nr 2807/83, milles sätestatakse liikmesriikide kalasaaki käsitleva teabe registreerimise üksikasjalikud eeskirjad, (10) nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (11) nõukogu 4. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1954/2003, mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist, nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1626/94, millega kehtestatakse Vahemere kalavarude kaitse teatavad tehnilised meetmed, (12) nõukogu 27. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1627/94, millega nähakse ette eriotstarbelisi püügilube käsitlevad üldsätted, (13) nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 601/2004, millega sätestatakse teatavad kalastustegevuse suhtes kohaldatavad kontrollimeetmed Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni alla kuuluvas piirkonnas, (14) nõukogu 18. detsembri 1997. aasta määrus (EÜ) nr 88/98, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi vete kalavarude kaitseks, (15) nõukogu 30. märtsi 1998. aasta määrus (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu, (16) nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks, (17) nõukogu 26. veebruari 2004. aasta määrus nr 423/2004, millega kehtestatakse meetmed tursavarude taastamiseks, (18) komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, (19) nõukogu 22. septembri 1986. aasta määrus (EMÜ) nr 2930/86 kalalaevade omaduste määratlemise kohta, (20) nõukogu 14. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 973/2001, milles sätestatakse teatavad tehnilised meetmed teatavate siirdekalavarude kaitseks, (21) nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused, (22) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2270/2004, millega määratakse kindlaks teatavate süvamere kalavarude püügivõimalused 2005. ja 2006. aastaks. (23)

| (17) | Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2005. aastal püügi suhtes rakendada teatavad täiendavad kontrollimeetmed ja tehnilised tingimused. |
| --- | --- |

(17)

Kalavarude kaitse parandamiseks tuleks 2005. aastal püügi suhtes rakendada teatavad täiendavad kontrollimeetmed ja tehnilised tingimused.

| (18) | La Manche’i lääneosa merikeelevarude, uusmeremaa merluusi varude ning norra salehomaari varude suhtes on vaja kohaldada ajutist püügikoormuse reguleerimise kava. Kattegati, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa lääneosa tursavarude puhul on olemasolevat püügikoormuse reguleerimise kava vaja kohandada. |
| --- | --- |

(18)

La Manche’i lääneosa merikeelevarude, uusmeremaa merluusi varude ning norra salehomaari varude suhtes on vaja kohaldada ajutist püügikoormuse reguleerimise kava. Kattegati, Põhjamere, Skagerraki ja La Manche’i lääneosa, Iiri mere ning Šotimaa lääneosa tursavarude puhul on olemasolevat püügikoormuse reguleerimise kava vaja kohandada.

| (19) | Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest nähtub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav saak kahjustab säästvat kalapüüki. Seetõttu on asjakohane kehtestada seotud tingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 alusel on nõukogu kohustatud tegema otsuse püügipiirangute ja/või püügikoormuse piirangutega seotud tingimuste kohta. Teadussoovitustest nähtub, et kokkulepitud TACi märkimisväärselt ületav saak kahjustab säästvat kalapüüki. Seetõttu on asjakohane kehtestada seotud tingimused, mille tulemuseks on kokkulepitud kalapüügivõimaluste tõhusam rakendamine.

| (20) | ICESi nõuannete kohaselt on vaja kehtestada ajutine püügikoormuse reguleerimise süsteem tehnilise otstarbega tobiapüügi jaoks ICESi alapiirkonnas IV ja rajooni IIIa põhjaosas. |
| --- | --- |

(20)

ICESi nõuannete kohaselt on vaja kehtestada ajutine püügikoormuse reguleerimise süsteem tehnilise otstarbega tobiapüügi jaoks ICESi alapiirkonnas IV ja rajooni IIIa põhjaosas.

| (21) | Teaduslikest nõuannetest nähtub, et Põhjamere atlandi merilesta ei püüta säästvalt ning vette tagasi lastud kalade hulk on väga suur. Teadussoovitustest ja Põhjamere piirkondlike nõuandekomisjonide nõuannetest nähtub, et on asjakohane kohandada kalapüügivõimalusi seoses atlandi lesta püügiga tegelevate laevade püügikoormusega. |
| --- | --- |

(21)

Teaduslikest nõuannetest nähtub, et Põhjamere atlandi merilesta ei püüta säästvalt ning vette tagasi lastud kalade hulk on väga suur. Teadussoovitustest ja Põhjamere piirkondlike nõuandekomisjonide nõuannetest nähtub, et on asjakohane kohandada kalapüügivõimalusi seoses atlandi lesta püügiga tegelevate laevade püügikoormusega.

| (22) | Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursa püügikoormuse piirangute kohandamiseks tehakse ettepanek rakendada teistsugust korda, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud väljapüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3. |
| --- | --- |

(22)

Määruses (EÜ) nr 423/2004 sätestatud tursa püügikoormuse piirangute kohandamiseks tehakse ettepanek rakendada teistsugust korda, et püügikoormus oleks kooskõlas lubatud väljapüügimahuga vastavalt kõnealuse määruse artikli 8 lõikele 3.

| (23) | Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis 15.–19. septembril 2003 toimunud 25. aastakoosolekul vastu süvalesta taastamiskava NAFO alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO. Kavas nähakse ette TACi taseme vähendamine 2007. aastani ning selle tõhusat kohaldamist tagavad täiendavad meetmed. Kõnealust kava on vaja rakendada 2005. aastal, kuni võetakse vastu nõukogu määrus süvalestavaru taastamise mitmeaastaste meetmete rakendamise kohta. |
| --- | --- |

(23)

Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) võttis 15.–19. septembril 2003 toimunud 25. aastakoosolekul vastu süvalesta taastamiskava NAFO alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO. Kavas nähakse ette TACi taseme vähendamine 2007. aastani ning selle tõhusat kohaldamist tagavad täiendavad meetmed. Kõnealust kava on vaja rakendada 2005. aastal, kuni võetakse vastu nõukogu määrus süvalestavaru taastamise mitmeaastaste meetmete rakendamise kohta.

| (24) | NAFO võttis 13.–17. septembrini 2004 toimunud 26. aastakoosolekul vastu mitme seni reguleerimata varu majandamismeetmed, mis hõlmavad rajooni 3LNO railasi, rajooni 3O meriahvenaid ning rajooni 3NO valget ameerikalutsu. Seega on vaja need meetmed rakendada ja püügivõimalused liikmesriikide vahel jaotada. |
| --- | --- |

(24)

NAFO võttis 13.–17. septembrini 2004 toimunud 26. aastakoosolekul vastu mitme seni reguleerimata varu majandamismeetmed, mis hõlmavad rajooni 3LNO railasi, rajooni 3O meriahvenaid ning rajooni 3NO valget ameerikalutsu. Seega on vaja need meetmed rakendada ja püügivõimalused liikmesriikide vahel jaotada.

| (25) | Et tagada ühenduse kui Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) lepinguosalise võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmine, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks kohaldada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2004–2005 kindlaksmääratud lubatud väljapüügimahtu ning sellele vastavaid ajapiiranguid. |
| --- | --- |

(25)

Et tagada ühenduse kui Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooni (CCAMLR) lepinguosalise võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmine, mille hulka kuulub kohustus kohaldada CCAMLRi komisjoni vastuvõetud meetmeid, tuleks kohaldada nimetatud komisjoni poolt kalastushooajaks 2004–2005 kindlaksmääratud lubatud väljapüügimahtu ning sellele vastavaid ajapiiranguid.

| (26) | CCAMLR võttis 2004. aastal oma XXIII aastakoosolekul vastu vastava kalavaru püügi piirarvu, mis on lubatud iga CCAMLRi liikme kinnitatud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse kalalaevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi suhtes püügi ja kaaspüügi piirarvud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealuseid piiranguid ja tehnilisi meetmeid tuleks samuti kohaldada. |
| --- | --- |

(26)

CCAMLR võttis 2004. aastal oma XXIII aastakoosolekul vastu vastava kalavaru püügi piirarvu, mis on lubatud iga CCAMLRi liikme kinnitatud püügiettevõttele. CCAMLR kiitis heaks ka ühenduse kalalaevade osalemise Dissostichus spp. uurimuslikus püügis FAO alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a ja 58.4.3b ning kehtestas asjaomase kalapüügi suhtes püügi ja kaaspüügi piirarvud ning teatavad konkreetsed tehnilised meetmed. Kõnealuseid piiranguid ja tehnilisi meetmeid tuleks samuti kohaldada.

| (27) | Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2005. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3, |
| --- | --- |

(27)

Ühenduse kaluritele elatusvahendite tagamiseks on tähtis avada kõnealused püügipiirkonnad 1. jaanuaril 2005. Küsimuse kiireloomulisuse tõttu on hädavajalik teha erand kuue nädala pikkusest ajast, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa ühenduste asutamislepingute juurde kuuluva protokolli (riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus) I jao punktis 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

REGULEERIMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega nähakse ette teatavate kalavarude ja kalavarurühmadega seotud püügivõimalused 2005. aastaks ning eritingimused, mille kohaselt neid püügivõimalusi tohib kasutada.

Teatavate Antarktika kalavarude osas määratakse püügivõimalused ja eritingimused siiski kindlaks IF lisas nimetatud ajavahemikeks.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi “ühenduse laevad”); ja |
| --- | --- |

a)

ühenduse kalalaevade suhtes (edaspidi “ühenduse laevad”); ja

| b) | kolmandate riikide lipu all sõitvate ja kolmandates riikides registreeritud laevade suhtes (edaspidi “kolmanda riigi laevad”) liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes (edaspidi “EÜ veed”). |
| --- | --- |

b)

kolmandate riikide lipu all sõitvate ja kolmandates riikides registreeritud laevade suhtes (edaspidi “kolmanda riigi laevad”) liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes (edaspidi “EÜ veed”).

Artikkel 3

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | kalapüügivõimalused —






  i) | lubatud väljapüügimaht (TACid) või püügiloaga laevade arv ja/või kõnealuste lubade kehtivusaeg; |
| --- | --- | --- |

a)

kalapüügivõimalused —

i)

lubatud väljapüügimaht (TACid) või püügiloaga laevade arv ja/või kõnealuste lubade kehtivusaeg;

| ii) | ühenduse kasutuses olevad TACid; |
| --- | --- |

ii)

ühenduse kasutuses olevad TACid;

| iii) | ühendusele kolmandate riikide vetes eraldatud kvoodid; |
| --- | --- |

iii)

ühendusele kolmandate riikide vetes eraldatud kvoodid;

| iv) | ühenduse kalapüügivõimalused, mis antakse liikmesriikidele punktide ii ja iii alusel, väljendatuna kvootides; |
| --- | --- |

iv)

ühenduse kalapüügivõimalused, mis antakse liikmesriikidele punktide ii ja iii alusel, väljendatuna kvootides;

| v) | kolmandatele riikidele ühenduse vetes kalastamiseks eraldatud kvoodid; |
| --- | --- |

v)

kolmandatele riikidele ühenduse vetes kalastamiseks eraldatud kvoodid;

| b) | rahvusvahelised veed — veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelised veed — veed, mis ei kuulu ühegi riigi suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

| c) | NAFO tsoon — see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsioonialast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla; |
| --- | --- |

c)

NAFO tsoon — see osa Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni (NAFO) konventsioonialast, mis ei kuulu rannikuäärsete riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla;

| d) | Skagerrak — ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

d)

Skagerrak — ala, mis piirneb läänes Hanstholmi majakast Lindesnesi majakani ulatuva joonega ning lõunas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega;

| e) | Kattegat — ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega; |
| --- | --- |

e)

Kattegat — ala, mis piirneb põhjas Skageni majakast Tistlarna majakani ja sealt Rootsi ranniku lähima punktini ulatuva joonega ning lõunast Hasenørest Gnibenini, Korshagest Spodsbjergini ja Gilbjerg Hovedist Kullenini ulatuva joonega;

| f) | Põhjameri — ICESi alapiirkond IV ning ICESi rajooni IIIa osa, mis ei ole hõlmatud punktis d esitatud Skagerraki määratlusega; |
| --- | --- |

f)

Põhjameri — ICESi alapiirkond IV ning ICESi rajooni IIIa osa, mis ei ole hõlmatud punktis d esitatud Skagerraki määratlusega;

| g) | Liivi laht — ala, mis piirneb läänes Oviši majakast (57°34,1234′ N, 21°42,9574′ E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57°57,4760′ N, 21°58,2789′ E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare kõige lõunapoolsema punktini ulatuva ning sealt kirde suunas piki Saaremaa idarannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mille koordinaadid on 58°30,0′ N 23°13,2′ E kuni 58°30,0′ N 23°41′ E; |
| --- | --- |

g)

Liivi laht — ala, mis piirneb läänes Oviši majakast (57°34,1234′ N, 21°42,9574′ E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57°57,4760′ N, 21°58,2789′ E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare kõige lõunapoolsema punktini ulatuva ning sealt kirde suunas piki Saaremaa idarannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mille koordinaadid on 58°30,0′ N 23°13,2′ E kuni 58°30,0′ N 23°41′ E;

| h) | Cádizi laht — ICESi alarajooni IXa piirkond, mis jääb läänepikkusest 7°23′48′′ ida poole. |
| --- | --- |

h)

Cádizi laht — ICESi alarajooni IXa piirkond, mis jääb läänepikkusest 7°23′48′′ ida poole.

Artikkel 4

Kalastusvööndid

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi vööndite määratlusi:

| a) | ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid, nagu on määratletud 17. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (24); |
| --- | --- |

a)

ICES (Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu) kalastusvööndid, nagu on määratletud 17. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (24);

| b) | CECAF (Kesk-Atlandi idaosa või FAO kalastusvöönd 34) kalastusvööndid, nagu on määratletud 23. oktoobri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (25); |
| --- | --- |

b)

CECAF (Kesk-Atlandi idaosa või FAO kalastusvöönd 34) kalastusvööndid, nagu on määratletud 23. oktoobri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (25);

| c) | NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (26); |
| --- | --- |

c)

NAFO (Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud 30. juuni 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (26);

| d) | CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud määrusega (EÜ) nr 601/2004. |
| --- | --- |

d)

CCAMLR (Antarktika vete elusressursside kaitse konventsioon) kalastusvööndid, nagu on määratletud määrusega (EÜ) nr 601/2004.

II PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 5

Kalapüügivõimalused ja nende jaotamine

1.   Ühenduse laevade kalapüügivõimalused ühenduse vetes või teatavates ühenduse vetest väljajäävates vetes ning nende kalapüügivõimaluste jaotamine liikmesriikide vahel sätestatakse I lisas.

2.   Ühenduse laevadel on lubatud kalastada I lisas sätestatud kvootide alusel ning artiklites 9, 16 ja 17 sätestatud tingimustel vetes, mis kuuluvad Fääri saarte, Gröönimaa ja Norra kalandusjurisdiktsiooni ning Jan Mayeni ümbruse kalastusvööndi alla.

3.   Komisjon määrab kindlaks ühenduse kasutuses olevad moivapüügi võimalused kalastusvööndites V, XIV (Gröönimaa veed) 7,7 % ulatuses moiva TACist niipea, kui TAC on kindlaks määratud.

4.   Komisjon võib suurendada põhjaputassuu püügi võimalusi kalastusvööndites I–XIV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) ja heeringapüügi võimalusi vööndites I ja II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras, kui kolmandad riigid ei majanda kõnealuseid varusid vastutustundlikult.

Artikkel 6

Jaotamisega seotud erisätted

I lisas sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel nii, et see ei piira:

| a) | kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt; |
| --- | --- |

a)

kvootide vahetamist määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõike 5 kohaselt;

| b) | ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

ümberjaotamist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 21 lõike 4, artikli 23 lõike 1 ja artikli 32 lõike 2 kohaselt;

| c) | täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

täiendavaid lossimisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 3 kohaselt;

| d) | koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

koguste kinnipidamist määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 4 kohaselt;

| e) | mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt. |
| --- | --- |

e)

mahaarvamisi määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 kohaselt.

Artikkel 7

Kvoodisüsteemi paindlikkus

Käesoleva määruse I lisaga määratakse 2005. aastaks kindlaks:

| a) | varud, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikke või analüütilisi TACe; |
| --- | --- |

a)

varud, mille suhtes kohaldatakse ennetuslikke või analüütilisi TACe;

| b) | varud, mille suhtes tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 847/96 artiklitega 3 ja 4 ettenähtud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist; ja |
| --- | --- |

b)

varud, mille suhtes tuleb kohaldada määruse (EÜ) nr 847/96 artiklitega 3 ja 4 ettenähtud paindlikku ühest aastast teise ülekandmist; ja

| c) | varud, mille suhtes tuleb kohaldada kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud karistuskoefitsiente. |
| --- | --- |

c)

varud, mille suhtes tuleb kohaldada kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 2 sätestatud karistuskoefitsiente.

Artikkel 8

Saagi ja kaaspüügi lossimistingimused

1.   Pardal ei tohi hoida ega laevalt lossida kalavarusid, mille suhtes on kalapüügivõimalused kindlaks määratud, välja arvatud juhul, kui:

| a) | saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või |
| --- | --- |

a)

saagi on püüdnud liikmesriigi laevad, millel on kvoot ning kõnealune kvoot ei ole ammendatud; või

| b) | saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud; või |
| --- | --- |

b)

saak moodustab osa ühendusele kuuluvast püügiosast, mis ei ole kvootidena liikmesriikide vahel ära jaotatud ega ammendatud; või

| c) | kalaliigid, välja arvatud heeringas ja makrell, on segi muude liikidega ning püütud määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 millimeetri, ning ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; või |
| --- | --- |

c)

kalaliigid, välja arvatud heeringas ja makrell, on segi muude liikidega ning püütud määruse (EÜ) nr 850/98 artikli 4 kohaselt võrkudega, mille silmasuurus on alla 32 millimeetri, ning ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; või

| d) | heeringasaak vastab III lisa punkti 12 nõuetele; või |
| --- | --- |

d)

heeringasaak vastab III lisa punkti 12 nõuetele; või

| e) | makrellisaak, mis on segi hariliku stauriidi või sardiiniga, ei sisalda makrelli üle 10 % pardal oleva makrelli, hariliku stauriidi ja sardiini kogukaalust, ning saak ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; või |
| --- | --- |

e)

makrellisaak, mis on segi hariliku stauriidi või sardiiniga, ei sisalda makrelli üle 10 % pardal oleva makrelli, hariliku stauriidi ja sardiini kogukaalust, ning saak ei ole sorteeritud ei laeval ega lossimisel; või

| f) | saak on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 või määruse (EÜ) nr 88/99 alusel tehtud teadusuuringute käigus. |
| --- | --- |

f)

saak on püütud määruse (EÜ) nr 850/98 või määruse (EÜ) nr 88/99 alusel tehtud teadusuuringute käigus.

2.   Kõik lossitud kogused arvestatakse kvoodist maha, või kui ühenduse osa ei ole kvoodi alusel liikmesriikide vahel ära jaotatud, ühenduse osast maha, välja arvatud lõike 1 punktidele c, d, e ja f vastav saak.

3.   Erandina lõikest 1, kui liikmesriigi heeringapüügi võimalused alapiirkonnas II (EÜ veed), alapiirkondades III ja IV ning alarajoonis VIId on ammendatud, ei tohi asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvad ühenduses registreeritud laevad, mis tegutsevad püügipiirkonnas, mille suhtes kehtivad asjaomased püügipiirangud, lossida sorteerimata ja heeringat sisaldavaid saake.

4.   Kaaspüügi määr ja realiseerimine määratakse kindlaks vastavalt määruse (EÜ) nr 850/98 artiklitele 4 ja 11 ning määruse (EÜ) nr 88/98 artiklitele 2 ja 3.

Artikkel 9

Juurdepääsupiirangud

Ühenduse laevad ei tohi kalastada Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoontest. Taani ja Rootsi lipu all sõitvatel laevadel on siiski lubatud kalastada kuni 4 miili kaugusel Norra lähtejoontest.

Artikkel 10

Sortimata saagi lossimisega seotud eritingimused alapiirkondades IIa (EÜ veed), III, IV ja VIId

Alapiirkondades IIa (EÜ veed), III, IV ja VIId püütud sortimata saagi lossimise suhtes kohaldatakse II lisas sätestatud meetmeid.

Artikkel 11

Muud tehnilised ja kontrollimeetmed

III lisas sätestatud tehnilisi meetmeid kohaldatakse 2005. aastal lisaks tehnilistele meetmetele, mis on ette nähtud määrustega (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 88/98, (EÜ) nr 1626/94 ja (EÜ) nr 973/2001.

III lisa punkti 10 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 nimetatud korras.

Artikkel 12

Püügikoormuse piirangud ja nendega seotud tingimused kalavarude majandamisel

1.   Ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. jaanuarini 2005 kohaldatakse Kattegati, Põhjamere, La Manche’i idaosa, Skagerraki, Šotimaa läänerannikuvete ja Iiri mere tursavarude majandamise suhtes 19. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2287/2003, millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes (27) V lisa punktides 1 kuni 5, 6a, 6c, 6d, 6e ja 7 kuni 22 sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

2.   Ajavahemikul 1. veebruarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 kohaldatakse lõikes 1 nimetatud tursavarude majandamise suhtes IVa lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi.

3.   Alates 1. veebruarist 2005 kohaldatakse IVb lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi Biskaia lahe ja Pürenee poolsaare läänerannikuvete püügipiirkondade majandamise suhtes.

4.   Alates 1. veebruarist 2005 kohaldatakse IVc lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi La Manche’i lääneosa hariliku merikeele varude majandamise suhtes.

5.   V lisas sätestatud püügikoormuse piiranguid ja nendega seotud tingimusi kohaldatakse Skagerraki ja Põhjamere tobiavarude majandamise suhtes.

6.   Komisjon kehtestab piirkondade IIa, IIIa ja IV tobia püügi lõplikud püügikoormused 2005. aastaks V lisa punktis 6 sätestatud eeskirjade põhjal.

7.   Kõigil laevadel, mis kasutavad vastavalt lisade IVa, IVb ja IVc punktis 4 nimetatud püügivahendeid ja mis kalastavad vastavalt lisade IVa, IVb ja IVc punktis 2 nimetatud piirkondades, peab olema eriotstarbeline püügiluba, mis on antud välja kooskõlas määruse (EÜ) nr 1627/94 artikliga 7.

8.   Liikmesriigid tagavad, et 2005. aastal ei ületa süvamere kalapüügiluba omavate laevade püügikoormuse tasemed (mõõdetuna sadamast äraoldud kilovatt-püügipäevades) 90 % keskmisest aastasest püügikoormusest, mille kõnealuse liikmesriigi laevad kasutasid 2003. aastal kalastusretkedel, mille jaoks neil oli süvamere kalapüügiluba ja mille jooksul püüti nõukogu määruse (EMÜ) nr 2347/2002 I ja II lisas loetletud süvamereliike.

III PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI LAEVADE KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA NENDEGA SEOTUD TINGIMUSED

Artikkel 13

Luba

Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Norra, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all ning Fääri saartel registreeritud laevadel on lubatud kalastada ühenduse vetes I lisas sätestatud kvootide alusel ning artiklitega 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 23 ja 24 ettenähtud tingimustel.

Artikkel 14

Geograafilised piirangud

Kalastamine on lubatud:

| a) | Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest Põhjameres, Kattegatis ja Atlandi ookeanis põhja pool 43°00′ N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 nimetatud ala; Norra lipu all sõitvatel laevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest; |
| --- | --- |

a)

Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel liikmesriikide lähtejoontest Põhjameres, Kattegatis ja Atlandi ookeanis põhja pool 43°00′ N, välja arvatud määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 18 nimetatud ala; Norra lipu all sõitvatel laevadel on lubatud Skagerrakis kalastada vähemalt nelja meremiili kaugusel mere pool Taani ja Rootsi lähtejoontest;

| b) | Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest. |
| --- | --- |

b)

Barbadose, Guyana, Jaapani, Lõuna-Korea, Suriname, Trinidadi ja Tobago ning Venezuela lipu all sõitvatel laevadel 200 meremiili laiuse vööndi nendes osades, mis asuvad vähemalt 12 meremiili kaugusel mere pool Prantsuse Guajaana departemangu lähtejoontest.

Artikkel 15

Saagi ja kaaspüügi lossimistingimused

Kalaliike, mille püügivõimalused on kindlaks määratud, ei tohi pardal hoida ega lossida, kui saaki ei ole püüdnud kolmanda riigi laevad, millel on kvoot ja kõnealune kvoot ei ole ammendatud.

IV PEATÜKK

ÜHENDUSE LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 16

Litsentsid ja nendega seotud tingimused

1.   Olenemata määrusega (EÜ) nr 1627/94 sätestatud kalapüügilitsentside ja eriotstarbeliste püügilubade üldeeskirjadest, toimub kalapüük kolmandate riikide vetes kolmandate riikide asutuste poolt väljaantud litsentsi alusel.

Esimene lõik ei kehti siiski järgmiste ühenduse laevade suhtes, mis kalastavad Põhjamerel Norrale kuuluvates vetes:

| a) | laevad kogumahutavusega kuni 200 GT; |
| --- | --- |

a)

laevad kogumahutavusega kuni 200 GT;

| b) | laevad, mis püüavad inimtoiduks ettenähtud kalaliike, välja arvatud makrell; |
| --- | --- |

b)

laevad, mis püüavad inimtoiduks ettenähtud kalaliike, välja arvatud makrell;

| c) | Rootsi lipu all sõitvad laevad, kooskõlas kehtivate tavadega. |
| --- | --- |

c)

Rootsi lipu all sõitvad laevad, kooskõlas kehtivate tavadega.

2.   Litsentside maksimaalne arv ja muud nendega seotud tingimused määratakse kindlaks VI lisa I osas. Litsentsitaotlustesse märgitakse kalapüügi liigid ning litsentsi taotlevate laevade nimed ja tunnused ning liikmesriikide ametiasutused esitavad kõnealused taotlused komisjonile. Komisjon esitab taotlused asjaomaste kolmandate riikide asutustele.

Kui liikmesriik kannab teisele liikmesriigile üle VI lisa I osas nimetatud kalastuspiirkonna kvoodi (vahetusleping), tuleb üle kanda ka asjaomased litsentsid ja teatada sellest komisjonile. VI lisa I osas sätestatud litsentside üldarvu kalastuspiirkonna kohta ei tohi siiski ületada.

3.   Ühenduse laevad peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid kalastusvööndis kehtivaid tingimusi.

Artikkel 17

Fääri saared

Ühenduse laevad, millel on litsents ühe kalaliigi spetsialiseeritud püügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi spetsialiseeritud püügiga tegeleda ainult juhul, kui nad teatavad muudatusest ette Fääri saarte asutustele.

V PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI LAEVADE LITSENTSISÜSTEEM

Artikkel 18

Kohustus omada litsentsi ja eriotstarbeline püügiluba

1.   Olenemata määruse (EÜ) nr 2847/93 artiklist 28b, on Norra lipu all sõitvad laevad kogumahutavusega kuni 200 GT vabastatud litsentsi ja püügiloa kohustusest.

2.   Litsents ja eriotstarbeline püügiluba peavad olema laeva pardal. Fääri saartel või Norras registreeritud laevad on kõnealusest kohustusest vabastatud.

3.   Kolmandate riikide laevad, millel on püügiluba 31. detsembril 2004, võivad püüki jätkata alates 1. jaanuarist 2005 kuni ajani, mil püügiloaga laevade nimekiri on komisjonile esitatud ning komisjon on selle heaks kiitnud.

Artikkel 19

Litsentsi ja eriotstarbelise püügiloa taotlemine

Kolmanda riigi asutuse poolt komisjonile esitatud litsentsi- ja eriotstarbelise püügiloa taotlusega koos tuleb esitada järgmised andmed:

| a) | laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi;

| b) | registrinumber; |
| --- | --- |

b)

registrinumber;

| c) | pardatähis; |
| --- | --- |

c)

pardatähis;

| d) | registreerimissadam; |
| --- | --- |

d)

registreerimissadam;

| e) | omaniku või prahtija nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

omaniku või prahtija nimi ja aadress;

| f) | kogumahutavus ja -pikkus; |
| --- | --- |

f)

kogumahutavus ja -pikkus;

| g) | mootori võimsus; |
| --- | --- |

g)

mootori võimsus;

| h) | kutsungsignaal ja raadiosagedus; |
| --- | --- |

h)

kutsungsignaal ja raadiosagedus;

| i) | kavandatav püügiviis; |
| --- | --- |

i)

kavandatav püügiviis;

| j) | kavandatav püügipiirkond; |
| --- | --- |

j)

kavandatav püügipiirkond;

| k) | liigid, mida kavatsetakse püüda; |
| --- | --- |

k)

liigid, mida kavatsetakse püüda;

| l) | taotletava litsentsi kestus. |
| --- | --- |

l)

taotletava litsentsi kestus.

Artikkel 20

Litsentside arv

Litsentside arv ja nendega seotud eritingimused määratakse kindlaks VI lisa II osas.

Artikkel 21

Tühistamine ja kehtetuks tunnistamine

1.   Litsentsid ja eriotstarbelised püügiload võib tühistada uute litsentside ja eriotstarbeliste püügilubade väljaandmisel. Tühistamine jõustub komisjoni poolt väljaantavate uute litsentside ja eriotstarbeliste püügilubade väljaandmise kuupäevale eelneval päeval. Uued litsentsid ja eriotstarbelised püügiload jõustuvad nende väljaandmise kuupäeval.

2.   Litsentsid ja eriotstarbelised püügiload tunnistatakse täielikult või osaliselt kehtetuks enne kehtivusaja lõppu juhul, kui kõnealuse kalavaru I lisas sätestatud kvoodid on ammendatud.

3.   Litsentsid ja eriotstarbelised püügiload tunnistatakse kehtetuks juhul, kui ei täideta käesoleva määrusega ettenähtud kohustusi.

Artikkel 22

Asjakohaste eeskirjade täitmata jätmine

1.   Laevadele, mis ei ole täitnud käesolevas määruses ettenähtud kohustusi, ei anta litsentsi ega eriotstarbelist püügiluba kuni 12 kuu jooksul.

2.   Komisjon esitab asjaomase kolmanda riigi asutustele nende laevade nimed ja tunnused, millele asjakohaste eeskirjade rikkumise tõttu ei anta luba kalastada ühenduse kalastusvööndis järgneva kuu või kuude jooksul.

Artikkel 23

Litsentsiomaniku kohustused

1.   Kolmanda riigi laevad täidavad kalastusvööndis kalastades kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid selles vööndis ühenduse laevade kalastustegevust reguleerivaid sätteid, esmajoones määrusi (EMÜ) nr 2847/93, (EÜ) nr 1627/94, (EÜ) nr 88/98, (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 1434/98 ja (EMÜ) nr 1381/87.

2.   Lõikes 1 nimetatud laevad peavad püügipäevikut, kuhu kantakse VII lisa I osas ettenähtud teave.

3.   Kolmanda riigi laevad, välja arvatud ICESi rajoonis IIIa kalastavad Norra lipu all sõitvad laevad, edastavad komisjonile VIII lisas sätestatud teabe kõnealuses lisas ettenähtud eeskirjade kohaselt.

Artikkel 24

Prantsuse Guajaana departemangu käsitlevad erisätted

1.   Litsentside andmine kalapüügiks Prantsuse Guajaana departemangu vetes on seotud asjaomase laeva omaniku kohustusega lubada komisjoni taotluse korral laeva pardale vaatleja.

2.   Kui laeval on merikogerlaste või tuuni püügilitsents Prantsuse Guajaana departemangu vetes, peab laeva kapten esitama Prantsuse asutustele iga reisile järgneva lossimise kohta deklaratsiooni, milles teatatakse pärast eelmise deklaratsiooni esitamist püütud ja pardal hoitavad krevetikogused. Kõnealune deklaratsioon peab vastama VI lisa III osas sätestatud näidisele. Kapten vastutab deklaratsiooni täpsuse eest. Prantsuse asutused võtavad kõik deklaratsioonide täpsuse kontrollimiseks vajalikud meetmed, võrreldes neid eelkõige artikli 23 lõikes 2 nimetatud püügipäevikuga. Deklaratsioonile kirjutab pärast vastavuse kontrollimist alla pädev ametiisik. Prantsuse asutused saadavad enne iga kuu lõppu komisjonile kõik eelmise kuu deklaratsioonid.

3.   Prantsuse Guajaana departemangu vetes kalastavad laevad peavad pidama VII lisa II osas esitatud näidisele vastavat püügipäevikut. Kõnealuse püügipäeviku koopia saadetakse Prantsuse asutuste kaudu komisjonile iga püügireisi viimasele päevale järgneva 30 päeva jooksul.

4.   Kui komisjon ei ole ühe kuu jooksul saanud teavet asjaomaselt laevalt, millel on püügilitsents Prantsuse Guajaana departemangu vetes, tunnistatakse selle laeva litsents kehtetuks.

VI PEATÜKK

NAFO TSOONIS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. JAGU

Ühenduse osalus

Artikkel 25

Laevade loetelu

1.   Ainult need ühenduse kalalaevad, mille kogumahutavus on üle 50 GT, millel on nende lipuliikmesriigi väljaantud eriotstarbelist püügiluba ja mis kuuluvad NAFO laevaregistrisse, võivad loas ettenähtud tingimustel püüda, pardal hoida, ümber laadida ja lossida NAFO tsoonist pärit kalavarusid.

2.   Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul vähemalt 15 päeva enne uue laeva sisenemist NAFO tsooni kõik muudatused loetelus, mis käsitleb tema lipu all sõitvaid ühenduses registreeritud laevu, millel on luba kalastada NAFO tsoonis. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

3.   Lõikes 2 märgitud teave sisaldab järgmist teavet:

| a) | laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) (28) I lisas; |
| --- | --- |

a)

laeva sisenumber, nagu on määratletud komisjoni 30. detsembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 26/2004 (ühenduse kalalaevastiku registri kohta) (28) I lisas;

| b) | rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

b)

rahvusvaheline raadiokutsung;

| c) | vajaduse korral laeva prahtija; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral laeva prahtija;

| d) | laeva tüüp. |
| --- | --- |

d)

laeva tüüp.

4.   Ajutiselt liikmesriigi lipu all sõitvate laevade (laevapereta prahitud) kohta edastatakse järgmine teave:

| a) | kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all; |
| --- | --- |

a)

kuupäev, millest alates laeval on lubatud sõita liikmesriigi lipu all;

| b) | kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO tsoonis kalastamise loa; |
| --- | --- |

b)

kuupäev, millest alates liikmesriik on andnud laevale NAFO tsoonis kalastamise loa;

| c) | riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all; |
| --- | --- |

c)

riigi nimi, mille territooriumil laev on registreeritud või olnud registreeritud, ning kuupäev, millest alates laev lõpetas sõitmise kõnealuse riigi lipu all;

| d) | laeva nimi; |
| --- | --- |

d)

laeva nimi;

| e) | pädeva siseriikliku asutuse poolt määratud laeva ametlik registrinumber; |
| --- | --- |

e)

pädeva siseriikliku asutuse poolt määratud laeva ametlik registrinumber;

| f) | laeva kodusadam pärast üleminekut; |
| --- | --- |

f)

laeva kodusadam pärast üleminekut;

| g) | laeva omaniku või prahtija nimi; |
| --- | --- |

g)

laeva omaniku või prahtija nimi;

| h) | kinnitus, et laeva kapten on saanud NAFO tsoonis kehtivate eeskirjade koopia; |
| --- | --- |

h)

kinnitus, et laeva kapten on saanud NAFO tsoonis kehtivate eeskirjade koopia;

| i) | peamised kalaliigid, mida laev NAFO tsoonis püüab; |
| --- | --- |

i)

peamised kalaliigid, mida laev NAFO tsoonis püüab;

| j) | alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada. |
| --- | --- |

j)

alapiirkonnad, kus laev kavatseb kalastada.

2. JAGU

Tehnilised meetmed

Artikkel 26

Võrgusilma suurus

1.   Käesoleva määruse IX lisas nimetatud põhjaliikide spetsialiseeritud püügil on keelatud kasutada traalnootasid, mille mõnes osas on võrgusilma suurus alla 130 mm. Lühiuimkalmaari (Illex illecebrosus) spetsialiseeritud püügil võib võrgusilm olla minimaalselt 60 mm. Railaste (Rajidae) spetsialiseeritud püügil tohib võrgusilma suurus olla minimaalselt 280 mm noodapäras ja 220 mm traali muudes osades.

2.   Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama võrke, mille minimaalne silmasuurus on 40 mm.

Artikkel 27

Võrgutarindid

1.   Keelatud on kasutada vahendeid ja meetodeid, mida käesolevas artiklis pole kirjeldatud ja mis ummistavad võrgusilmi või vähendavad nende suurust.

2.   Kahjustuste vähendamiseks või vältimiseks võib noodapära alla kinnitada purjeriiet, võrku või muud materjali.

3.   Noodapära ülaossa võib kinnitada vahendeid tingimusel, et need ei ummista noodapära võrgusilmi. Päraülakaitsete kasutamine peab piirduma X lisas nimetatud kaitsetega.

4.   Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad peavad kasutama sorteerimisvõresid või -reste, mille trellide maksimaalne vahe on 22 mm. Rajoonis 3L süvameregarneele püüdvad laevad peavad olema varustatud vähemalt 72 cm pikkuste kettidega, nagu on kirjeldatud III lisa 4. liites.

Artikkel 28

Kaaspüük

1.   Laevade kaptenid ei tohi tegelda nende liikide spetsialiseeritud püügiga, mille suhtes kehtivad kaaspüügi piirarvud. Kalaliigi püük on spetsialiseeritud, kui kõnealune liik massiprotsentides moodustab suurima osa ühe loomusega saadud saagist.

2.   ID lisas nimetatud liikide kaaspüük, mille kohta ühendus ei ole NAFO tsooni mingis osas kvoote kehtestanud ja mis seal saadakse mis tahes liigi spetsialiseeritud püügil, ei tohi olla üle 2 500 kg iga pardal oleva liigi kohta või üle 10 % pardal hoitava kogusaagi massist, olenevalt sellest, kumb on suurem. NAFO tsooni osas, kus teatavate liikide spetsialiseeritud püük on keelatud või kus “muud” kvoodid on täiel määral ära kasutatud, ei tohi ID lisas loetletud liikide kaaspüük olla suurem kui vastavalt 1 250 kg või 5 %.

3.   Kui kaaspüügi piirarvudega kalaliikide kogumäär ühe loomuse kohta ületab lõikes 2 nimetatud määrad, peavad laevad viivitamata siirduma vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast. Kui kaaspüügi piirarvudega kalaliikide kogumäär mis tahes järgmises loomusekohas ületab kõnealused piirmäärad, siirduvad laevad jälle viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ega pöördu sellele alale tagasi enne, kui on möödunud vähemalt 48 tundi.

4.   Harilikke süvameregarneele (Pandalus borealis) püüdvad laevad siirduvad juhul, kui ID lisas loetletud liikide kaaspüügi kogumäär mis tahes loomusekohas ületab rajoonis 3M 5 % massist ja rajoonis 3L 2,5 % massist, viivitamata vähemalt viie meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.

5.   Süvameregarneelisaaki ei võeta põhjakalade kaaspüügi määra arvutamisel arvesse.

Artikkel 29

Kalade alammõõt

NAFO tsoonist püütud kalu, mille suurus ei vasta XI lisas esitatud nõuetele, ei tohi töödelda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb kohe merre tagasi heita. Kui püütud alamõõduliste kalade kogus teatavates kalastusvetes ületab 10 % kogu püütud kalakogusest, siirdub laev enne kalapüügi jätkamist eelmisest loomusekohast vähemalt 5 meremiili kaugusele. Töödeldud kala, mille suhtes kohaldatakse minimaalse suuruse nõudeid ja mis on XI lisas ettenähtud pikkusest väiksem, loetakse pärinevaks alamõõdulisest kalast.

3. JAGU

Kontrollimeetmed

Artikkel 30

Toodete märgistamine ja eraldi ladustamine

1.   Töödeldud kala, mis on püütud NAFO tsoonis, märgistatakse nii, et on võimalik eristada kõiki kalaliike ja tooteliike. Märkida tuleb ka saagi pärinemine NAFO tsoonist.

2.   Püügirajoonis 3L püütud krevettide ning alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO püütud süvalesta puhul märgitakse saagi pärinemine konkreetselt alalt.

3.   Iga liigi saak paigutatakse selgelt eraldi teiste liikide saakidest. NAFO tsoonis püütud saak paigutatakse eraldi väljastpoolt seda ala püütud saagist.

Saagi võib paigutada mitmesse trümmi ossa, kuid igas trümmiosas eraldatakse see plasti, vineeri, võrgu vms abil selgelt teiste liikide saakidest.

Artikkel 31

Toodangu päevaraamat ja lastiplaan

1.   Lisaks sellele, et kalalaevade kaptenid peavad täitma määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 6, 8, 11 ja 12 ettenähtud nõudeid, peavad nad kandma püügipäevikusse käesoleva määruse XII lisas loetletud andmed.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile enne iga kuu 15. kuupäeva elektroonilisel kujul XIII lisas nimetatud liikide eelmise kuu jooksul lossitud kogused ja määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklite 11 ja 12 alusel saadud teabe.

3.   Ühenduse laeva kapten peab ID lisas loetletud liikide saagi kohta:

| a) | toodangu päevaraamatut, millesse kantakse järjest kogu toodang kalaliikide kaupa; |
| --- | --- |

a)

toodangu päevaraamatut, millesse kantakse järjest kogu toodang kalaliikide kaupa;

| b) | lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides ja nende liikide pardalolevad kogused tootekaalu kilogrammides. |
| --- | --- |

b)

lastiplaani, milles on näha eri liikide asukoht trümmides ja nende liikide pardalolevad kogused tootekaalu kilogrammides.

4.   Lõikes 3 osutatud toodangu päevaraamatut ja lastiplaani ajakohastatakse iga päev eelmise päeva suhtes, mis algab kell 00.00 (UTC) ja lõpeb kell 24.00 (UTC), ning hoitakse pardal, kuni laev on tühjaks laaditud.

5.   Kapten osutab vajalikku abi päevaraamatus esitatud koguste ja pardal säilitatavate töödeldud toodete kontrollimisel.

Artikkel 32

Võrgud

IX lisas loetletud ühe või enama kalaliigi spetsialiseeritud püügi ajal ei tohi laevadel olla võrke, mille võrgusilma suurus on artiklis 26 sätestatust väiksem. Kalalaevadel, mis ühel ja samal püügireisil püüavad ka muudes piirkondades peale NAFO tsooni, võib niisuguseid võrke siiski olla, kui need on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud) ning neid ei ole võimalik kohe kasutada, see tähendab:

| a) | võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta; ja |
| --- | --- |

a)

võrgud peavad olema oma traallaudade küljest lahti võetud ja ilma nooda- või traalitrosside ja -nöörideta; ja

| b) | tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud. |
| --- | --- |

b)

tekil või teki kohal olevad võrgud peavad olema kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitatud.

Artikkel 33

Ümberlaadimine

Ühenduse laevad tegelevad ümberlaadimisega NAFO tsoonis ainult juhul, kui nad on saanud selleks eelneva loa oma pädevatelt asutustelt.

Artikkel 34

Püügikoormuse kontrollimine

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagamada artiklis 25 nimetatud laevade püügikoormuse vastavus liikmesriigi kasutada olevatele kalapüügivõimalustele NAFO tsoonis.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile NAFO tsoonis püüdvate laevade püügikavad hiljemalt 31. jaanuaril 2005 ja edaspidi vähemalt 30 päeva enne kõnealuse püügi algust. Püügikavas tuleb muuhulgas esitada kõnealuses püügipiirkonnas kalastavate laevade andmed ning kavandatud püügipäevade arv NAFO tsoonis.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni laevade kavandatavast tegevusest muudes piirkondades.

Püügikavas peab kajastuma teate esitanud liikmesriigi kasutuses olevatele kalapüügivõimalustele vastav kogu püügikoormus kõnealuses püügipiirkonnas.

Liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembril 2005 komisjonile aruande oma püügikavade rakendamise kohta, sealhulgas püügipiirkonnas tegelikult kalastanud laevade arvu ning püügipäevade üldarvu.

4. JAGU

Hariliku süvameregarneeli suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 35

Hariliku süvameregarneeli püük

Liikmesriigid teatavad komisjonile iga päev hariliku süvameregarneeli (Pandalus borealis) kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud NAFO tsooni rajoonis 3L. Püük toimub sügavamal kui 200 meetrit ning sellega tegeleb korraga üks laev iga liikmesriigi kohta.

5. JAGU

Süvalesta taastamiskava suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 36

Süvalesta suhtes kohaldatav keeld

Ühenduse kalalaevadel on keelatud püüda süvalesta NAFO alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO ning hoida pardal, ümber laadida või lossida süvalesta, mis on püütud nimetatud piirkonnas, kui laeva pardal ei ole lipuliikmesriigis välja antud eriotstarbelist püügiluba.

Artikkel 37

Laevade loetelu

1.   Liikmesriik tagab, et laevad, millele antakse artiklis 36 osutatud eriotstarbeline püügiluba, kantakse loetellu, mis sisaldab laevade nimesid ja määruse (EÜ) nr 26/2004 I lisas määratletud sisenumbreid. Liikmesriigid väljastavad eriotstarbelised püügiload alles siis, kui laev on kantud NAFO laevaregistrisse.

2.   Iga liikmesriik edastab komisjonile elektroonilisel kujul lõikes 1 sätestatud loetelu ja kõik hilisemad muudatused.

3.   Muudatused lõikes 1 sätestatud loetelus edastatakse komisjonile vähemalt 5 päeva enne seda, kui kõnealusesse loetellu lisatud laev siseneb NAFO alapiirkonda 2 ning rajoonidesse 3KLMNO. Komisjon edastab loetelu muudatused viivitamata NAFO sekretariaadile.

4.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et jaotada oma süvalestakvoot lõikes 1 osutatud loetellu kantud laevade vahel. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kvootide jaotusest 15 päeva jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 38

Aruanded

1.   Artikli 37 lõikes 2 nimetatud laevade kaptenid edastavad lipuliikmesriigile järgmise aruande:

| a) | pardal olevad süvalesta kogused ühenduse laeva sisenemisel alapiirkonda 2 ja rajoonidesse 3KLMNO. Aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga sisenemist kõnealusesse tsooni; |
| --- | --- |

a)

pardal olevad süvalesta kogused ühenduse laeva sisenemisel alapiirkonda 2 ja rajoonidesse 3KLMNO. Aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga sisenemist kõnealusesse tsooni;

| b) | süvalesta nädalasaak. See aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt seitsmenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist alapiirkonda 2 või rajoonidesse 3KLMNO, või kui kalastusretk kestab üle seitsme päeva, teatatakse hiljemalt esmaspäeval saagist, mis on püütud alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO eelmise pühapäeva keskööl lõppenud nädala jooksul; |
| --- | --- |

b)

süvalesta nädalasaak. See aruanne edastatakse esimest korda hiljemalt seitsmenda päeva lõpus pärast laeva sisenemist alapiirkonda 2 või rajoonidesse 3KLMNO, või kui kalastusretk kestab üle seitsme päeva, teatatakse hiljemalt esmaspäeval saagist, mis on püütud alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO eelmise pühapäeva keskööl lõppenud nädala jooksul;

| c) | pardal olevad süvalesta kogused ühenduse laeva väljumisel alapiirkonnast 2 ja rajoonidest 3KLMNO. See aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga väljumist kõnealusest tsoonist ning selles on kõnealuse tsooni püügipäevade arv ja kogupüük; |
| --- | --- |

c)

pardal olevad süvalesta kogused ühenduse laeva väljumisel alapiirkonnast 2 ja rajoonidest 3KLMNO. See aruanne edastatakse mitte varem kui 12 tundi ja hiljemalt 6 tundi enne laeva iga väljumist kõnealusest tsoonist ning selles on kõnealuse tsooni püügipäevade arv ja kogupüük;

| d) | igal ümberlaadimisel peale- ja mahalaaditud süvalesta kogused ajal, mil laev on alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO. Need aruanded edastatakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist. |
| --- | --- |

d)

igal ümberlaadimisel peale- ja mahalaaditud süvalesta kogused ajal, mil laev on alapiirkonnas 2 ja rajoonides 3KLMNO. Need aruanded edastatakse hiljemalt 24 tunni jooksul pärast ümberlaadimise lõpetamist.

2.   Liikmesriigid edastavad lõike 1 punktides a, c ja d sätestatud aruanded kohe pärast kättesaamist komisjonile.

3.   Kui leitakse, et lõike 2 kohaselt teatatud süvalestasaagid on ammendanud 70 % liikmesriikidele määratud kvoodist, edastavad kaptenid lõike 1 punktis b osutatud aruandeid kolme päeva tagant.

Artikkel 39

Määratud sadamad

1.   Süvalestakoguste lossimine on keelatud muudes kohtades kui NAFO lepinguosaliste määratud sadamates. Süvalesta lossimine on keelatud kolmandate riikide sadamates.

2.   Liikmesriigid määravad sadamad, kus võib süvalesta lossida, ning määravad kindlaks sellega seotud inspekteerimis- ja järelevalvekorra, sealhulgas süvalesta igal lossimisel lossitavate koguste registreerimise ja teatamise tingimused.

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast määratud sadamate loetelu ning sellele järgneva 15 päeva jooksul lõikes 2 nimetatud inspekteerimis- ja järelevalvekorra. Komisjon edastab teabe viivitamata NAFO sekretariaadile.

4.   Komisjon edastab lõikes 2 nimetatud määratud sadamate ning NAFO muude lepinguosaliste määratud sadamate loetelu viivitamata kõigile liikmesriikidele.

Artikkel 40

Kontroll sadamas

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõiki laevu, mis sisenevad määratud sadamasse alapiirkonnast 2 või rajoonidest 3KLMNO püütud süvalesta lossimiseks ja/või ümberlaadimiseks, kontrollitakse sadamas NAFO sadamate inspekteerimise kavas ettenähtud korras.

2.   Lõikes 1 nimetatud laevad ei tohi saaki lossida ja/või ümber laadida enne, kui inspektorid on kohal.

3.   Enne transportimist külmhoonesse või muusse sihtkohta kaalutakse kõik lossitud kogused liikide järgi.

4.   Liikmesriigid edastavad vastava inspekteerimisaruande NAFO sekretariaadile ning selle koopia komisjonile seitsme tööpäeva jooksul alates inspekteerimise lõppkuupäevast.

Artikkel 41

Lossimis- ja ümberlaadimiskeeld kolmanda riigi laevadele

Liikmesriigid tagavad, et süvamerelesta lossimised ja ümberlaadimised NAFO tsoonis kalastanud kolmanda riigi laevadelt on keelatud.

Artikkel 42

Järelevalve kalapüügi üle

Liikmesriigid esitavad hiljemalt 31. detsembriks 2005 komisjonile aruande artiklites 36 kuni 41 ettenähtud meetmete rakendamise kohta, kaasa arvatud püügipäevade üldarvu.

6. JAGU

Meriahvena suhtes kohaldatavad erisätted

Artikkel 43

Meriahvena püük

1.   NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M meriahvenat püüdva ühenduse laeva kapten teatab igal teisel esmaspäeval selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle lipu all laev sõidab või kelle territooriumil laev on registreeritud, eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul kõnealustes vööndites püütud meriahvena kogused.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade iga nädala esmaspäeval.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile igal teisel teisipäeval enne kella 12.00 meriahvena kogused, mis liikmesriigi lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad on püüdnud eelmisel pühapäeval kell 24.00 lõppenud kahe nädala jooksul NAFO tsooni alapiirkonnas 2 ning rajoonides IF, 3K ja 3M.

Kui kogusaak moodustab 50 % TACist, esitatakse teade igal nädalal.

VII PEATÜKK

CCAMLR TSOONIS KALASTAVAID ÜHENDUSE LAEVU KÄSITLEVAD ERISÄTTED

1. JAGU

Piirangud ja laevade kohta nõutavad andmed

Artikkel 44

Keelud ja püügipiirangud

1.   XIV lisas nimetatud liikide spetsialiseeritud püük on kõnealuses lisas nimetatud vööndites ja ajavahemikel keelatud.

2.   Uutes ja teadusuuringutega seotud püügipiirkondades kohaldatakse XV lisas sätestatud püügi ja kaaspüügi piirarvud kõnealuses lisas nimetatud alapiirkondades.

Artikkel 45

CCAMLRi tsooni püügiloaga laevade kohta nõutavad andmed

1.   Lisaks teabele, mis tuleb esitada püügiloaga laevade kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artikli 3 lõikele 2, edastavad liikmesriigid komisjonile alates 1. augustist 2005 kõnealuste laevade kohta järgmised andmed:

| a) | laeva IMO number (kui see on olemas); |
| --- | --- |

a)

laeva IMO number (kui see on olemas);

| b) | varasem lipuriik (kui see on olemas); |
| --- | --- |

b)

varasem lipuriik (kui see on olemas);

| c) | rahvusvaheline raadiokutsung; |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheline raadiokutsung;

| d) | laevaomaniku nimi ja address ning tegeliku tulusaaja nimi ja aadress (kui see on teada); |
| --- | --- |

d)

laevaomaniku nimi ja address ning tegeliku tulusaaja nimi ja aadress (kui see on teada);

| e) | laevatüüp; |
| --- | --- |

e)

laevatüüp;

| f) | ehitamise koht ja aeg; |
| --- | --- |

f)

ehitamise koht ja aeg;

| g) | pikkus; |
| --- | --- |

g)

pikkus;

| h) | järgmised värvifotod laevast:






  i) | vähemalt 12 × 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva tüürpoord ja selle osad; |
| --- | --- | --- |

h)

järgmised värvifotod laevast:

i)

vähemalt 12 × 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva tüürpoord ja selle osad;

| ii) | vähemalt 12 × 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva pakpoord ja selle osad; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt 12 × 7 cm suurune foto, millel on kogu pikkuses näha laeva pakpoord ja selle osad;

| iii) | vähemalt 12 × 7 cm suurune foto vaatega laeva ahtrisse; |
| --- | --- |

iii)

vähemalt 12 × 7 cm suurune foto vaatega laeva ahtrisse;

| i) | meetmed, millega tagatakse laevale paigaldatud satelliitseirevahendi võltsimiskindel töö. |
| --- | --- |

i)

meetmed, millega tagatakse laevale paigaldatud satelliitseirevahendi võltsimiskindel töö.

2.   Alates 1. augustist 2005 edastavad liikmesriigid komisjonile laevade kohta, millel on püügiluba CCAMLRi tsoonis, võimaluse korral järgmise teabe:

| a) | operaatori nimi ja aadress, kui see erineb laeva omanikust; |
| --- | --- |

a)

operaatori nimi ja aadress, kui see erineb laeva omanikust;

| b) | kapteni nimi ja kodakondsus, võimaluse korral kalapüügikapteni nimi ja kodakondsus; |
| --- | --- |

b)

kapteni nimi ja kodakondsus, võimaluse korral kalapüügikapteni nimi ja kodakondsus;

| c) | püügiviis või -viisid; |
| --- | --- |

c)

püügiviis või -viisid;

| d) | laius (m); |
| --- | --- |

d)

laius (m);

| e) | brutoregistertonnaaž; |
| --- | --- |

e)

brutoregistertonnaaž;

| f) | laeva sideliigid ja numbrid (INMARSAT A, B ja C numbrid); |
| --- | --- |

f)

laeva sideliigid ja numbrid (INMARSAT A, B ja C numbrid);

| g) | tavapärane meeskonnaliikmete arv; |
| --- | --- |

g)

tavapärane meeskonnaliikmete arv;

| h) | peamasina või -masinate võimsus (kW); |
| --- | --- |

h)

peamasina või -masinate võimsus (kW);

| i) | kandejõud (tonnides), kalatrümmide arv ja mahutavus (m3); |
| --- | --- |

i)

kandejõud (tonnides), kalatrümmide arv ja mahutavus (m3);

| j) | muud andmed, mida peetakse vajalikuks (nt laeva jääklass). |
| --- | --- |

j)

muud andmed, mida peetakse vajalikuks (nt laeva jääklass).

2. JAGU

Uurimuslik kalapüük

Artikkel 46

Osalemine uurimuslikus kalapüügis

1.   Hispaania lipu all sõitvad ja Hispaanias registreeritud kalalaevad, mille kohta on CCAMLR ile esitatud teatis vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 7, võivad osaleda Dissostichus spp. õngejadaga uurimuslikus püügis FAO alapiirkonnas 88.1, rajoonides 58.4.1, 58.4.2 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b väljaspool riigi jurisdiktsiooni all olevaid alasid.

2.   Rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b tohib korraga kalastada ainult üks laev.

3.   Alapiirkonna 88.1 ning rajoonide 58.4.1 ja 58.4.2 kogupüügi ja kaaspüügi piirarvud ning nende jaotus iga alapiirkonna väikeste uurimisüksuste (SSRU) vahel määratakse kindlaks XV lisas. Kalastamine mis tahes väikeses uurimisüksuses lõpetatakse niipea, kui deklareeritud saak ulatub kindlaksmääratud püügilimiidini, ning uurimisüksus suletakse kalastamiseks ülejäänud kalastushooajal.

4.   Kalapüük toimub võimalikult suures geograafilises ja batümeetrilises ulatuses, et saada teavet, mis on vajalik kalastamisvõimaluste kindlaksmääramiseks, ning vältida saagi ja püügikoormuse liiga tihedat koondumist. Rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 on keelatud püük 550 m sügavusjoonest kõrgemal.

Artikkel 47

Aruandlussüsteemid

Artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevate laevade suhtes kehtivad järgmised saagi ja püügikoormuse aruandlussüsteemid:

| a) | määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja -koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitavad aruandeid väikesed uurimisüksused; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 12 sätestatud viiepäevase püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem, millest erandina esitavad liikmesriigid püügikoguse ja -koormuse aruande komisjonile hiljemalt kaks tööpäeva pärast iga aruandlusperioodi lõppu, et selle saaks viivitamata edastada CCAMLRile. Alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 esitavad aruandeid väikesed uurimisüksused;

| b) | määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklis 13 sätestatud igakuine üksikasjalik püügikoguse ja -koormuse aruandlussüsteem;

| c) | vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas “sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine. |
| --- | --- |

c)

vette tagasi lastud Dissostichus eleginoides ja Dissostichus mawsoni, sealhulgas “sültjaks” muutunud kala koguarvu ja kaalu deklareerimine.

Artikkel 48

Erinõuded

1.   Artiklis 46 nimetatud uurimuslik kalapüük toimub vastavalt nõukogu 22. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 600/2004, millega kehtestatakse teatavad tehnilised meetmed kalastustegevuses suhtes Antarktika vete elusressursside kaitse konventsiooniga hõlmatud piirkonnas (29) artiklile 8, pidades silmas meetmeid, mida võetakse vähendamaks merelindude tahtmatut surmamist õngejadaga püügi ajal. Peale nende meetmete on:

| a) | kõnealuse kalapüügi korral on kalajäätmete merrelaskmine keelatud; |
| --- | --- |

a)

kõnealuse kalapüügi korral on kalajäätmete merrelaskmine keelatud;

| b) | laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 ning järgivad õngejadade koormamisel CCAMLRi protokolle (A, B või C), vabastatakse püüniste öise sisselaskmise nõudest; laevad, mis püüavad kokku kolm (3) merelindu, jätkavad viivitamatult püüniste öist sisselaskmist vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 8; |
| --- | --- |

b)

laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga rajoonides 58.4.1 ja 58.4.2 ning järgivad õngejadade koormamisel CCAMLRi protokolle (A, B või C), vabastatakse püüniste öise sisselaskmise nõudest; laevad, mis püüavad kokku kolm (3) merelindu, jätkavad viivitamatult püüniste öist sisselaskmist vastavalt määruse (EÜ) nr 601/2004 artiklile 8;

| c) | laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b ning püüavad kokku kolm (3) merelindu, lõpetavad viivitamata püügi ning ei tohi väljaspool harilikku kalastushooaega kalastada kuni hooaja 2004/2005 lõpuni. |
| --- | --- |

c)

laevad, mis tegelevad uurimusliku püügiga alapiirkonnas 88.1 ning rajoonides 58.4.3a ja 58.4.3b ning püüavad kokku kolm (3) merelindu, lõpetavad viivitamata püügi ning ei tohi väljaspool harilikku kalastushooaega kalastada kuni hooaja 2004/2005 lõpuni.

2.   Laevade suhtes, mis osalevad uurimuslikus kalapüügis FAO alapiirkonnas 88.1, kohaldatakse järgmisi lisanõudeid:

| a) | laevadel on keelatud merre heita:






  i) | naftat, kütteõlisid või õlijääke, välja arvatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL) 73/78 I lisas lubatud juhtudel; |
| --- | --- | --- |

a)

laevadel on keelatud merre heita:

i)

naftat, kütteõlisid või õlijääke, välja arvatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise rahvusvahelise konventsiooni (MARPOL) 73/78 I lisas lubatud juhtudel;

| ii) | jäätmeid; |
| --- | --- |

ii)

jäätmeid;

| iii) | toidujäätmeid, mis ei läbi kuni 25 mm avadega sõela; |
| --- | --- |

iii)

toidujäätmeid, mis ei läbi kuni 25 mm avadega sõela;

| iv) | kodulinnuliha või selle osi (kaasa arvatud munakoored); |
| --- | --- |

iv)

kodulinnuliha või selle osi (kaasa arvatud munakoored);

| v) | fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme; või |
| --- | --- |

v)

fekaalvett 12 meremiili kaugusel maismaast või jäämassist, või fekaalvett laevalt, mis liigub kiirusega alla nelja sõlme; või

| vi) | jäätmepõletustuhka; |
| --- | --- |

vi)

jäätmepõletustuhka;

| b) | alapiirkonda 88.1 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde ning alapiirkonnast 88.1 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud linnuliha; |
| --- | --- |

b)

alapiirkonda 88.1 ei tooda sisse eluskodulinde ega muid eluslinde ning alapiirkonnast 88.1 kõrvaldatakse tarbimata jäänud töödeldud linnuliha;

| c) | Dissostichus spp. püük alapiirkonnas 88.1 on keelatud 10 meremiili kaugusel Balleny saarte rannikust. |
| --- | --- |

c)

Dissostichus spp. püük alapiirkonnas 88.1 on keelatud 10 meremiili kaugusel Balleny saarte rannikust.

Artikkel 49

Loomuste mõiste

1.   Käesoleva jao tähenduses koosneb üks loomus ühes paigas asuvast ühest või mitmest õngejadast. Loomuse täpne geograafiline asukoht määratakse kindlaks õngejada või õngejadade keskpunkti abil ning seda kasutatakse püügikoguse ja -koormuse aruandluses.

2.   Loomus on uurimuslik järgmistel tingimustel:

| a) | iga uurimusliku loomuse kaugus teistest uurimuslikest loomustest peab olema vähemalt 5 meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga uurimusliku loomuse geograafilisest keskpunktist; |
| --- | --- |

a)

iga uurimusliku loomuse kaugus teistest uurimuslikest loomustest peab olema vähemalt 5 meremiili, kusjuures kõnealust kaugust mõõdetakse iga uurimusliku loomuse geograafilisest keskpunktist;

| b) | iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda arvukatest ühte kohta asetatud eraldi õngejadadest; |
| --- | --- |

b)

iga loomus koosneb vähemalt 3 500, kuid mitte rohkem kui 10 000 õngekonksust; see võib koosneda arvukatest ühte kohta asetatud eraldi õngejadadest;

| c) | iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni. |
| --- | --- |

c)

iga õngejada veesoleku aeg on vähemalt kuus tundi, kusjuures veesoleku aega mõõdetakse vettelaskmise lõpetamise ajast kuni loomuse võtmise alguseni.

Artikkel 50

Teadusuuringute kavad

Artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad teadusuuringute kavasid kõikides väikestes uurimisüksustes (SSRU), mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Teadusuuringute kavad rakendatakse järgmiselt:

| a) | esimesel sissesõidul uurimisüksusesse saadud esimesed 10 loomust ehk “esimene rida” on “uurimuslikud loomused”, mis peavad vastama artikli 49 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele; |
| --- | --- |

a)

esimesel sissesõidul uurimisüksusesse saadud esimesed 10 loomust ehk “esimene rida” on “uurimuslikud loomused”, mis peavad vastama artikli 49 lõikes 2 kindlaksmääratud kriteeriumidele;

| b) | järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on “teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib samuti lugeda uurimuslikeks juhul, kui need vastavad artikli 49 lõike 2 nõuetele; |
| --- | --- |

b)

järgmised 10 loomust või järgmine10-tonnine saak (olenevalt sellest, kumb saadakse enne) on “teine rida”. Teise rea loomused võib kapteni äranägemisel püüda tavapärase uurimusliku kalapüügi osana. Need loomused võib samuti lugeda uurimuslikeks juhul, kui need vastavad artikli 49 lõike 2 nõuetele;

| c) | kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas uurimisüksuses, peab laev tegema “kolmanda rea”, mille tulemusena saadakse kolme rea peale kokku 20 uurimuslikku loomust. Kolmas rida viiakse uurimisüksuses lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida; |
| --- | --- |

c)

kui kapten soovib pärast esimese ja teise loomusterea lõpetamist jätkata püüki samas uurimisüksuses, peab laev tegema “kolmanda rea”, mille tulemusena saadakse kolme rea peale kokku 20 uurimuslikku loomust. Kolmas rida viiakse uurimisüksuses lõpule sama reisi ajal, mille kestel saadi esimene ja teine rida;

| d) | pärast kolmanda rea 20 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses; |
| --- | --- |

d)

pärast kolmanda rea 20 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses;

| e) | punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkonna 88.1 uurimisüksuste A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses. |
| --- | --- |

e)

punkte b, c ja d ei kohaldata alapiirkonna 88.1 uurimisüksuste A, B, C, E ja G suhtes, mille kalastamiseks sobiva merepõhja pindala on alla 15 000 km2, ning pärast 10 uurimusliku loomuse lõpetamist võib laev jätkata kalapüüki uurimisüksuses.

Artikkel 51

Andmekogumiskavad

1.   Artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalevad laevad rakendavad andmekogumiskavasid kõikides väikestes uurimisüksustes, mille vahel jaotuvad FAO alapiirkond 88.1 ning rajoonid 58.4.1 ja 58.4.2. Andmekogumiskava hõlmab järgmisi andmeid:

| a) | asend ja mere sügavus loomuse iga õngejada kummaski otsas; |
| --- | --- |

a)

asend ja mere sügavus loomuse iga õngejada kummaski otsas;

| b) | vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg; |
| --- | --- |

b)

vettelaskmise, veesoleku ja loomuse võtmise aeg;

| c) | pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik; |
| --- | --- |

c)

pinnal lahtipääsenud kalade arv ja liik;

| d) | õngekonksude arv; |
| --- | --- |

d)

õngekonksude arv;

| e) | söödaliik; |
| --- | --- |

e)

söödaliik;

| f) | söödahaaramise protsent; |
| --- | --- |

f)

söödahaaramise protsent;

| g) | õngekonksu tüüp ja ja |
| --- | --- |

g)

õngekonksu tüüp ja ja

| h) | mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal. |
| --- | --- |

h)

mere- ja ilmastikutingimused ning kuu faas õngejadade sisselaskmise ajal.

2.   Kõik lõikes 1 nimetatud andmed kogutakse iga uurimusliku loomuse kohta; eelkõige tuleb kuni 100 kalast koosneva uurimusliku loomuse kõik kalad mõõta ning saata vähemalt 30 kalast koosnev proov bioloogilisteks uuringuteks. Kui püütud kalu on üle 100, kasutatakse juhuslikkuse alusel valitud osaproovi meetodit.

Artikkel 52

Märgistamisprogramm

Artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osalev laev rakendab märgistamisprogrammi järgmiselt:

| a) | kogu kalastushooaja jooksul märgistatakse ja lastakse merre tagasi Dissostichus spp. isendeid vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta; |
| --- | --- |

a)

kogu kalastushooaja jooksul märgistatakse ja lastakse merre tagasi Dissostichus spp. isendeid vahekorras üks isend eluskaalu tonni kohta vastavalt CCAMLRi märgistamisprotokollile. Laevad lõpetavad märgistamise pärast 500 isendi märgistamist või lahkuvad püügipiirkonnast, kui on märgistatud üks isend iga eluskaalu tonni kohta;

| b) | programmi raames märgistatakse iga suurusega isendeid, et täita nõuet märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta. Kõik merre tagasi lastavad isendid tuleb teistkordselt märgistada ja lasta tagasi võimalikult suurel geograafilisel alal; |
| --- | --- |

b)

programmi raames märgistatakse iga suurusega isendeid, et täita nõuet märgistada üks isend eluskaalu ühe tonni kohta. Kõik merre tagasi lastavad isendid tuleb teistkordselt märgistada ja lasta tagasi võimalikult suurel geograafilisel alal;

| c) | kõigile märkidele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja tagastamisaadress, et märkide päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui märgistatud isend uuesti kinni püütakse; |
| --- | --- |

c)

kõigile märkidele tuleb selgesti trükkida kordumatu seerianumber ja tagastamisaadress, et märkide päritolu oleks võimalik kindlaks teha, kui märgistatud isend uuesti kinni püütakse;

| d) | uuesti kinni püütud märgistatud isendeid (st püütud kalu, kellel on varem kinnitatud märgis) ei vabastata, isegi kui isend on olnud vabaduses ainult lühikest aega; |
| --- | --- |

d)

uuesti kinni püütud märgistatud isendeid (st püütud kalu, kellel on varem kinnitatud märgis) ei vabastata, isegi kui isend on olnud vabaduses ainult lühikest aega;

| e) | kõikide uuesti kinni püütud märgistatud isendite kohta tuleb koguda bioloogilised andmed (pikkus, kaal, sugu, gonaadide küpsusaste), võimaluse korral teha neist elektrooniline foto, koguda otoliidid ja eemaldada märgis; |
| --- | --- |

e)

kõikide uuesti kinni püütud märgistatud isendite kohta tuleb koguda bioloogilised andmed (pikkus, kaal, sugu, gonaadide küpsusaste), võimaluse korral teha neist elektrooniline foto, koguda otoliidid ja eemaldada märgis;

| f) | kõik asjakohased märgistusandmed ja kõik märgiste taasleiuandmed tuleb elektrooniliselt edastada CCAMLRi ettenähtud formaadis CCAMLRile kolme kuu jooksul pärast seda, kui laev kõnealusest püügipiirkonnast lahkub; |
| --- | --- |

f)

kõik asjakohased märgistusandmed ja kõik märgiste taasleiuandmed tuleb elektrooniliselt edastada CCAMLRi ettenähtud formaadis CCAMLRile kolme kuu jooksul pärast seda, kui laev kõnealusest püügipiirkonnast lahkub;

| g) | kõik asjakohased märgistusandmed, kõik märgiste taasleiuandmed ja andmed uuesti kinni püütud isendite kohta edastatakse elektrooniliselt CCAMLRi ettenähtud formaadis asjaomasele piirkondlikule märgistusandmete registrile, nagu on osutatud CCAMLRi märgistamisprotokollis. |
| --- | --- |

g)

kõik asjakohased märgistusandmed, kõik märgiste taasleiuandmed ja andmed uuesti kinni püütud isendite kohta edastatakse elektrooniliselt CCAMLRi ettenähtud formaadis asjaomasele piirkondlikule märgistusandmete registrile, nagu on osutatud CCAMLRi märgistamisprotokollis.

Artikkel 53

Teadusvaatlejad

Iga artiklis 46 nimetatud uurimuslikus kalapüügis osaleva laeva pardal on kogu püügiperioodi jooksul vähemalt kaks teadusvaatlejat, kellest üks on määratud CCAMLRi rahvusvahelise teadusvaatluste kava kohaselt.

VIII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 54

Teaduslik seire

1.   Käesolevat määrust ei kohaldata kalapüügi suhtes, mis toimub üksnes teadusuuringute otstarbel ja asjaomase liikmesriigi loal ja järelevalve all ning millest on eelnevalt teavitatud komisjoni ja liikmesriiki, kelle vetes uuringud toimuvad.

2.   Lõikes 1 nimetatud otstarbel püütud mereorganisme võib müüa, säilitada, välja panna ja müügiks pakkuda tingimusel, et:

| a) | nad vastavad määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud normidele ja vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 104/2000 (kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise korraldamise kohta) (30) artiklile 2 vastuvõetud turustusnormidele või |
| --- | --- |

a)

nad vastavad määruse (EÜ) nr 850/98 XII lisas kehtestatud normidele ja vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EMÜ) nr 104/2000 (kalapüügi- ja akvakultuuritooteturu ühise korraldamise kohta) (30) artiklile 2 vastuvõetud turustusnormidele või

| b) | neid müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks. |
| --- | --- |

b)

neid müüakse vahetult muuks otstarbeks kui inimtoiduks.

Artikkel 55

Andmeedastus

Määruse (EMÜ) nr 2847/93 kohaselt saadavad liikmesriigid püütud koguste lossimisandmed komisjonile elektroonilisel kujul, kasutades selleks iga liigi kohta esitatud tabelis ettenähtud kalaliikide koode.

Artikkel 56

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2005.

Enne 1. jaanuari 2005 algavateks ajavahemikeks kindlaksmääratud CCAMLRi tsooni TACide suhtes kohaldatakse artiklit 44 alates TACide vastavate kohaldamisperioodide alguskuupäevadest.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. detsembri 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

C. VEERMAN

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.

2

(3)  ELT L 150, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  EÜT L 115, 9.5.1996, lk 3.

4

(5)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 48.

5

(6)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 12.

6

(7)  EÜT L 29, 1.2.1985, lk 9.

7

(8)  EÜT L 137, 19.5.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 831/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 33).

8

(9)  EÜT L 132, 21.5.1987, lk 9.

9

(10)  EÜT L 276, 10.10.1983, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1965/2001 (EÜT L 268, 9.10.2001, lk 23).

10

(11)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1954/2003 (ELT L 289, 7.11.2003, lk 1).

11

(12)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 813/2004 (ELT L 150, 30.4.2004, lk 32).

12

(13)  EÜT L 171, 6.7.1994, lk 7.

13

(14)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 16.

14

(15)  EÜT L 9, 15.1.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 812/2004 (ELT L 150, 30.4.2004, lk 12).

15

(16)  EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 602/2004 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 30).

16

(17)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10.

17

(18)  ELT L 70, 9.3.2004, lk 8.

18

(19)  ELT L 333, 20.12.2003, lk 17.

19

(20)  EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 3259/94 (EÜT L 339, 29.12.1994, lk 11).

20

(21)  EÜT L 137, 19.5.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 831/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 33).

21

(22)  EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.

22

(23)  ELT L 396, 31.12.2004, lk 4.

23

(24)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

24

(25)  EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

25

(26)  EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

26

(27)  ELT L 344, 31.12.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1928/2004 (ELT L 332, 6.11.2004, lk 5).

27

(28)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.

28

(29)  ELT L 97, 1.4.2004, lk 1.

29

(30)  EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

30

---

I LISA

ÜHENDUSE KALAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED PÜÜGIPIIRANGUTEGA PIIRKONDADES JA KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE PÜÜGIVÕIMALUSED EUROOPA ÜHENDUSE VETES KALALIIKIDE JA PIIRKONDADE KAUPA (ELUSKAALU TONNIDES, KUI EI OLE ETTE NÄHTUD TEISITI)

Kõiki käesolevas lisas sätestatud püügipiiranguid käsitletakse kvootidena käesoleva määruse artikli 9 tähenduses ning seetõttu kehtivad nende suhtes eeskirjad, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 2847/93, eelkõige selle artiklites 14 ja 15.

Kõigi püügipiirkondade kalavarude nimetused esitatakse ladina keeles liikide tähestikulises järjestuses. Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmist üldnimetuste ja ladinakeelsete nimede vastavustabelit:

| Üldnimetus | Kolmetäheline kood | Teaduslik nimetus |
| --- | --- | --- |
| Pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga |
| Limapead | ALF | Beryx spp. |
| Harilik karelest | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Euroopa anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Merikuratlased | ANF | Lophiidae |
| Haugjääkala | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Patagoonia kihvkala | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Harilik merihunt | CAT | Anarhichas lupus |
| Harilik hiidlest | HAL | Hippoglossus hippoglossus |
| Lõhe | SAL | Salmo salar |
| Hiidhai | BSK | Cetorhinus maximus |
| Suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus |
| Pikk-koon hai | DCA | Deania calcea |
| Süsisaba | BSF | Aphanopus carbo |
| Krokodilljääkala | SSI | Chaenocephalus aceratus |
| Sinine molva | BLI | Molva dypterigia |
| Sinine marliin | BUM | Makaira nigricans |
| Põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus |
| Tursk | COD | Gadus morhua |
| Harilik merikeel | SOL | Solea solea |
| Krabi | PAI | Paralomis spp. |
| Harilik soomuslest | DAB | Limanda limanda |
| Lestalised | FLX | Pleuronectiformes |
| Lest | FLX | Platichthys flesus |
| Niituimlutsud | FOX | Phycis spp. |
| Põhjaatlandi hõbekala | ARU | Argentina silus |
| Süvalest | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Pikksaba | GRV | Macrourus spp. |
| Suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps |
| Hall nototeenia | NOS | Lepidonotothen squamifrons |
| Kilttursk | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Merluus | HKE | Merluccius merluccius |
| Heeringas | HER | Clupea harengus |
| Stauriid | JAX | Trachurus spp. |
| Roheline rüntnototeenia | NOG | Gobionotothen gibberifrons |
| Šokolaadhai | SCK | Dalatias licha |
| Tavaline hiilgevähk | KRI | Euphausia superba |
| Tõrvikkala | LAC | Lampanyctus achirus |
| Hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Väikesuulest | LEM | Microstomus kitt |
| Harilik molva | LIN | Molva molva |
| Makrell | MAC | Scomber scombrus |
| Marmornototeenia | NOR | Notothenia rossii |
| Soomuskammeljad | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Harilik süvameregarneel | PRA | Pandalus borealis |
| Norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus |
| Tursik | NOP | Trisopterus esmarki |
| Atlandi karekala | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Viburhännakud | PEN | Penaeus spp. |
| Atlandi merilest | PLE | Pleuronectes platessa |
| Polaartursk | POC | Boreogadus saida |
| Pollak | POL | Pollachius pollachius |
| Harilik heeringahai | POR | Lamna nasus |
| Portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Meriahven | RED | Sebastes spp. |
| Besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax |
| Kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Süsikas | POK | Pollachius viren |
| Tobiaslased | SAN | Ammodytidae |
| Lühiuim-kalmaar | SQI | Illex illecebrosus |
| Railased | SRX-RAJ | Rajidae |
| Ronkjas tumehai | ETP | Etmopterus pusillus |
| Arktikakrabi | PCR | Chionoecetes spp. |
| Tume ebajääkala | SGI | Pseudochaenichthys georgianus |
| Molva | SLI | Molva macrophthalmus |
| Kilu | SPR | Sprattus sprattus |
| Harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias |
| Mõõkkala | SWO | Xiphias gladius |
| Supi nugishai | GAG | Galeorhinus galeus |
| Harilik kammeljas | TUR | Psetta maxima |
| Meriluts | USK | Brosme brosme |
| Kergueleni jääkala | LIC | Channichthys rhinoceratus |
| Harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax |
| Valge ameerikaluts | HKW | Urophycis tenuis |
| Valge odanina | WHM | Tetrapturus alba |
| Merlang | WHG | Merlangius merlangus |
| Pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares |
| Ruske soomuslest | YEL | Limanda ferruginea |

Üldnimetus

Kolmetäheline kood

Teaduslik nimetus

Pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Limapead

ALF

Beryx spp.

Harilik karelest

PLA

Hippoglossoides platessoides

Euroopa anšoovis

ANE

Engraulis encrasicolus

Merikuratlased

ANF

Lophiidae

Haugjääkala

ANI

Champsocephalus gunnari

Patagoonia kihvkala

TOP

Dissostichus eleginoides

Harilik merihunt

CAT

Anarhichas lupus

Harilik hiidlest

HAL

Hippoglossus hippoglossus

Lõhe

SAL

Salmo salar

Hiidhai

BSK

Cetorhinus maximus

Suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Pikk-koon hai

DCA

Deania calcea

Süsisaba

BSF

Aphanopus carbo

Krokodilljääkala

SSI

Chaenocephalus aceratus

Sinine molva

BLI

Molva dypterigia

Sinine marliin

BUM

Makaira nigricans

Põhjaputassuu

WHB

Micromesistius poutassou

Harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Tursk

COD

Gadus morhua

Harilik merikeel

SOL

Solea solea

Krabi

PAI

Paralomis spp.

Harilik soomuslest

DAB

Limanda limanda

Lestalised

FLX

Pleuronectiformes

Lest

FLX

Platichthys flesus

Niituimlutsud

FOX

Phycis spp.

Põhjaatlandi hõbekala

ARU

Argentina silus

Süvalest

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Pikksaba

GRV

Macrourus spp.

Suur tumehai

ETR

Etmopterus princeps

Hall nototeenia

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Kilttursk

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Merluus

HKE

Merluccius merluccius

Heeringas

HER

Clupea harengus

Stauriid

JAX

Trachurus spp.

Roheline rüntnototeenia

NOG

Gobionotothen gibberifrons

Šokolaadhai

SCK

Dalatias licha

Tavaline hiilgevähk

KRI

Euphausia superba

Tõrvikkala

LAC

Lampanyctus achirus

Hall lühiogahai

GUQ

Centrophorus squamosus

Väikesuulest

LEM

Microstomus kitt

Harilik molva

LIN

Molva molva

Makrell

MAC

Scomber scombrus

Marmornototeenia

NOR

Notothenia rossii

Soomuskammeljad

LEZ

Lepidorhombus spp.

Harilik süvameregarneel

PRA

Pandalus borealis

Norra salehomaar

NEP

Nephrops norvegicus

Tursik

NOP

Trisopterus esmarki

Atlandi karekala

ORY

Hoplostethus atlanticus

Viburhännakud

PEN

Penaeus spp.

Atlandi merilest

PLE

Pleuronectes platessa

Polaartursk

POC

Boreogadus saida

Pollak

POL

Pollachius pollachius

Harilik heeringahai

POR

Lamna nasus

Portugali süvahai

CYO

Centroscymnus coelolepis

Meriahven

RED

Sebastes spp.

Besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

Põhja-pikksaba

RHG

Macrourus berglax

Kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Süsikas

POK

Pollachius viren

Tobiaslased

SAN

Ammodytidae

Lühiuim-kalmaar

SQI

Illex illecebrosus

Railased

SRX-RAJ

Rajidae

Ronkjas tumehai

ETP

Etmopterus pusillus

Arktikakrabi

PCR

Chionoecetes spp.

Tume ebajääkala

SGI

Pseudochaenichthys georgianus

Molva

SLI

Molva macrophthalmus

Kilu

SPR

Sprattus sprattus

Harilik ogahai

DGS

Squalus acanthias

Mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Supi nugishai

GAG

Galeorhinus galeus

Harilik kammeljas

TUR

Psetta maxima

Meriluts

USK

Brosme brosme

Kergueleni jääkala

LIC

Channichthys rhinoceratus

Harilik tumehai

ETX

Etmopterus spinax

Valge ameerikaluts

HKW

Urophycis tenuis

Valge odanina

WHM

Tetrapturus alba

Merlang

WHG

Merlangius merlangus

Pikklest

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Ruske soomuslest

YEL

Limanda ferruginea

I A LISA

LÄÄNEMERI

Kõik selle piirkonna TACid, välja arvatud alarajoonide 25–32 atlandi merilesta ja tursa TAC, võetakse vastu IBSFC raames.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | Alarajoonid 30-31
  HER/3D30.; HER/3D31. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Alarajoonid 30-31

HER/3D30.; HER/3D31.

Soome

52 471

Rootsi

11 529

EÜ

64 000

TAC

64 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | Alarajoonid 22-24
  HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Alarajoonid 22-24

HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24.

Taani

6 448

Saksamaa

25 380

Soome

3

Poola

5 985

Rootsi

8 184

EÜ

46 000

TAC

46 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | Alarajoonid 25-29 (v.a Liivi laht) ja 32
  HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Alarajoonid 25-29 (v.a Liivi laht) ja 32

HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32.

Taani

2 588

Saksamaa

686

Eesti

13 218

Soome

25 801

Läti

3 262

Leedu

3 405 (1)

Poola

27 862 (2)

Rootsi

39 350

EÜ

116 172 (3)

TAC

130 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | Liivi laht
  HER/03D.RG |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Liivi laht

HER/03D.RG

Eesti

16 972 (4)

Läti

20 452

EÜ

37 424 (4)

TAC

38 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | Alarajoonid 25-32 (EÜ veed)
  COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Alarajoonid 25-32 (EÜ veed)

COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.

Taani

8 959

Saksamaa

3 564

Eesti

873

Soome

686

Läti

3 331

Leedu

2 189 (5)

Poola

10 203 (6)

Rootsi

9 077

EÜ

38 882 (7)

TAC

ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | Alarajoonid 22-24 (EÜ veed)
  COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Alarajoonid 22-24 (EÜ veed)

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Taani

10 781

Saksamaa

5 271

Eesti

239

Soome

212

Läti

892

Leedu

579

Poola

2 885

Rootsi

3 841

EÜ

24 700

TAC

24 700

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | IIIbcd (EÜ veed)
  PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIbcd (EÜ veed)

PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.

Taani

2 697

Saksamaa

300

Rootsi

203

Poola

565

EÜ

3 766

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Lõhe

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Lõhe

Salmo salar

| Vöönd | : | IIIbcd (EÜ veed), v.a alarajoon 32
  SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIbcd (EÜ veed), v.a alarajoon 32

SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.

Taani

93 512 (8)

Saksamaa

10 404 (8)

Eesti

9 504 (8)

Soome

116 603 (8)

Läti

59 478 (8)

Leedu

6 992 (8)

Poola

28 368 (8)

Rootsi

126 400 (8)

EÜ

451 260 (8)

TAC

460 000 (8)

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Lõhe

  Salmo salar |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Lõhe

Salmo salar

| Vöönd | : | Alarajoon 32
  SAL/3D32. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Alarajoon 32

SAL/3D32.

Eesti

1 581 (9)

Soome

13 838 (9)

EÜ

15 419 (9)

TAC

17 000 (9)

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd | : | IIIbcd (EÜ veed)
  SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIbcd (EÜ veed)

SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.

Taani

48 785

Saksamaa

30 907

Eesti

56 650

Soome

25 538

Läti

68 420

Leedu

24 750

Poola

141 275 (10)

Rootsi

94 311

EÜ

490 636 (10)

TAC

550 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

---

(1)  2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 30 tonni võrra.

(2)  2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 1 450 tonni võrra.

(3)  2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 1 480 tonni võrra.

(4)  2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 576 tonni võrra.

(5)  2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 6 tonni võrra.

(6)  2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 112 tonni võrra.

(7)  2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 118 tonni võrra.

(8)  Väljendatakse üksikkalade arvuna.

(9)  Väljendatakse üksikkalade arvuna.

(10)  2003. aasta ülepüügi tõttu on kvooti vastavalt IBSCF otsustele vähendatud 3 924 tonni võrra.

IB LISA

SKAGERRAK, KATTEGAT, PÕHJAMERI JA ÜHENDUSE LÄÄNEPOOLSETE VETE

ICESi piirkonnad Vb (EÜ veed), VI, VII, VIII, IX, X, CECAF (EÜ veed) ja Prantsuse Guajaana

| Liigid | : | Tobiaslased

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tobiaslased

Ammodytidae

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  SAN/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

SAN/04-N.

Taani

9 500

Ühendkuningriik

500

EÜ

10 000

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tobiaslased

  Ammodytidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tobiaslased

Ammodytidae

| Vöönd | : | IIa (1), IIIa, IV (1)

  SAN/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (1), IIIa, IV (1)

SAN/2A3A4.

Taani

618 767

Ühendkuningriik

13 525

Kõik liikmesriigid

23 668 (2)

EÜ

655 960

Norra

5 000 (3)

TAC

660 960

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Vöönd | : | I, II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

Saksamaa

31

Prantsusmaa

10

Madalmaad

25

Ühendkuningriik

50

EÜ

116

| Liigid | : | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Vöönd | : | III, IV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

III, IV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

Taani

1 180

Saksamaa

12

Prantsusmaa

8

Iirimaa

8

Madalmaad

55

Rootsi

46

Ühendkuningriik

21

EÜ

1 331

| Liigid | : | Põhjaatlandi hõbekala

  Argentina silus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaatlandi hõbekala

Argentina silus

| Vöönd | : | V, VI, VII (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, VI, VII (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

Saksamaa

405

Prantsusmaa

9

Iirimaa

375

Madalmaad

4 225

Ühendkuningriik

297

EÜ

5 310

TAC

5 310

| Liigid | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriluts

Brosme brosme

| Vöönd | : | EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII
  USK/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII

USK/2A47-C

EÜ

Ei kohaldata (4)

Norra

4 000 (5)
   (6)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Meriluts

  Brosme brosme |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriluts

Brosme brosme

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  USK/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

USK/04-N.

Belgia

1

Taani

191

Saksamaa

1

Prantsusmaa

1

Madalmaad

1

Ühendkuningriik

5

EÜ

200

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Hiidhai

  Cetorhinus maximus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Hiidhai

Cetorhinus maximus

| Vöönd | : | EÜ veed vööndites IV, VI ja VII
  BSK/467. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

EÜ veed vööndites IV, VI ja VII

BSK/467.

EÜ

0

TAC

0

| Liigid | : | Heeringas (7)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas (7)

Clupea harengus

| Vöönd | : | IIIa
  HER/03A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa

HER/03A.

Taani

40 104

Saksamaa

642

Rootsi

41 950

EÜ

82 696

Fääri saared

500 (8)

TAC

96 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Heeringas (9)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas (9)

Clupea harengus

| Vöönd | : | IV põhja pool 53°30′ N
  HER/4AB. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV põhja pool 53°30′ N

HER/4AB.

Taani

95 211

Saksamaa

57 215

Prantsusmaa

20 548

Madalmaad

56 745

Rootsi

5 443

Ühendkuningriik

70 395

EÜ

305 557

Norra

50 000 (10)

TAC

535 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed lõuna pool 62° N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 50 000 |

Norra veed lõuna pool 62° N

(HER/*04N-)

EÜ

50 000

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | Norra veed lõuna pool 62° N
  HER/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Norra veed lõuna pool 62° N

HER/04-N.

Rootsi

1 102 (11)

EÜ

1 102

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Heeringas (12)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas (12)

Clupea harengus

| Vöönd | : | IIIa
  HER/03A-BC |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa

HER/03A-BC

Taani

20 642

Saksamaa

184

Rootsi

3 324

EÜ

24 150

TAC

24 150

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Heeringas (13)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas (13)

Clupea harengus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV, VIId
  HER/2A47DX |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV, VIId

HER/2A47DX

Belgia

248

Taani

47 865

Saksamaa

248

Prantsusmaa

248

Madalmaad

248

Rootsi

234

Ühendkuningriik

909

EÜ

50 000

TAC

50 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Heeringas (14)


  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas (14)

Clupea harengus

| Vöönd | : | IVc (15), VIId
  HER/4CXB7D |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IVc (15), VIId

HER/4CXB7D

Belgia

9 684 (16)

Taani

1 882 (16)

Saksamaa

1 131 (16)

Prantsusmaa

19 341 (16)

Madalmaad

34 704 (16)

Ühendkuningriik

7 551 (16)

EÜ

74 293

TAC

535 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | Vb, VIaN (17) (EÜ veed), VIb
  HER/5B6ANB |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb, VIaN (17) (EÜ veed), VIb

HER/5B6ANB

Saksamaa

3 291

Prantsusmaa

623

Iirimaa

4 447

Madalmaad

3 291

Ühendkuningriik

17 788

EÜ

29 440

Fääri saared

660 (18)

TAC

30 100

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | VIaS (19), VIIbc
  HER/6AS7BC |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIaS (19), VIIbc

HER/6AS7BC

Iirimaa

12 727

Madalmaad

1 273

EÜ

14 000

TAC

14 000

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | VIa Clyde (20)

  HER/06ACL. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIa Clyde (20)

HER/06ACL.

Ühendkuningriik

1 000

EÜ

1 000

TAC

1 000

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | VIIa (21)

  HER/07A/MM |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIa (21)

HER/07A/MM

Iirimaa

1 250

Ühendkuningriik

3 550

EÜ

4 800

TAC

4 800

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | VIIe,f
  HER/7EF. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIe,f

HER/7EF.

Prantsusmaa

500

Ühendkuningriik

500

EÜ

1 000

TAC

1 000

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | VIIg,h,j,k (22)

  HER/7G-K. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIg,h,j,k (22)

HER/7G-K.

Saksamaa

144

Prantsusmaa

802

Iirimaa

11 236

Madalmaad

802

Ühendkuningriik

16

EÜ

13 000

TAC

13 000

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Euroopa anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Euroopa anšoovis

Engraulis encrasicolus

| Vöönd | : | VIII
  ANE/08. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIII

ANE/08.

Hispaania

27 000

Prantsusmaa

3 000

EÜ

30 000

TAC

30 000

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Euroopa anšoovis

  Engraulis encrasicolus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Euroopa anšoovis

Engraulis encrasicolus

| Vöönd | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  ANE/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

ANE/9/3411

Hispaania

3 826

Portugal

4 174

EÜ

8 000

TAC

8 000

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | Skagerrak
  COD/03AN. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Skagerrak

COD/03AN.

Belgia

10

Taani

3 119

Saksamaa

78

Madalmaad

20

Rootsi

546

EÜ

3 773

TAC

3 900

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | Kattegat
  COD/03AS. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Kattegat

COD/03AS.

Taani

617

Saksamaa

13

Rootsi

370

EÜ

1 000

TAC

1 000

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV
  COD/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV

COD/2AC4.

Belgia

807

Taani

4 635

Saksamaa

2 939

Prantsusmaa

997

Madalmaad

2 619

Rootsi

31

Ühendkuningriik

10 631

EÜ

22 659

Norra

4 641 (23)

TAC

27 300

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 19 694 |

Norra veed

(COD/*04N-)

EÜ

19 694

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | Norra veed lõuna pool 62° N
  COD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Norra veed lõuna pool 62° N

COD/04-N.

Rootsi

411

EÜ

411

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  COD/561214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

COD/561214

Belgia

1

Saksamaa

11

Prantsusmaa

114

Iirimaa

162

Ühendkuningriik

433

EÜ

721

TAC

721

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Vb (EÜ vöönd), VIa
  (COD/*5BC6A) |
| --- | --- |
| Belgia | 1 |
| Saksamaa | 10 |
| Prantsusmaa | 110 |
| Iirimaa | 156 |
| Ühendkuningriik | 415 |
| EÜ | 692 |

Vb (EÜ vöönd), VIa

(COD/*5BC6A)

Belgia

1

Saksamaa

10

Prantsusmaa

110

Iirimaa

156

Ühendkuningriik

415

EÜ

692

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | VIIa
  COD/07A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIa

COD/07A.

Belgia

29

Prantsusmaa

79

Iirimaa

1 416

Madalmaad

7

Ühendkuningriik

619

EÜ

2 150

TAC

2 150

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  COD/7X7A34 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIb-k, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

COD/7X7A34

Belgia

266

Prantsusmaa

4 554

Iirimaa

849

Madalmaad

38

Ühendkuningriik

493

EÜ

6 200

TAC

6 200

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  LEZ/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

LEZ/2AC4-C

Belgia

5

Taani

4

Saksamaa

4

Prantsusmaa

28

Madalmaad

22

Ühendkuningriik

1 677

EÜ

1 740

TAC

1 740

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  LEZ/561214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

LEZ/561214

Hispaania

327

Prantsusmaa

1 277

Iirimaa

373

Ühendkuningriik

903

EÜ

2 880

TAC

2 880

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd | : | VII
  LEZ/07. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VII

LEZ/07.

Belgia

520

Hispaania

5 779

Prantsusmaa

7 013

Iirimaa

3 189

Ühendkuningriik

2 762

EÜ

19 263

TAC

19 263

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd | : | VIIIabde
  LEZ/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIabde

LEZ/8ABDE.

Hispaania

1 238

Prantsusmaa

999

EÜ

2 237

TAC

2 237

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Soomuskammeljad

  Lepidorhombus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Soomuskammeljad

Lepidorhombus spp.

| Vöönd | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  LEZ/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

LEZ/8C3411

Hispaania

1 233

Prantsusmaa

62

Portugal

41

EÜ

1 336

TAC

1 336

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik soomuslest ja lest

  Limanda limanda ja Platichthys flesus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik soomuslest ja lest

Limanda limanda ja Platichthys flesus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  D/F/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

D/F/2AC4-C

Belgia

491

Taani

1 844

Saksamaa

2 766

Prantsusmaa

192

Madalmaad

11 151

Rootsi

6

Ühendkuningriik

1 550

EÜ

18 000

TAC

18 000

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  ANF/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

ANF/2AC4-C

Belgia

365

Taani

804

Saksamaa

393

Prantsusmaa

75

Madalmaad

276

Rootsi

9

Ühendkuningriik

8 392

EÜ

10 314

TAC

10 314

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  ANF/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

ANF/04-N.

Belgia

54

Taani

1 381

Saksamaa

22

Madalmaad

20

Ühendkuningriik

323

EÜ

1 800

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  ANF/561214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

ANF/561214

Belgia

168

Saksamaa

192

Hispaania

180

Prantsusmaa

2 073

Iirimaa

469

Madalmaad

162

Ühendkuningriik

1 442

EÜ

4 686

TAC

4 686

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd | : | VII
  ANF/07. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VII

ANF/07.

Belgia

2 318

Saksamaa

258

Hispaania

921

Prantsusmaa

14 874

Iirimaa

1 901

Madalmaad

300

Ühendkuningriik

4 510

EÜ

25 082

TAC

25 082

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd | : | VIIIa,b,d,e
  ANF/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIa,b,d,e

ANF/8ABDE.

Hispaania

932

Prantsusmaa

5 188

EÜ

6 120

TAC

6 120

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merikuratlased

  Lophiidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merikuratlased

Lophiidae

| Vöönd | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  ANF/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

ANF/8C3411

Hispaania

1 629

Prantsusmaa

2

Portugal

324

EÜ

1 955

TAC

1 955

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd | : | IIIa, IIIbcd (EÜ veed)
  HAD/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa, IIIbcd (EÜ veed)

HAD/3A/BCD

Belgia

18

Taani

3 036

Saksamaa

193

Madalmaad

4

Rootsi

359

EÜ

3 610 (24)

TAC

4 018

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV
  HAD/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV

HAD/2AC4.

Belgia

544

Taani

3 742

Saksamaa

2 381

Prantsusmaa

4 150

Madalmaad

408

Rootsi

264

Ühendkuningriik

39 832

EÜ

51 321 (25)

Norra

14 679

TAC

66 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norwegian waters
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 38 175 |

Norwegian waters

(HAD/*04N-)

EÜ

38 175

| Liigid | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd | : | Norra veed lõuna pool 62° N
  HAD/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Norra veed lõuna pool 62° N

HAD/04-N.

Rootsi

761

EÜ

761

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd | : | VIb, XII, XIV
  HAD/6B1214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIb, XII, XIV

HAD/6B1214

Belgia

2

Saksamaa

2

Prantsusmaa

77

Iirimaa

55

Ühendkuningriik

566

EÜ

702

TAC

702

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd | : | Vb, VIa (EÜ veed)
  HAD/5BC6A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb, VIa (EÜ veed)

HAD/5BC6A.

Belgia

17

Saksamaa

20

Prantsusmaa

838

Iirimaa

598

Ühendkuningriik

6 127

EÜ

7 600

TAC

7 600

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd | : | VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  HAD/7/3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

HAD/7/3411

Belgia

128

Prantsusmaa

7 680

Iirimaa

2 560

Ühendkuningriik

1 152

EÜ

11 520

TAC

11 520

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ning artikli 5 lõiget 2.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi rajoonis püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIa
  (HAD/*07A.) |
| --- | --- |
| Belgia | 24 |
| Prantsusmaa | 109 |
| Iirimaa | 649 |
| Ühendkuningriik | 718 |
| EÜ | 1 500 |
| Komisjonile kvootide täituvuse kohta aruannet esitades peavad liikmesriigid nimetama rajoonis VIIa püütud kogused. Rajoonis VIIa püütud kilttursa lossimised keelatakse, kui lossitavad üldkogused on suuremad kui 1 500 tonni. |

VIIa

(HAD/*07A.)

Belgia

24

Prantsusmaa

109

Iirimaa

649

Ühendkuningriik

718

EÜ

1 500

Komisjonile kvootide täituvuse kohta aruannet esitades peavad liikmesriigid nimetama rajoonis VIIa püütud kogused. Rajoonis VIIa püütud kilttursa lossimised keelatakse, kui lossitavad üldkogused on suuremad kui 1 500 tonni.

| Liigid | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd | : | IIIa
  WHG/03A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa

WHG/03A.

Taani

651

Madalmaad

2

Rootsi

70

EÜ

723 (26)

TAC

1 500

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV
  WHG/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV

WHG/2AC4.

Belgia

605

Taani

2 618

Saksamaa

681

Prantsusmaa

3 935

Madalmaad

1 513

Rootsi

4

Ühendkuningriik

10 444

EÜ

19 800 (27)

Norra

2 800 (28)

TAC

28 000

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 17 073 |

Norra veed

(WHG/*04N-)

EÜ

17 073

| Liigid | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  WHG/561214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

WHG/561214

Saksamaa

10

Prantsusmaa

195

Iirimaa

478

Ühendkuningriik

917

EÜ

1 600

TAC

1 600

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd | : | VIIa
  WHG/07A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIa

WHG/07A.

Belgia

1

Prantsusmaa

18

Iirimaa

296

Madalmaad

0

Ühendkuningriik

199

EÜ

514

TAC

514

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd | : | VIIb-k
  WHG/7X7A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIb-k

WHG/7X7A.

Belgia

211

Prantsusmaa

12 960

Iirimaa

6 006

Madalmaad

105

Ühendkuningriik

2 318

EÜ

21 600

TAC

21 600

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd | : | VIII
  WHG/08. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIII

WHG/08.

Hispaania

1 440

Prantsusmaa

2 160

EÜ

3 600

TAC

3 600

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merlang

  Merlangius merlangus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merlang

Merlangius merlangus

| Vöönd | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  WHG/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

WHG/9/3411

Portugal

816

EÜ

816

TAC

816

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merlang ja pollak

  Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merlang ja pollak

Merlangius merlangus ja Pollachius pollachius

| Vöönd | : | Norra veed lõuna pool 62° N
  W/P/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Norra veed lõuna pool 62° N

W/P/04-N.

Rootsi

190

EÜ

190

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd | : | IIIa, IIIbcd (EÜ veed)
  HKE/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa, IIIbcd (EÜ veed)

HKE/3A/BCD

Taani

1 183

Rootsi

101

EÜ

1 284

TAC

1 284 (29)

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  HKE/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

HKE/2AC4-C

Belgia

21

Taani

866

Saksamaa

99

Prantsusmaa

191

Madalmaad

50

Ühendkuningriik

269

EÜ

1 496

TAC

1 496 (30)

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV
  HKE/571214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV

HKE/571214

Belgia

220

Hispaania

7 042

Prantsusmaa

10 873

Iirimaa

1 318

Madalmaad

142

Ühendkuningriik

4 293

EÜ

23 888

TAC

23 888 (31)

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIabde
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 28 |
| Hispaania | 1 137 |
| Prantsusmaa | 1 137 |
| Iirimaa | 142 |
| Madalmaad | 14 |
| Ühendkuningriik | 639 |
| EÜ | 3 096 |

VIIIabde

(HKE/*8ABDE)

Belgia

28

Hispaania

1 137

Prantsusmaa

1 137

Iirimaa

142

Madalmaad

14

Ühendkuningriik

639

EÜ

3 096

| Liigid | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd | : | VIIIa,b,d,e
  HKE/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIa,b,d,e

HKE/8ABDE.

Belgia

7

Hispaania

4 902

Prantsusmaa

11 009

Madalmaad

14

EÜ

15 932

TAC

15 932 (32)

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Belgia | 1 |
| Hispaania | 1 420 |
| Prantsusmaa | 2 557 |
| Madalmaad | 4 |
| EÜ | 3 982 |

Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14)

Belgia

1

Hispaania

1 420

Prantsusmaa

2 557

Madalmaad

4

EÜ

3 982

| Liigid | : | Merluus

  Merluccius merluccius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merluus

Merluccius merluccius

| Vöönd | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  HKE/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

HKE/8C3411

Hispaania

3 819

Prantsusmaa

367

Portugal

1 782

EÜ

5 968

TAC

5 968

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  WHB/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

WHB/2AC4-C

Taani

118 475

Saksamaa

195

Madalmaad

359

Rootsi

382

Ühendkuningriik

2 613

EÜ

122 024

Norra

40 000 (33)

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  WHB/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

WHB/04-N.

Taani

18 050

Ühendkuningriik

950

EÜ

19 000

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | V, VI, VII, XII ja XIV
  WHB/571214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, VI, VII, XII ja XIV

WHB/571214

Taani

9 803

Saksamaa

37 947

Hispaania

63 244 (34)

Prantsusmaa

52 809

Iirimaa

75 893

Madalmaad

119 216

Portugal

4 743 (34)

Ühendkuningriik

110 678

EÜ

474 333

Norra

120 000 (35)
   (36)

Fääri saared

45 000 (37)
   (38)

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IVa WHB/*04A-C |
| --- | --- |
| Norra | 40 000 |

IVa WHB/*04A-C

Norra

40 000

| Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | VIIIa,b,d,e
  WHB/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIa,b,d,e

WHB/8ABDE.

Hispaania

24 404

Prantsusmaa

18 936

Portugal

3 661

Ühendkuningriik

17 672

EÜ

64 673

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

Eespool nimetatud kvootide kõiki osi võib püüda ICESi rajoonis Vb (EÜ veed), alapiirkondades VI, VII, XII ja XIV (WHB/*5B-14).

| Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  WHB/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

WHB/8C3411

Hispaania

107 382

Portugal

26 845

EÜ

134 227

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Väikesuulest ja pikklest

  Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Väikesuulest ja pikklest

Microstomus kitt ja Glyptocephalus cynoglossus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  L/W/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

L/W/2AC4-C

Belgia

352

Taani

970

Saksamaa

125

Prantsusmaa

265

Madalmaad

807

Rootsi

11

Ühendkuningriik

3 970

EÜ

6 500

TAC

6 500

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Sinine molva

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Sinine molva

Molva dypterigia

| Vöönd | : | IIa, IV, Vb, VI, VII (ühenduse veed)
  BLI/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa, IV, Vb, VI, VII (ühenduse veed)

BLI/2A47-C

EÜ

Ei kohaldata (39)

Norra

200

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Sinine molva

  Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Sinine molva

Molva dypterigia

| Vöönd | : | EÜ veed vööndites VIa (põhja pool 56°30′ N), VIb
  BLI/6AN6B. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

EÜ veed vööndites VIa (põhja pool 56°30′ N), VIb

BLI/6AN6B.

Fääri saared

900 (40)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd | : | I, II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

Taani

10

Saksamaa

10

Prantsusmaa

10

Ühendkuningriik

10

Muud riigid (41)

5

EÜ

45

| Liigid | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd | : | III (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

III (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

Belgia

10 (42)

Taani

4 976

Saksamaa

610

Rootsi

1 930

Ühendkuningriik

610 (42)

EÜ

8 136

| Liigid | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd | : | IV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

Belgia

25

Taani

397

Saksamaa

246

Prantsusmaa

221

Madalmaad

8

Rootsi

17

Ühendkuningriik

3 052

EÜ

3 966

| Liigid | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd | : | V (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

Belgia

12

Taani

9

Saksamaa

9

Prantsusmaa

9

Ühendkuningriik

9

EÜ

48

| Liigid | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd | : | VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

Belgia

56

Taani

10

Saksamaa

204

Hispaania

4 124

Prantsusmaa

4 397

Iirimaa

1 102

Portugal

10

Ühendkuningriik

5 063

EÜ

14 966

| Liigid | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd | : | EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII
  LIN/2A47-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

EÜ veed vööndites IIa, IV, Vb, VI, VII

LIN/2A47-C

EÜ

Ei kohaldata (43)

Norra

6 800 (44)
   (45)

Fääri saared

800 (46)
   (47)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Harilik molva

  Molva molva |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik molva

Molva molva

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  LIN/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

LIN/04-N.

Belgia

7

Taani

878

Saksamaa

25

Prantsusmaa

10

Madalmaad

1

Ühendkuningriik

79

EÜ

1 000

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd | : | IIIa (EÜ veed), IIIbcd (EÜ veed)
  NEP/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa (EÜ veed), IIIbcd (EÜ veed)

NEP/3A/BCD

Taani

3 454

Saksamaa

10

Rootsi

1 236

EÜ

4 700

TAC

4 700

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  NEP/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

NEP/2AC4-C

Belgia

1 117

Taani

1 117

Saksamaa

16

Prantsusmaa

33

Madalmaad

575

Ühendkuningriik

18 492

EÜ

21 350

TAC

21 350

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  NEP/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

NEP/04-N.

Taani

946

Saksamaa

1

Ühendkuningriik

53

EÜ

1 000

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI
  NEP/5BC6. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI

NEP/5BC6.

Hispaania

26

Prantsusmaa

103

Iirimaa

172

Ühendkuningriik

12 399

EÜ

12 700

TAC

12 700

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd | : | VII
  NEP/07. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VII

NEP/07.

Hispaania

1 173

Prantsusmaa

4 753

Iirimaa

7 207

Ühendkuningriik

6 411

EÜ

19 544

TAC

19 544

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd | : | VIIIa,b,d,e
  NEP/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIa,b,d,e

NEP/8ABDE.

Hispaania

186

Prantsusmaa

2 914

EÜ

3 100

TAC

3 100

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd | : | VIIIc
  NEP/08C. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc

NEP/08C.

Hispaania

156

Prantsusmaa

6

EÜ

162

TAC

162

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Norra salehomaar

  Nephrops norvegicus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Norra salehomaar

Nephrops norvegicus

| Vöönd | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  NEP/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

NEP/9/3411

Hispaania

135

Portugal

405

EÜ

540

TAC

540

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd | : | IIIa
  PRA/03A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa

PRA/03A.

Taani

3 717

Rootsi

2 002

EÜ

5 719

TAC

10 710

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  PRA/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

PRA/2AC4-C

Taani

3 626

Madalmaad

34

Rootsi

146

Ühendkuningriik

1 074

EÜ

4 880

TAC

4 980

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd | : | Norra veed lõuna pool 62°N
  PRA/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Norra veed lõuna pool 62°N

PRA/04-N.

Taani

900

Rootsi

151 (48)

EÜ

1 051

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Viburhännakud

  Penaeus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Viburhännakud

Penaeus spp.

| Vöönd | : | Prantsuse Guajaana
  PEN/FGU. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Prantsuse Guajaana

PEN/FGU.

Prantsusmaa

4 000 (49)

EÜ

4 000 (49)

Barbados

24 (49)

Guajaana

24 (49)

Suriname

0 (49)

Trinidad ja Tobago

60 (49)

TAC

4 108 (49)

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | Skagerrak
  PLE/03AN. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Skagerrak

PLE/03AN.

Belgia

46

Taani

5 917

Saksamaa

30

Madalmaad

1 138

Rootsi

317

EÜ

7 448

TAC

7 600

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | Kattegat
  PLE/03AS. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Kattegat

PLE/03AS.

Taani

1 691

Saksamaa

19

Rootsi

190

EÜ

1 900

TAC

1 900

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV
  PLE/2AC4. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV

PLE/2AC4.

Belgia

3 530

Taani

11 474

Saksamaa

3 310

Prantsusmaa

662

Madalmaad

22 066

Ühendkuningriik

16 328

EÜ

57 370

Norra

1 630

TAC

59 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed
  (PLE/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 30 000 |

Norra veed

(PLE/*04N-)

EÜ

30 000

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  PLE/561214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

PLE/561214

Prantsusmaa

27

Iirimaa

358

Ühendkuningriik

597

EÜ

982

TAC

982

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | VIIa
  PLE/07A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIa

PLE/07A.

Belgia

41

Prantsusmaa

18

Iirimaa

1 051

Madalmaad

13

Ühendkuningriik

485

EÜ

1 608

TAC

1 608

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | VIIb,c
  PLE/7BC. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIb,c

PLE/7BC.

Prantsusmaa

32

Iirimaa

128

EÜ

160

TAC

160

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | VIId,e
  PLE/7DE. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIId,e

PLE/7DE.

Belgia

843

Prantsusmaa

2 810

Ühendkuningriik

1 498

EÜ

5 151

TAC

5 151

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | VIIf,g
  PLE/7FG. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIf,g

PLE/7FG.

Belgia

73

Prantsusmaa

132

Iirimaa

202

Ühendkuningriik

69

EÜ

476

TAC

476

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | VIIh,j,k
  PLE/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIh,j,k

PLE/7HJK.

Belgia

29

Prantsusmaa

58

Iirimaa

204

Madalmaad

117

Ühendkuningriik

58

EÜ

466

TAC

466

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Atlandi merilest

  Pleuronectes platessa |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Atlandi merilest

Pleuronectes platessa

| Vöönd | : | VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  PLE/8/3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

PLE/8/3411

Hispaania

75

Prantsusmaa

298

Portugal

75

EÜ

448

TAC

448

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  POL/561214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

POL/561214

Hispaania

8

Prantsusmaa

270

Iirimaa

79

Ühendkuningriik

206

EÜ

563

TAC

563

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd | : | VII
  POL/07. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VII

POL/07.

Belgia

529

Hispaania

32

Prantsusmaa

12 177

Iirimaa

1 298

Ühendkuningriik

2 964

EÜ

17 000

TAC

17 000

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd | : | VIIIa,b,d,e
  POL/8ABDE. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIa,b,d,e

POL/8ABDE.

Hispaania

286

Prantsusmaa

1 394

EÜ

1 680

TAC

1 680

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd | : | VIIIc
  POL/08C. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc

POL/08C.

Hispaania

295

Prantsusmaa

33

EÜ

328

TAC

328

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Pollak

  Pollachius pollachius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pollak

Pollachius pollachius

| Vöönd | : | IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  POL/9/3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

POL/9/3411

Hispaania

278

Portugal

10

EÜ

288

TAC

288

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süsikas

Pollachius virens

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IIIa, IIIbcd (EÜ veed), IV
  POK/2A34. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IIIa, IIIbcd (EÜ veed), IV

POK/2A34.

Belgia

51

Taani

6 013

Saksamaa

15 184

Prantsusmaa

35 733

Madalmaad

152

Rootsi

826

Ühendkuningriik

11 641

EÜ

69 600

Norra

75 400 (50)

TAC

145 000

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed
  (POK/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 69 600 |

Norra veed

(POK/*04N-)

EÜ

69 600

| Liigid | : | Süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süsikas

Pollachius virens

| Vöönd | : | Norra veed lõuna pool 62°N
  POK/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Norra veed lõuna pool 62°N

POK/04-N.

Rootsi

947

EÜ

947

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süsikas

Pollachius virens

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  POK/561214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

POK/561214

Saksamaa

984

Prantsusmaa

9 774

Iirimaa

494

Ühendkuningriik

3 792

EÜ

15 044

TAC

15 044

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süsikas

Pollachius virens

| Vöönd | : | VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  POK/7X1034 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VII, VIII, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

POK/7X1034

Belgia

14

Prantsusmaa

3 137

Iirimaa

1 568

Ühendkuningriik

855

EÜ

5 574

TAC

5 574

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik kammeljas ja sile kammeljas

  Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik kammeljas ja sile kammeljas

Psetta maxima ja Scopthalmus rhombus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  T/B/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

T/B/2AC4-C

Belgia

334

Taani

713

Saksamaa

182

Prantsusmaa

86

Madalmaad

2 527

Rootsi

5

Ühendkuningriik

703

EÜ

4 550

TAC

4 550

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Railased

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Railased

Rajidae

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  SRX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

SRX/2AC4-C

Belgia

542

Taani

21

Saksamaa

27

Prantsusmaa

85

Madalmaad

462

Ühendkuningriik

2 083

EÜ

3 220

TAC

3 220

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd | : | IIa (Ühenduse veed), IV, VI (Ühenduse veed ja rahvusvahelised veed) |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (Ühenduse veed), IV, VI (Ühenduse veed ja rahvusvahelised veed)

Taani

10

Saksamaa

18

Eesti

10

Hispaania

10

Prantsusmaa

168

Iirimaa

10

Poola

10

Ühendkuningriik

661

EÜ

1 042

Norra

145 (51)
   (52)
   (53)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IIIa, IIIb,c,d (EÜ veed), IV
  MAC/2A34. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IIIa, IIIb,c,d (EÜ veed), IV

MAC/2A34.

Belgia

148

Taani

11 866

Saksamaa

155

Prantsusmaa

467

Madalmaad

470

Rootsi

3 526 (54)
   (55)
   (56)

Ühendkuningriik

435

EÜ

17 067 (55)

Norra

28 676 (57)

TAC

420 000 (58)

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIIa
  MAC/*03A. | IIIa, IVb,c
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B. | IVc
  MAC/*04C. | IIa (veed väljaspool EÜd), VI, 1. jaanuar–31. märts 2005
  MAC/*2A6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 4 130 | | | 4 020 |
| Prantsusmaa | | 467 | | | |
| Madalmaad | | 470 | | | |
| Rootsi | | | 390 | 10 | |
| Ühendkuningriik | | 435 | | | |
| Norra | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A.

IIIa, IVb,c

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B.

IVc

MAC/*04C.

IIa (veed väljaspool EÜd), VI, 1. jaanuar–31. märts 2005

MAC/*2A6.

Taani

4 130

4 020

Prantsusmaa

467

Madalmaad

470

Rootsi

390

10

Ühendkuningriik

435

Norra

3 000

| Liigid | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd | : | IIa (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV
  MAC/2CX14- |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (veed väljaspool EÜd), Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa,b,d,e, XII, XIV

MAC/2CX14-

Saksamaa

13 845

Hispaania

20

Eesti

115

Prantsusmaa

9 231

Iirimaa

46 149

Läti

85

Leedu

85

Madalmaad

20 190

Poola

844

Ühendkuningriik

126 913

EÜ

217 477

Norra

8 500 (59)

Fääri saared

3 322 (60)

TAC

420 000 (61)

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ja püüda võib ainult ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember:

| | IVa (EÜ veed)
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Saksamaa | 4 175 |
| Hispaania | 0 |
| Prantsusmaa | 2 784 |
| Iirimaa | 13 918 |
| Madalmaad | 6 089 |
| Ühendkuningriik | 38 274 |
| EÜ | 65 240 |
| Norra | 8 500 |
| Fääri saared | 1 002 () |
| ()  Põhja pool 59°N (EÜ vöönd) 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember. |

IVa (EÜ veed)

MAC/*04A-C

Saksamaa

4 175

Hispaania

0

Prantsusmaa

2 784

Iirimaa

13 918

Madalmaad

6 089

Ühendkuningriik

38 274

EÜ

65 240

Norra

8 500

Fääri saared

1 002 ()

()  Põhja pool 59°N (EÜ vöönd) 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember.

| Liigid | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd | : | VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  MAC/8C3411 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

MAC/8C3411

Hispaania

20 500 (63)

Prantsusmaa

136 (63)

Portugal

4 237 (63)

EÜ

24 873

TAC

24 873

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 1 722 |
| Prantsusmaa | 11 |
| Portugal | 356 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Hispaania

1 722

Prantsusmaa

11

Portugal

356

| Liigid | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd | : | IIIa, IIIbcd (EÜ veed)
  SOL/3A/BCD |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa, IIIbcd (EÜ veed)

SOL/3A/BCD

Taani

437

Saksamaa

25

Madalmaad

42

Rootsi

16

EÜ

520

TAC

520

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd | : | II, IV (EÜ veed)
  SOL/24. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

II, IV (EÜ veed)

SOL/24.

Belgia

1 527

Taani

698

Saksamaa

1 221

Prantsusmaa

305

Madalmaad

13 784

Ühendkuningriik

785

EÜ

18 320

Norra

280

TAC

18 600

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV
  SOL/561214 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, XII, XIV

SOL/561214

Iirimaa

54

Ühendkuningriik

14

EÜ

68

TAC

68

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd | : | VIIa
  SOL/07A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIa

SOL/07A.

Belgia

474

Prantsusmaa

6

Iirimaa

117

Madalmaad

150

Ühendkuningriik

213

EÜ

960

TAC

960

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd | : | VIIb,c
  SOL/7BC. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIb,c

SOL/7BC.

Prantsusmaa

10

Iirimaa

55

EÜ

65

TAC

65

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd | : | VIIf,g
  SOL/7FG. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIf,g

SOL/7FG.

Belgia

625

Prantsusmaa

63

Iirimaa

31

Ühendkuningriik

281

EÜ

1 000

TAC

1 000

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd | : | VIIh,j,k
  SOL/7HJK. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIh,j,k

SOL/7HJK.

Belgia

54

Prantsusmaa

108

Iirimaa

293

Madalmaad

87

Ühendkuningriik

108

EÜ

650

TAC

650

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik merikeel

  Solea solea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik merikeel

Solea solea

| Vöönd | : | VIIIa,b
  SOL/8AB. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIa,b

SOL/8AB.

Belgia

51

Hispaania

9

Prantsusmaa

3 796

Madalmaad

284

EÜ

4 140

TAC

4 140

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Merikeel

  Solea spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Merikeel

Solea spp.

| Vöönd | : | VIIIc, d, e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)
  SOX/8CDE34 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc, d, e, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed)

SOX/8CDE34

Hispaania

458

Portugal

758

EÜ

1 216

TAC

1 216

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd | : | IIIa
  SPR/03A. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIIa

SPR/03A.

Taani

33 504

Saksamaa

70

Rootsi

12 676

EÜ

46 250

TAC

50 000

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  SPR/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

SPR/2AC4-C

Belgia

2 877

Taani

227 669

Saksamaa

2 877

Prantsusmaa

2 877

Madalmaad

2 877

Rootsi

1 330 (64)

Ühendkuningriik

9 493

EÜ

250 000

Norra

1 000 (65)

Fääri saared

6 000 (66)

TAC

257 000

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Kilu

  Sprattus sprattus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilu

Sprattus sprattus

| Vöönd | : | VIIde
  SPR/7DE. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIde

SPR/7DE.

Belgia

38

Taani

2 496

Saksamaa

38

Prantsusmaa

538

Madalmaad

538

Ühendkuningriik

4 032

EÜ

7 680

TAC

7 680

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Harilik ogahai

  Squalus acanthias |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik ogahai

Squalus acanthias

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  DGS/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

DGS/2AC4-C

Belgia

19

Taani

111

Saksamaa

20

Prantsusmaa

35

Madalmaad

30

Rootsi

2

Ühendkuningriik

919

EÜ

1 136

Norra

100 (67)

TAC

1 236

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)
  JAX/2AC4-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IV (EÜ veed)

JAX/2AC4-C

Belgia

64

Taani

27 547

Saksamaa

2 077

Prantsusmaa

44

Iirimaa

1 599

Madalmaad

4 469

Rootsi

750

Ühendkuningriik

4 066

EÜ

40 616

Norra

1 600 (68)

Fääri saared

1 823 (69)

TAC

42 727

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd | : | Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV
  JAX/578/14 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (EÜ veed), VI, VII, VIIIa, b, d, e, XII, XIV

JAX/578/14

Taani

12 088

Saksamaa

9 662

Hispaania

13 195

Prantsusmaa

6 384

Iirimaa

31 454

Madalmaad

46 096

Portugal

1 277

Ühendkuningriik

13 067

EÜ

133 223

Fääri saared

4 955 (70)
   (71)

TAC

137 000

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd | : | VIIIc, IX
  JAX/8C9. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

VIIIc, IX

JAX/8C9.

Hispaania

29 587 (72)

Prantsusmaa

377 (72)

Portugal

25 036 (72)

EÜ

55 000

TAC

55 000

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd | : | X, CECAF (73)

  JAX/X34PRT |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

X, CECAF (73)

JAX/X34PRT

Portugal

3 200

EÜ

3 200

TAC

3 200

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd | : | CECAF (EÜ veed) (74)

  JAX/341PRT |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

CECAF (EÜ veed) (74)

JAX/341PRT

Portugal

1 600

EÜ

1 600

TAC

1 600

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Stauriid

  Trachurus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Stauriid

Trachurus spp.

| Vöönd | : | CECAF (EÜ veed) (75)

  JAX/341SPN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

CECAF (EÜ veed) (75)

JAX/341SPN

Hispaania

1 600

EÜ

1 600

TAC

1 600

Ennetuslik TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursik

Trisopterus esmarki

| Vöönd | : | IIa (EÜ veed), IIIa, IV (EÜ veed)
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (EÜ veed), IIIa, IV (EÜ veed)

NOP/2A3A4.

Taani

0

Saksamaa

0

Madalmaad

0

EÜ

0

Norra

1 000 (76)

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4.

| Liigid | : | Tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursik

Trisopterus esmarki

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  NOP/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

NOP/04-N.

Taani

4 750 (77)
   (78)

Ühendkuningriik

250 (77)
   (78)

EÜ

5 000 (77)
   (78)

TAC

Ei kohaldata

Analüütiline TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tehniliseks otstarbeks mõeldud kala |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tehniliseks otstarbeks mõeldud kala

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  I/F/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

I/F/04-N.

Rootsi

800 (79)
   (80)

EÜ

800

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Kombineeritud kvoot |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kombineeritud kvoot

| Vöönd | : | EÜ veed vööndites Vb, VI, VII
  R/G/5B67-C |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

EÜ veed vööndites Vb, VI, VII

R/G/5B67-C

EÜ

Piiranguid ei kohaldata

Norra

600 (81)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Muud liigid

| Vöönd | : | IV (Norra veed)
  OTH/04-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IV (Norra veed)

OTH/04-N.

Belgia

38

Taani

3 500

Saksamaa

395

Prantsusmaa

162

Madalmaad

280

Rootsi

Ei kohaldata (82)

Ühendkuningriik

2 625

EÜ

7 000

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Muud liigid

| Vöönd | : | EÜ veed vööndites IIa, IV, VIa põhja pool 56°30′N
  OTH/2A46AN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

EÜ veed vööndites IIa, IV, VIa põhja pool 56°30′N

OTH/2A46AN

EÜ

Piiranguid ei kohaldata

Norra

4 720 (83)

Fääri saared

400 (84)

TAC

Ei kohaldata

---

(1)  EÜ veed, välja arvatud 6 miili kaugusel Ühendkuningriigi lähtejoonest Shetlandi, Fair Isle’i ja Foula lähedal asuvad veed.

(2)  Välja arvatud Taani ja Ühendkuningriik.

(3)  Püütakse Põhjameres.

(4)  Sätestatakse määruses (EÜ) nr 2270/2004.

(5)  Selle alusel on lubatud alapiirkondades Vb, VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Kuid kõnealune protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust nimetatud piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus alapiirkondades Vb, VI ja VII ei tohi ületada 3 000 tonni.

(6)  Kaasa arvatud molva. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 800 tonni ja meriluts 4 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega ICESi rajoonis Vb ja alapiirkondades VI ja VII.

(7)  Lossitakse tervikliku saagina või sorteerituna saagi ülejäägist.

(8)  Püütakse Skagerrakis.

(9)  Lossitakse terviksaagina või sorteerituna saagi ülejäägist. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile heeringasaakide lossimistest, teatades eraldi ICESi rajoonide IVa ja IVb (vööndid HER/04A ja HER/04B) andmed.

(10)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed lõuna pool 62° N
  (HER/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 50 000 |

Norra veed lõuna pool 62° N

(HER/*04N-)

EÜ

50 000

(11)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvoodist maha.

(12)  Muude kalaliikide kui heeringa püügipiirkonnas püütud ja sorteerimata lossitud kalaliikide heeringa kaaspüük.

(13)  Muude kalaliikide kui heeringa püügipiirkonnas püütud ja sorteerimata lossitud kalaliikide heeringa kaaspüük.unsorted.

(14)  Lossitakse tervikliku saagina või sorteerituna saagi ülejäägist.

(15)  Välja arvatud Blackwateri varu: viide heeringavarule vööndis, mis asub Thamesi suudme meresõidupiirkonnas ning piirneb joonega, mis kulgeb otse lõuna suunas Landguard Pointist (51°56′ N, 1°19.1′ E) põhjalaiuseni 51°33′ N ning sealt otse lääne suunas Ühendkuningriigi rannikul asuva punktini.

(16)  Sellest kvoodist võib kuni 50 % üle kanda ICESi rajooni IVb. Igast sellisest ülekandmisest tuleb komisjonile eelnevalt teatada.

(17)  Viide heeringavarudele ICESi rajoonis VIa, põhja pool 56°00′N ning rajooni VIa osas, mis paikneb ida pool 07°00′ W ja põhja pool 55°00′ N, välja arvatud Clyde.

(18)  Selle kvoodi alusel võib kalastada ainult rajoonis VIa, põhja pool 56°30′ N.

(19)  Viide heeringavarudele ICESi rajoonis VIa, lõuna pool 56°00′ NN ja lääne pool 07°00′ W.

(20)  Clyde’i varu: viide heeringavarule merepiirkonnas, mis asub Mull of Kintyre’i ja Corsewall Pointi vahele tõmmatud joonest kirde pool.

(21)  ICESi rajooni VIIa vähendatakse ICESi piirkonnale VIIghjk lisatud ala võrra, mis piirneb:

| — | põhjas laiuskraadiga 52°30′ N |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraadiga 52°30′ N

| — | lõunas laiuskraadiga 52°00′ N |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraadiga 52°00′ N

| — | läänes Iirimaa rannikuga, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannikuga,

| — | idas Ühendkuningriigi rannikuga. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannikuga.

(22)  ICESi rajooni VIIg,h,j,k suurendatakse ala võrra, mis piirneb:

| — | põhjas laiuskraadiga 52°30′ N, |
| --- | --- |

—

põhjas laiuskraadiga 52°30′ N,

| — | lõunas laiuskraadiga 52°00′ N, |
| --- | --- |

—

lõunas laiuskraadiga 52°00′ N,

| — | läänes Iirimaa rannikuga, |
| --- | --- |

—

läänes Iirimaa rannikuga,

| — | idas Ühendkuningriigi rannikuga. |
| --- | --- |

—

idas Ühendkuningriigi rannikuga.

(23)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed
  (COD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 19 694 |

Norra veed

(COD/*04N-)

EÜ

19 694

(24)  Välja arvatud 239 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(25)  Välja arvatud 578 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norwegian waters
  (HAD/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 38 175 |

Norwegian waters

(HAD/*04N-)

EÜ

38 175

(26)  Välja arvatud 750 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(27)  Välja arvatud 5 400 arvestuslikku tonni tööstuslikku kaaspüüki.

(28)  Võib püüda EÜ vetes. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed
  (WHG/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 17 073 |

Norra veed

(WHG/*04N-)

EÜ

17 073

(29)  Põhjapoolsete merluusivarude 42 600-tonnise TACi piires.

(30)  Põhjapoolsete merluusivarude 42 600-tonnise TACi piires.

(31)  Põhjapoolsete merluusivarude 42 600-tonnise TACi piires.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIabde
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Belgia | 28 |
| Hispaania | 1 137 |
| Prantsusmaa | 1 137 |
| Iirimaa | 142 |
| Madalmaad | 14 |
| Ühendkuningriik | 639 |
| EÜ | 3 096 |

VIIIabde

(HKE/*8ABDE)

Belgia

28

Hispaania

1 137

Prantsusmaa

1 137

Iirimaa

142

Madalmaad

14

Ühendkuningriik

639

EÜ

3 096

(32)  Põhjapoolsete merluusivarude 42 600-tonnise TACi piires.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Belgia | 1 |
| Hispaania | 1 420 |
| Prantsusmaa | 2 557 |
| Madalmaad | 4 |
| EÜ | 3 982 |

Vb (EÜ veed), VI, VII, XII, XIV (HKE/*57-14)

Belgia

1

Hispaania

1 420

Prantsusmaa

2 557

Madalmaad

4

EÜ

3 982

(33)  Kvoodi üldmahu 120 000 tonni piires EÜ vetes.

(34)  Sellest kuni 75 % võib püüda piirkondades VIIIc, IX, X, CECAF 34.1.1 (EÜ veed).

(35)  Võib püüda EÜ vetes piirkondades II, IVa, VIa põhja pool 56°30′N, VIb, VII lääne pool 12°W.

(36)  Sellest kuni pm tonni võivad olla hõbekalad (Argentina spp.).

(37)  Põhjaputassuu saagid võivad sisaldada hõbekalade (Argentina spp.) vältimatut kaaspüüki.

(38)  Võib püüda EÜ vetes piirkondades VIa põhja pool 56°30′ N, VIb, VII lääne pool 12° W.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IVa WHB/*04A-C |
| --- | --- |
| Norra | 40 000 |

IVa WHB/*04A-C

Norra

40 000

(39)  Sätestatakse määruses (EÜ) nr 2270/2004.

(40)  Püütakse traalnoodaga; kalju-tömppeakala ja süsisaba kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.

(41)  Ainult kaaspüük. Selle kvoodi alusel ei ole lubatud spetsialiseeritud püük.

(42)  Ei ole lubatud püüda rajoonis 3 IIIb,c,d.

(43)  Sätestatakse määruses (EÜ) nr 2270/2004.

(44)  Selle alusel on lubatud alapiirkondades VI ja VII muude kalaliikide lisapüük 25 % laeva kohta igal ajal. Kõnealune protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust nimetatud piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI ja VII alapiirkonnas ei tohi ületada 3 000 tonni.

(45)  Kaasa arvatud meriluts. Norra kvoodid on järgmised: harilik molva 6 000 tonni ja meriluts 4 000 tonni ning need on vastastikku asendatavad kuni 2 000 tonni ulatuses ja püüda võib ainult õngejadadega ICESi rajoonis Vb ning alapiirkondades VI ja VII.

(46)  Kaasa arvatud sinine molva ja meriluts. Püütakse ainult õngejadadega piirkondades VIa (põhja pool 56°30′ N) ja VIb.

(47)  Selle alusel on alapiirkonnas VI lubatud muude kalaliikide lisapüük 20 % laeva kohta igal ajal. Kõnealune protsent võib esimese 24 tunni jooksul pärast kalastamise algust nimetatud piirkonnas olla suurem. Muude liikide lisapüügi üldkogus VI alapiirkonnas ei tohi ületada 75 tonni.

(48)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(49)  Krevettide Penaeus subtilis ja Penaeus brasiliensis püük on keelatud alla 30 meetri sügavustes vetes.

(50)  Võib püüda ainult alapiirkonnas IV (EÜ veed) ja Skagerrakis. Selle kvoodi alusel püütud saagid tuleb maha arvestada TACi Norra osast.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | Norra veed
  (POK/*04N-) |
| --- | --- |
| EÜ | 69 600 |

Norra veed

(POK/*04N-)

EÜ

69 600

(51)  Alapiirkonnas VI tohib püüda ainult õngejadadega.

(52)  Püütakse EÜ vetes piirkondades IIa ja VI.

(53)  Esialgsed kvoodid Norraga peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(54)  Kaasa arvatud kõnealuse liikmesriigi makrellipüük 1 865 tonni ICESi rajoonis IIIa ning EÜ vete ICESi rajoonis IVab (MAC/*3A4AB).

(55)  Kaasa arvatud 315 tonni, mis püütakse Norra vetes ICESi alapiirkonnas IV (MAC/*04N-).

(56)  Kalastamisel Norra vetes arvestatakse tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük nende kalaliikide kvootidest maha.

(57)  Arvestatakse maha TACi Norra osast (juurdepääsukvoot). Selle kvoodi alusel tohib kalastada ainult rajoonis IVa, välja arvatud 3 000 tonni, mida tohib püüda rajoonis IIIa.

(58)  EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | IIIa
  MAC/*03A. | IIIa, IVb,c
  MAC/*3A4BC | IVb
  MAC/*04B. | IVc
  MAC/*04C. | IIa (veed väljaspool EÜd), VI, 1. jaanuar–31. märts 2005
  MAC/*2A6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taani | | 4 130 | | | 4 020 |
| Prantsusmaa | | 467 | | | |
| Madalmaad | | 470 | | | |
| Rootsi | | | 390 | 10 | |
| Ühendkuningriik | | 435 | | | |
| Norra | 3 000 | | | | |

IIIa

MAC/*03A.

IIIa, IVb,c

MAC/*3A4BC

IVb

MAC/*04B.

IVc

MAC/*04C.

IIa (veed väljaspool EÜd), VI, 1. jaanuar–31. märts 2005

MAC/*2A6.

Taani

4 130

4 020

Prantsusmaa

467

Madalmaad

470

Rootsi

390

10

Ühendkuningriik

435

Norra

3 000

(59)  Lubatud kalastada ainult rajoonides IIa, IVa, VIa (põhja pool 56°30′N), VIId, e, f, h.

(60)  Sellest 1 002 tonni on lubatud püüda ICESi rajoonis IVa põhja pool 59°N (EÜ vöönd) ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember. 2 763 tonni Fääri saartele eraldatud kvoodist võib püüda ICESi rajoonis VIa (põhja pool 56°30′N) aasta läbi ja/või ICESi rajoonides VIIe, f, h, ja/või ICESi rajoonis IVa.

(61)  EÜ, Norra ja Fääri saarte vahel kokkulepitud põhjapiirkonna TAC.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid ja püüda võib ainult ajavahemikel 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember:

| | IVa (EÜ veed)
  MAC/*04A-C |
| --- | --- |
| Saksamaa | 4 175 |
| Hispaania | 0 |
| Prantsusmaa | 2 784 |
| Iirimaa | 13 918 |
| Madalmaad | 6 089 |
| Ühendkuningriik | 38 274 |
| EÜ | 65 240 |
| Norra | 8 500 |
| Fääri saared | 1 002 () |
| ()  Põhja pool 59°N (EÜ vöönd) 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember. |

IVa (EÜ veed)

MAC/*04A-C

Saksamaa

4 175

Hispaania

0

Prantsusmaa

2 784

Iirimaa

13 918

Madalmaad

6 089

Ühendkuningriik

38 274

EÜ

65 240

Norra

8 500

Fääri saared

1 002 ()

()  Põhja pool 59°N (EÜ vöönd) 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember.

(62)  Põhja pool 59°N (EÜ vöönd) 1. jaanuar–15. veebruar ja 1. oktoober–31. detsember.

(63)  Teiste liikmesriikidega vahetatavaid koguseid, mis moodustavad kuni 25 % doonorliikmesriigi kvoodist, võib püüda ICESi piirkonnas VIIIa, b, d (MAC/*8ABD.).

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Hispaania | 1 722 |
| Prantsusmaa | 11 |
| Portugal | 356 |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Hispaania

1 722

Prantsusmaa

11

Portugal

356

(64)  Kaasa arvatud tobiad.

(65)  Võib püüda ainult alapiirkonnas IV (EÜ veed).

(66)  Kvoot sisaldab 1 200 tonni heeringa maksimaalset kaaspüüki. Põhjaputassuu kaaspüük tuleb maha arvestada kalastuspiirkondade VIa, VIb ja VII jaoks kehtestatud põhjaputassuu kvoodist.

(67)  Kaasa arvatud õngejadaga püütud saagid, mille moodustavad supi nugishai ja harilik tumehai, pikk-koonhai, hall lühiogahai, suur tumehai, ronkjas tumehai ja portugali süvahai. Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi alapiirkondades IV, VI ja VII.

(68)  Võib püüda ainult alapiirkonnas IV (EÜ veed).

(69)  6 500-tonnise kogukvoodi piires ICESi alapiirkondades IV, VIa (põhja pool 56°30′N) ja VIIe, f, h.

(70)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICESi piirkondades IV, VIa (põhja pool 56°30′N) ja VIIe, f, h.

(71)  6 500-tonnise kogukvoodi piires ICESi alapiirkondades IV, VIa (põhja pool 56°30′N) ja VIIe, f, h.

(72)  Olenemata nõukogu määruse (EÜ) nr 850/98 artiklist 19 võib sellest kuni 5 % koosneda stauriidist pikkusega 12–14 cm. Kõnealuse koguse kontrollimiseks rakendatakse lossitavate koguste massi suhtes koefitsienti 1,2.

(73)  Assooridega külgnevad veed, mis kuuluvad Portugali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

(74)  Madeiraga külgnevad veed, mis kuuluvad Portugali suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

(75)  Kanaari saartega külgnevad veed, mis kuuluvad Hispaania suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla.

(76)  Selle kvoodi alusel võib kalastada ISESi rajoonis VIa, põhja pool 56°30′N.

(77)  Kaasa arvatud mittesorteeritav stauriidi segu.

(78)  Ainult kaaspüügina.

(79)  Tursa, kilttursa, süsika, pollaki ja merlangi kaaspüük arvestatakse nende kalaliikide kvootidest maha.

(80)  Sellest kuni 400 tonni stauriid.

(81)  Püütakse ainult õngejadadega, kaasa arvatud pikksabad, mora (Mora mora) ja niituimluts.

(82)  Kvoot, mille Norra eraldab Rootsile “muude liikide” püügiks tavapärastes kogustes.

(83)  Üksnes piirkonnad IIa ja IV. Hõlmab selliste liikide püüki, mida eraldi ei mainita.

(84)  Üksnes valge lihaga merekala kaaspüük piirkondades IV ja VIa.

IC LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA JA GRÖÖNIMAA ICESi piirkonnad I, II, IIIa, IV, V, XII, XIV ja NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

| Liigid | : | Arktikakrabid

  Chionoecetes spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Arktikakrabid

Chionoecetes spp.

| Vöönd | : | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  PCR/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

PCR/N01GRN

Iirimaa

0 (1)

Hispaania

0 (1)

EÜ

0 (1)

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

| Vöönd | : | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  RNG/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

RNG/N01GRN

Saksamaa

1 035 (3)

EÜ

1 035 (2)
   (3)

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Kalju-tömppeakala

  Coryphaenoides rupestris |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

| Vöönd | : | V, XIV (Gröönimaa veed)
  RNG/514GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, XIV (Gröönimaa veed)

RNG/514GRN

Saksamaa

0 (5)

Ühendkuningriik

0 (5)

EÜ

285 (4)
   (5)

TAC

Ei kohaldata

Ennetuslik TAC, kui määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Heeringas

  Clupea harengus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Heeringas

Clupea harengus

| Vöönd | : | I, II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)
  HER/1/2. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (EÜ veed ja rahvusvahelised veed)

HER/1/2.

Belgia

27

Taani

26 909

Saksamaa

4 713

Hispaania

89

Prantsusmaa

1 161

Iirimaa

6 967

Madalmaad

9 630

Poola

1 362

Portugal

89

Soome

417

Rootsi

9 972

Ühendkuningriik

17 205

EÜ

78 541

Fääri saared

7 548 (6)

TAC

890 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed)
  (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Belgia | 3 |
| Taani | 2 580 |
| Saksamaa | 452 |
| Hispaania | 9 |
| Prantsusmaa | 111 |
| Iirimaa | 668 |
| Madalmaad | 924 |
| Poola | 131 |
| Portugal | 9 |
| Soome | 40 |
| Rootsi | 956 |
| Ühendkuningriik | 1 650 |

II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed)

(HER/*25B-F)

Belgia

3

Taani

2 580

Saksamaa

452

Hispaania

9

Prantsusmaa

111

Iirimaa

668

Madalmaad

924

Poola

131

Portugal

9

Soome

40

Rootsi

956

Ühendkuningriik

1 650

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | I, II (Norra veed)
  COD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (Norra veed)

COD/1N2AB.

Saksamaa

2 356

Kreeka

292

Hispaania

2 628

Iirimaa

292

Prantsusmaa

2 163

Portugal

2 628

Ühendkuningriik

9 140

EÜ

19 499

TAC

471 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | NAFO 0, 1 (incl.V, XIV (Gröönimaa veed))
  COD/N01514 |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 0, 1 (incl.V, XIV (Gröönimaa veed))

COD/N01514

Saksamaa

0 (7)

Ühendkuningriik

0 (7)

EÜ

0 (7)

TAC

0

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | I, II b
  COD/1/2B. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II b

COD/1/2B.

Saksamaa

3 116

Hispaania

8 056

Prantsusmaa

1 330

Poola

1 460

Portugal

1 701

Ühendkuningriik

1 995

Kõik liikmesriigid

100 (8)

EÜ

17 757 (9)

TAC

471 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Tursk ja kilttursk

  Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk ja kilttursk

Gadus morhua ja Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd | : | Vb (Fääri saarte veed)
  C/H/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (Fääri saarte veed)

C/H/05B-F.

Saksamaa

10

Prantsusmaa

60

Ühendkuningriik

430

EÜ

500

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Harilik hiidlest

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

| Vöönd | : | V, XIV (Gröönimaa veed)
  HAL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, XIV (Gröönimaa veed)

HAL/514GRN

Portugal

800 (12)

EÜ

1 000 (10)
   (11)
   (12)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Harilik hiidlest

  Hippoglossus hippoglossus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

| Vöönd | : | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  HAL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

HAL/N01GRN

EÜ

200 (13)
   (14)
   (15)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Moiva

Mallotus villosus

| Vöönd | : | IIb
  CAP/02B. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIb

CAP/02B.

EÜ

0

TAC

0

| Liigid | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Moiva

Mallotus villosus

| Vöönd | : | V, XIV (Gröönimaa veed)
  CAP/514GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, XIV (Gröönimaa veed)

CAP/514GRN

Kõik liikmesriigid

0 (16)

EÜ

0 (16)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Kilttursk

  Melanogrammus aeglefinus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

| Vöönd | : | I, II (Norra veed)
  HAD/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (Norra veed)

HAD/1N2AB.

Saksamaa

484

Prantsusmaa

291

Ühendkuningriik

1 485

EÜ

2 260

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | I, II (rahvusvahelised veed)
  WHB/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (rahvusvahelised veed)

WHB/1/2INT

EÜ

70 000

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | I, II (Norra veed)
  WHB/1/2-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (Norra veed)

WHB/1/2-N.

Saksamaa

500

Prantsusmaa

500

EÜ

1 000

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Põhjaputassuu

  Micromesistius poutassou |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

| Vöönd | : | Vb (Fääri saarte veed)
  WHB/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (Fääri saarte veed)

WHB/05B-F.

Taani

7 040

Saksamaa

480

Prantsusmaa

768

Madalmaad

672

Ühendkuningriik

7 040

EÜ

16 000

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Harilik molva ja sinine molva

  Molva molva ja Molva dypterigia |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik molva ja sinine molva

Molva molva ja Molva dypterigia

| Vöönd | : | Vb (Fääri saarte veed)
  B/L/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (Fääri saarte veed)

B/L/05B-F.

Saksamaa

950 (17)

Prantsusmaa

2 106 (17)

Ühendkuningriik

184 (17)

EÜ

3 240 (17)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd | : | V, XIV (Gröönimaa veed)
  PRA/514GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, XIV (Gröönimaa veed)

PRA/514GRN

Taani

887 (19)

Prantsusmaa

887 (19)

EÜ

5 675 (18)
   (19)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd | : | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  PRA/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

PRA/N01GRN

Taani

2 000 (20)

Prantsusmaa

2 000 (20)

EÜ

4 000 (20)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süsikas

Pollachius virens

| Vöönd | : | I, II (Norra veed)
  POK/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (Norra veed)

POK/1N2AB.

Saksamaa

2 880

Prantsusmaa

463

Ühendkuningriik

257

EÜ

3 600

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süsikas

Pollachius virens

| Vöönd | : | I, II (rahvusvahelised veed)
  POK/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (rahvusvahelised veed)

POK/1/2INT

EÜ

0

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Süsikas

  Pollachius virens |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süsikas

Pollachius virens

| Vöönd | : | Vb (Fääri saarte veed)
  POK/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (Fääri saarte veed)

POK/05B-F.

Belgia

50

Saksamaa

310

Prantsusmaa

1 510

Madalmaad

50

Ühendkuningriik

580

EÜ

2 500

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd | : | I, II (Norra veed)
  GHL/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (Norra veed)

GHL/1N2AB.

Saksamaa

50

Ühendkuningriik

50

EÜ

100

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd | : | I, II (rahvusvahelised veed)
  GHL/1/2INT |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (rahvusvahelised veed)

GHL/1/2INT

EÜ

0

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd | : | V, XIV (Gröönimaa veed)
  GHL/514GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, XIV (Gröönimaa veed)

GHL/514GRN

Saksamaa

5 154 (22)

Ühendkuningriik

271 (22)

EÜ

6 300 (21)
   (22)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd | : | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  GHL/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

GHL/N01GRN

Saksamaa

550 (24)

EÜ

1 500 (23)
   (24)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd | : | IIa (Norra veed)
  MAC/02A-N. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

IIa (Norra veed)

MAC/02A-N.

Taani

8 500 (25)

EÜ

8 500 (25)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Makrell

  Scomber scombrus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Makrell

Scomber scombrus

| Vöönd | : | Vb (Fääri saarte veed)
  MAC/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (Fääri saarte veed)

MAC/05B-F.

Taani

2 763 (26)

EÜ

2 763

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Vöönd | : | V, XII, XIV (27)
   (28)

  RED/51214. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, XII, XIV (27)
   (28)

RED/51214.

Eesti

344 (28)

Saksamaa

6 986 (28)

Hispaania

1 227 (28)

Prantsusmaa

652 (28)

Iirimaa

2 (28)

Läti

562 (28)

Leedu

3 625 (28)

Madalmaad

3 (28)

Poola

629 (28)

Portugal

1 466 (28)

Ühendkuningriik

17 (28)

EÜ

15 513 (28)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Vöönd | : | I, II (Norra veed)
  RED/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (Norra veed)

RED/1N2AB.

Saksamaa

766 (29)

Hispaania

95 (29)

Prantsusmaa

84 (29)

Portugal

405 (29)

Ühendkuningriik

150 (29)

EÜ

1 500 (29)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Vöönd | : | V, XIV (Gröönimaa veed)
  RED/514GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

V, XIV (Gröönimaa veed)

RED/514GRN

Saksamaa

11 794 (33)

Prantsusmaa

60 (33)

Ühendkuningriik

84 (33)

EÜ

15 938 (30)
   (31)
   (32)
   (33)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Vöönd | : | Vb (Fääri saarte veed)
  RED/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (Fääri saarte veed)

RED/05B-F.

Belgia

29

Saksamaa

3 679

Prantsusmaa

249

Ühendkuningriik

43

EÜ

4 000

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Kaaspüük |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kaaspüük

| Vöönd | : | NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)
  XBC/N01GRN |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 0, 1 (Gröönimaa veed)

XBC/N01GRN

EÜ

2 000 (34)
   (35)

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Muud liigid (36) |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Muud liigid (36)

| Vöönd | : | I, II (Norra veed)
  OTH/1N2AB. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

I, II (Norra veed)

OTH/1N2AB.

Saksamaa

150 (36)

Prantsusmaa

60 (36)

Ühendkuningriik

240 (36)

EÜ

450 (36)

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Muud liigid (37) |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Muud liigid (37)

| Vöönd | : | Vb (Fääri saarte veed)
  OTH/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (Fääri saarte veed)

OTH/05B-F.

Saksamaa

305

Prantsusmaa

275

Ühendkuningriik

180

EÜ

760

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Lestalised |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Lestalised

| Vöönd | : | Vb (Fääri saarte veed)
  FLX/05B-F. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Vb (Fääri saarte veed)

FLX/05B-F.

Saksamaa

108

Prantsusmaa

84

Ühendkuningriik

408

EÜ

600

TAC

Ei kohaldata

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

---

(1)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(2)  Sellest 315 tonni eraldatakse Norrale.

(3)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(4)  Sellest 285 tonni eraldatakse Norrale.

(5)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(6)  Võib püüda EÜ vetes.

Eritingimused:

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| | II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed)
  (HER/*25B-F) |
| --- | --- |
| Belgia | 3 |
| Taani | 2 580 |
| Saksamaa | 452 |
| Hispaania | 9 |
| Prantsusmaa | 111 |
| Iirimaa | 668 |
| Madalmaad | 924 |
| Poola | 131 |
| Portugal | 9 |
| Soome | 40 |
| Rootsi | 956 |
| Ühendkuningriik | 1 650 |

II, Vb põhja pool 62° N (Fääri saarte veed)

(HER/*25B-F)

Belgia

3

Taani

2 580

Saksamaa

452

Hispaania

9

Prantsusmaa

111

Iirimaa

668

Madalmaad

924

Poola

131

Portugal

9

Soome

40

Rootsi

956

Ühendkuningriik

1 650

(7)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(8)  Välja arvatud Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Poola, Portugal ja Ühendkuningriik.

(9)  Ühenduse kasutuses olevate tursavarude osa jaotamine Teravmägede ja Karusaare vööndis ei piira ühelgi viisil 1920. aasta Pariisi lepingust tulenevaid õigusi ega kohustusi.

(10)  Sellest 200 tonni, püüdmiseks ainult õngejadadega, eraldatakse Norrale.

(11)  Kui tursa- ja meriahvenapüügiga koos satub traalnoota harilikku hiidlesta koguses, mis ületab käesoleva kvoodi, lahendavad Gröönimaa asutused küsimuse nii, et ühenduse tursa- ja meriahvenapüük jätkuks sellest hoolimata seni, kuni vastavad kvoodid on ammendatud.

(12)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(13)  Sellest 200 tonni, püüdmiseks ainult õngejadadega, eraldatakse Norrale.

(14)  Kui tursa- ja meriahvenapüügiga koos satub traalnoota harilikku hiidlesta koguses, mis ületab käesoleva kvoodi, lahendavad Gröönimaa ametivõimud küsimuse nii, et ühenduse tursa- ja meriahvenapüük jätkuks sellest hoolimata seni, kuni vastavad kvoodid on ammendatud.

(15)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(16)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(17)  Kalju-tömppeakala ja süsisaba kuni 1 080-tonnine kaaspüük arvestatakse käesolevast kvoodist maha.

(18)  Sellest 2 750 tonni eraldatakse Norrale ning 1 150 tonni Fääri saartele.

(19)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(20)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(21)  Millest 800 tonni eraldatakse Norrale ja 75 tonni Fääri saartele.

(22)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(23)  Millest 800 tonni eraldatakse Norrale ning 150 tonni Fääri saartele.

(24)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(25)  Võib püüda ka alapiirkonnas IV (Norra veed) ja rajoonis IIa (väljaspool ühendust asuvad veed) (MAC/*4N-2A).

(26)  Tohib püüda alapiirkonnas IVa (EÜ veed) (MAC/*04A-C).

(27)  EÜ veed ja rahvusvahelised veed.

(28)  Võib püüda NAFO tsooni alapiirkonnas 2, rajoonides IF ja 3K, kuid arvestatakse maha V, XII, XIV kvoodist 25 000-tonnise üldkvoodi piires (RED/*N1F3K).

(29)  Ainult kaaspüügina.

(30)  Pelaagilise traalnoodaga võib püüda kõige enam 12 500 tonni. Põhjatraali ja pelaagilise traalnoodaga püütud saagi kohta esitatakse eraldi aruanded. Võib püüda nii idas kui läänes.

(31)  Püüdmiseks pelaagilise traaliga eraldatakse Norrale 3 500 tonni.

(32)  500 tonni eraldatakse Fääri saartele. Põhjatraali ja pelaagilist traali kasutavate püügipiirkondade kohta tuleb esitada eraldi aruanded.

(33)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(34)  Viitab tursa, merihundi, rai, molva ja merilutsu kombineeritud kaaspüügile. Tursa kaaspüügi kogused ei tohi ületada 100 tonni. Võib püüda kas idas või läänes.

(35)  Esialgsed kvoodid Taaniga (Fääri saarte ja Gröönimaa nimel) peetavate kalandusalaste nõupidamiste otsuseni 2005. aastaks.

(36)  Ainult kaaspüügina.

(37)  Välja arvatud kaubandusliku väärtuseta kalaliigid.

ID LISA

ATLANDI OOKEANI LOODEOSA

NAFO tsoon

Kõik TACid ja seotud tingimused on vastu võetud NAFO raames.

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | NAFO 2J3KL
  COD/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 2J3KL

COD/N2J3KL

EÜ

0 (1)

TAC

0 (1)

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | NAFO 3NO
  COD/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3NO

COD/N3NO.

EÜ

0 (2)

TAC

0 (2)

| Liigid | : | Tursk

  Gadus morhua |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tursk

Gadus morhua

| Vöönd | : | NAFO 3M
  COD/N3M. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3M

COD/N3M.

EÜ

0 (3)

TAC

0 (3)

| Liigid | : | Pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

| Vöönd | : | NAFO 2J3KL
  WIT/N2J3KL |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 2J3KL

WIT/N2J3KL

EÜ

0 (4)

TAC

0 (4)

| Liigid | : | Pikklest

  Glyptocephalus cynoglossus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

| Vöönd | : | NAFO 3NO
  WIT/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3NO

WIT/N3NO.

EÜ

0 (5)

TAC

0 (5)

| Liigid | : | Harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

| Vöönd | : | NAFO 3M
  PLA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3M

PLA/N3M.

EÜ

0 (6)

TAC

0 (6)

| Liigid | : | Harilik karelest

  Hippoglossoides platessoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

| Vöönd | : | NAFO 3LNO
  PLA/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3LNO

PLA/N3LNO.

EÜ

0 (7)

TAC

0 (7)

| Liigid | : | Lühiuimkalmaar

  Illex illecebrosus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Lühiuimkalmaar

Illex illecebrosus

| Vöönd | : | NAFO alavööndid 3 ja 4
  SQI/N34. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO alavööndid 3 ja 4

SQI/N34.

Eesti

128 (9)

Läti

128 (9)

Leedu

128 (9)

Poola

227 (9)

EÜ

ei kohaldata (8)
   (9)

TAC

34 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Ruske soomuslest

  Limanda ferruginea |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Ruske soomuslest

Limanda ferruginea

| Vöönd | : | NAFO 3LNO
  YEL/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3LNO

YEL/N3LNO.

Eesti

Läti

Leedu

Poola

EÜ

0 (10)
   (11)

TAC

15 000

| Liigid | : | Moiva

  Mallotus villosus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Moiva

Mallotus villosus

| Vöönd | : | NAFO 3NO
  CAP/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3NO

CAP/N3NO.

EÜ

0 (12)

TAC

0 (12)

| Liigid | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd | : | NAFO 3L (13)

  PRA/N3L. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3L (13)

PRA/N3L.

Eesti

144 (14)

Läti

144 (14)

Leedu

144 (14)

Poola

144 (14)

EÜ

144 (14)
   (15)

TAC

13 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Harilik süvameregarneel

  Pandalus borealis |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

| Vöönd | : | NAFO 3M (16)

  PRA/N3M. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3M (16)

PRA/N3M.

TAC

(17)

| Liigid | : | Süvalest

  Reinhardtius hippoglossoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

| Vöönd | : | NAFO 3LMNO
  GHL/N3LMNO |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3LMNO

GHL/N3LMNO

Eesti

380

Saksamaa

388

Läti

54

Leedu

27

Hispaania

5 208

Portugal

2 197

EÜ

8 254

TAC

14 079

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Raid

  Rajidae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Raid

Rajidae

| Vöönd | : | NAFO 3LNO
  SRX/N3LNO. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3LNO

SRX/N3LNO.

Hispaania

6 561

Portugal

1 274

Eesti

546

Leedu

119

EÜ

8 500

TAC

13 500

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Vöönd | : | NAFO 3LN
  RED/N3LN. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3LN

RED/N3LN.

EÜ

0 (18)

TAC

0 (18)

| Liigid | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Vöönd | : | NAFO 3M
  RED/N3M. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3M

RED/N3M.

Eesti

1 571 (19)

Saksamaa

513 (19)

Hispaania

233 (19)

Läti

1 571 (19)

Leedu

1 571 (19)

Portugal

2 354 (19)

EÜ

7 813 (19)

TAC

5 000 (19)

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Meriahvenad

  Sebastes spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Meriahvenad

Sebastes spp.

| Vöönd | : | NAFO 3O
  RED/N3O. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3O

RED/N3O.

Hispaania

1 771

Portugal

5 229

EÜ

7 000

TAC

20 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Valge ameerikaluts

  Urophycis tenuis |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Valge ameerikaluts

Urophycis tenuis

| Vöönd | : | NAFO 3NO
  HKW/N3NO. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

NAFO 3NO

HKW/N3NO.

Hispaania

2 160

Portugal

2 835

EÜ

5 000

TAC

8 500

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

---

(1)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(2)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(3)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(4)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(5)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(6)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(7)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(8)  Puudub ühenduse kindlaksmääratud osa, 29 467 tonni antakse kasutada Kanadale ja EÜ liikmesriikidele, v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

(9)  Püük toimub ajavahemikul 1. juuli–31. detsember.

(10)  Vaatamata sellele, et ühendusel on juurdepääs 76 tonni suurusele jagatud kvoodile, on otsustatud kõnealuseks koguseks määrata 0. Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(11)  Teave käesoleva kvoodi alusel püütud saakide kohta esitatakse lipuliikmesriigile ja edastatakse NAFO peasekretärile iga 48 tunni järel.

(12)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(13)  V.a alad, mis piirnevad järgmiste koordinaatidega:

| Punkt nr | põhjalaius N | läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°20′0 | 46°40′0 |
| 2 | 47°20′0 | 46°30′0 |
| 3 | 46°00′0 | 46°30′0 |
| 4 | 46°00′0 | 46°40′0 |

Punkt nr

põhjalaius N

läänepikkus W

1

47°20′0

46°40′0

2

47°20′0

46°30′0

3

46°00′0

46°30′0

4

46°00′0

46°40′0

(14)  Püük toimub ajavahemikul 1. jaanuar–31. märts, 1. juuli–14. september ja 1. detsember–31. detsember.

(15)  Kõik liikmesriigid v.a Eesti, Läti, Leedu ja Poola.

(16)  Seda varu võib püüda ka rajoonis 3L järgmiste koordinaatidega piirneval alal:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°20′0 | 46°40′0 |
| 2 | 47°20′0 | 46°30′0 |
| 3 | 46°00′0 | 46°30′0 |
| 4 | 46°00′0 | 46°40′0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47°20′0

46°40′0

2

47°20′0

46°30′0

3

46°00′0

46°30′0

4

46°00′0

46°40′0

Krevetipüügil kõnealuses piirkonnas peavad laevad, olenemata sellest, kas nad ületavad või ei ületa NAFO rajoonide 3L ja 3M eraldusjoont, esitama aruande nõukogu 27. jaanuari 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 189/92, millega võetakse vastu teatavate Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni poolt vastu võetud kontrollimeetmete rakendussätted (EÜT L 21, 30.1.1992, lk 4. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1048/97 (EÜT L 154, 12.6.1997, lk 1)) lisa punkti 1.3 kohaselt.

Peale selle on krevetipüük keelatud 1. juunist31. detsembrini 2005 järgmiste koordinaatidega piirneval alal:

| Punkt nr | Põhjalaius N | Läänepikkus W |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47°55′0 | 45°00′0 |
| 2 | 47°30′0 | 44°15′0 |
| 3 | 46°55′0 | 44°15′0 |
| 4 | 46°35′0 | 44°30′0 |
| 5 | 46°35′0 | 45°40′0 |
| 6 | 47°30′0 | 45°40′0 |
| 7 | 47°55′0 | 45°00′0 |

Punkt nr

Põhjalaius N

Läänepikkus W

1

47°55′0

45°00′0

2

47°30′0

44°15′0

3

46°55′0

44°15′0

4

46°35′0

44°30′0

5

46°35′0

45°40′0

6

47°30′0

45°40′0

7

47°55′0

45°00′0

(17)  Ei kohaldata. Püügipiirkonda hallatakse püügikoormuse piiramise abil. Asjaomased liikmesriigid annavad oma kõnealuse püügiga tegelevatele kalalaevadele välja eriotstarbelisi püügilube ning teatavad kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1627/94 nendest lubadest komisjonile enne laeva püügitegevuse algust. Erandina kõnealuse määruse artiklist 8 loetakse load kehtivaks ainult juhul, kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid teatamisele järgneva viie tööpäeva jooksul.

Laevade maksimaalne arv ja püügiks ettenähtud aeg on järgmine:

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv | Püügipäevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- |
| Taani | 2 | 131 |
| Eesti | 8 | 1 667 |
| Hispaania | 10 | 257 |
| Läti | 4 | 490 |
| Leedu | 7 | 579 |
| Poola | 1 | 100 |
| Portugal | 1 | 69 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Püügipäevade maksimaalne arv

Taani

2

131

Eesti

8

1 667

Hispaania

10

257

Läti

4

490

Leedu

7

579

Poola

1

100

Portugal

1

69

Iga liikmesriik esitab 25 päeva jooksul pärast püügi toimumise kalendrikuu lõppu komisjonile kuuaruande rajoonis 3M ja eespool joonealuses märkuses nr 1 kindlaksmääratud piirkonnas viibitud püügipäevade kohta.

(18)  Selle liigi spetsialiseeritud püüki ei toimu, püütakse ainult kaaspüügina artikliga 28 kehtestatud eeskirjade kohaselt.

(19)  See kvoot tuleb täita kõnealusele varule kehtestatud 5 000-tonnise TACi ulatuses. TACi ammendamisel lõpetatakse kõnealuse varu spetsialiseeritud püük püügimääradest olenemata.

IE LISA

SIIRDEKALAD

Kõik püügipiirkonnad

Selle püügipiirkonna TACid on vastu võetud tuunipüügi küsimustega tegelevate rahvusvaheliste kalastusorganisatsioonide raames, nagu on ICCAT ja IATTC.

| Liigid | : | Harilik tuun

  Thunnus thynnus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Harilik tuun

Thunnus thynnus

| Vöönd | : | Atlandi ookean ida pool pikkuskraadi 45° W, ja Vahemeri
  BFT/AE045W |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Atlandi ookean ida pool pikkuskraadi 45° W, ja Vahemeri

BFT/AE045W

Küpros

(1)

Kreeka

323,4

Hispaania

6 276,7

Prantsusmaa

6 192,7

Itaalia

4 888

Malta

(1)

Portugal

590,2

Kõik liikmesriigid

60 (2)

EÜ

18 331

TAC

32 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Mõõkkala

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Mõõkkala

Xiphias gladius

| Vöönd | : | Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5° N
  SWO/AN05N |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5° N

SWO/AN05N

Hispaania

6 541,5

Portugal

1 010,4

Kõik liikmesriigid

148,5 (3)

EÜ

7 700,4

TAC

14 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Mõõkkala

  Xiphias gladius |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Mõõkkala

Xiphias gladius

| Vöönd | : | Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5° N
  SWO/AS05N |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5° N

SWO/AS05N

Hispaania

6 595,6

Portugal

371,1

EÜ

6 966,7

TAC

15 956

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Pikkuim-tuun

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pikkuim-tuun

Germo alalunga

| Vöönd | : | Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5° N
  ALB/AN05N |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Atlandi ookean, põhja pool laiuskraadi 5° N

ALB/AN05N

Iirimaa

5 723,3 (4)
   (6)

Hispaania

31 383 (4)
   (6)

Prantsusmaa

8 217 (4)
   (6)

Ühendkuningriik

600,7 (4)
   (6)

Portugal

4 129,5 (4)
   (6)

EÜ

50 053,5 (4)
   (5)

TAC

34 500

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Pikkuim-tuun

  Germo alalunga |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pikkuim-tuun

Germo alalunga

| Vöönd | : | Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5° N
  ALB/AS05N |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Atlandi ookean, lõuna pool laiuskraadi 5° N

ALB/AS05N

Hispaania

943,7

Prantsusmaa

311

Portugal

660

EÜ

1 914,7

TAC

30 915

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Suursilm-tuun

  Thunnus obesus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

| Vöönd | : | Atlandi ookean
  BET/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Atlandi ookean

BET/ATLANT

Hispaania

21 526,4

Prantsusmaa

9 438

Portugal

13 511

EÜ

44 475,4

TAC

90 000

Määruse (EÜ) nr 847/96 artikleid 3 ja 4 ei kohaldata.

| Liigid | : | Sinine marliin

  Makaira nigricans |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Sinine marliin

Makaira nigricans

| Vöönd | : | Atlandi ookean
  BUM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Atlandi ookean

BUM/ATLANT

EÜ

103

TAC

Ei kohaldata

| Liigid | : | Valge odanina

  Tetrapturus alba |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Valge odanina

Tetrapturus alba

| Vöönd | : | Atlandi ookean
  WHM/ATLANT |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

Atlandi ookean

WHM/ATLANT

EÜ

46,5

TAC

Ei kohaldata

---

(1)  Küpros ja Malta võivad kalastada ICCATi “muu” kvoodi alusel kooskõlas ICCATi 2003. aasta koosolekul vastuvõetud vastavustabeliga.

(2)  Välja arvatud Küpros, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Malta ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.

(3)  Välja arvatud Hispaania ja Portugal, ning ainult kaaspüügina.

(4)  Keelatud on kasutada seisevvõrke, abaraid ja nakkevõrke.

(5)  Kooskõlas määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 10 lõikega 1 on sihtliigina pikkuim-tuuni püüdvate ühenduse laevade arv pm.

(6)  Maksimaalne liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade arv, kellel on kooskõlas määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 10 lõikega 4 lubatud püüda pikkuim-tuuni sihtliigina, jaotub liikmesriikide vahel järgmiselt:

| Liikmesriik | Laevade maksimaalne arv |
| --- | --- |
| Iirimaa | 50 |
| Hispaania | 730 |
| Prantsusmaa | 151 |
| Ühendkuningriik | 12 |
| Portugal | 310 |
| EÜ | 1 253 |

Liikmesriik

Laevade maksimaalne arv

Iirimaa

50

Hispaania

730

Prantsusmaa

151

Ühendkuningriik

12

Portugal

310

EÜ

1 253

IF LISA

ANTARKTIKA

CCAMLRi tsoon

Kõnealuseid CCAMLRi poolt vastuvõetud TACe ei jaotata CCAMLRi liikmetele ning seetõttu on ühenduse osa kindlaks määramata. Püügitulemusi kontrollib CCAMLRi sekretariaat, kes teeb teatavaks aja, mil püük tuleb TACi ammendamise tõttu lõpetada.

| Liigid | : | Krokodilljääkala

  Chaenocephalus aceratus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Krokodilljääkala

Chaenocephalus aceratus

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  SSI/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

SSI/F483.

TAC

2 200 (1)

| Liigid | : | Kergueleni jääkala

  Channichthys rhinoceratus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Kergueleni jääkala

Channichthys rhinoceratus

| Vöönd | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  LIC/F5852. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.5.2 Antarktika

LIC/F5852.

TAC

150 (2)

| Liigid | : | Haugjääkala

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Haugjääkala

Champsocephalus gunnari

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  ANI/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

ANI/F483.

TAC

3 574 (3)

| Liigid | : | Haugjääkala

  Champsocephalus gunnari |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Haugjääkala

Champsocephalus gunnari

| Vöönd | : | FAO 58.5.2 Antarktika (5)

  ANI/F5852. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.5.2 Antarktika (5)

ANI/F5852.

TAC

1 864 (4)

| Liigid | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  TOP/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

TOP/F483.

TAC

3 050 (6)
   (7)

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| Majandamispiirkond A:
  48°W kuni 43°30′W –
  52°30′S kuni 56°S
  (TOP/*F483A) | 0 |
| --- | --- |
| Majandamispiirkond B:
  43°30′W kuni 40°W –
  52°30′S kuni 56°S
  (TOP/*F483B) | 915 |
| Majandamispiirkond C:
  40°W kuni 33°30′W –
  52°30′S kuni 56°S
  (TOP/*F483C) | 2 135 |

Majandamispiirkond A:

48°W kuni 43°30′W –

52°30′S kuni 56°S

(TOP/*F483A)

0

Majandamispiirkond B:

43°30′W kuni 40°W –

52°30′S kuni 56°S

(TOP/*F483B)

915

Majandamispiirkond C:

40°W kuni 33°30′W –

52°30′S kuni 56°S

(TOP/*F483C)

2 135

| Liigid | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Vöönd | : | FAO 48.4 Antarctic
  TOP/F484. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.4 Antarctic

TOP/F484.

TAC

28 (8)
   (9)

| Liigid | : | Patagoonia kihvkala

  Dissostichus eleginoides |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Patagoonia kihvkala

Dissostichus eleginoides

| Vöönd | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  TOP/F5852. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.5.2 Antarktika

TOP/F5852.

TAC

2 787 (10)
   (11)

| Liigid | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Vöönd | : | FAO 48
  KRI/F48. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48

KRI/F48.

TAC

4 000 000 (12)

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud alapiirkondades püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| alapiirkond 48.1 (KRI/*F481.) | 1 008 000 |
| --- | --- |
| alapiirkond 48.2 (KRI/*F482.) | 1 104 000 |
| alapiirkond 48.3 (KRI/*F483.) | 1 056 000 |
| alapiirkond 48.4 (KRI/*F484.) | 832 000 |

alapiirkond 48.1 (KRI/*F481.)

1 008 000

alapiirkond 48.2 (KRI/*F482.)

1 104 000

alapiirkond 48.3 (KRI/*F483.)

1 056 000

alapiirkond 48.4 (KRI/*F484.)

832 000

| Liigid | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Vöönd | : | FAO 58.4.1 Antarktika
  KRI/F5841. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.4.1 Antarktika

KRI/F5841.

TAC

440 000 (13)

Eespool nimetatud kvootide piires ei tohi nimetatud vööndites püüda allpool esitatud kogustest suuremaid koguseid:

| Rajoon 58.4.1 lääne pool 115° E (KRI/*F-41W) | 277 000 |
| --- | --- |
| Rajoon 58.4.1 ida pool 115° E (KRI/*F-41E) | 163 000 |

Rajoon 58.4.1 lääne pool 115° E (KRI/*F-41W)

277 000

Rajoon 58.4.1 ida pool 115° E (KRI/*F-41E)

163 000

| Liigid | : | Tavaline hiilgevähk

  Euphausia superba |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tavaline hiilgevähk

Euphausia superba

| Vöönd | : | FAO 58.4.2 Antarktika
  KRI/F5842. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.4.2 Antarktika

KRI/F5842.

TAC

450 000 (14)

| Liigid | : | Roheline rüntnototeenia

  Gobionotothen gibberifrons |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Roheline rüntnototeenia

Gobionotothen gibberifrons

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOG/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

NOG/F483.

TAC

1 470 (15)

| Liigid | : | Hall nototeenia

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Hall nototeenia

Lepidonotothen squamifrons

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOS/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

NOS/F483.

TAC

300 (16)

| Liigid | : | Hall nototeenia

  Lepidonotothen squamifrons |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Hall nototeenia

Lepidonotothen squamifrons

| Vöönd | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  NOS/F5852. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.5.2 Antarktika

NOS/F5852.

TAC

80 (17)

| Liigid | : | Marmornototeenia

  Notothenia rossii |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Marmornototeenia

Notothenia rossii

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  NOR/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

NOR/F483.

TAC

300 (18)

| Liigid | : | Krabid

  Paralomis spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Krabid

Paralomis spp.

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  PAI/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

PAI/F483.

TAC

1 600 (19)

| Liigid | : | Tume ebajääkala

  Pseudochaenichthus georgianus |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tume ebajääkala

Pseudochaenichthus georgianus

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  SGI/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

SGI/F483.

TAC

300 (20)

| Liigid | : | Pikksabalased

  Macrourus spp. |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Pikksabalased

Macrourus spp.

| Vöönd | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  GRV/F5852. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.5.2 Antarktika

GRV/F5852.

TAC

360 (21)

| Liigid | : | Muud liigid |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Muud liigid

| Vöönd | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  OTH/F5852. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.5.2 Antarktika

OTH/F5852.

TAC

50 (22)

| Liigid | : | Railased

  Rajae |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Railased

Rajae

| Vöönd | : | FAO 58.5.2 Antarktika
  SRX/F5852. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 58.5.2 Antarktika

SRX/F5852.

TAC

120 (23)
   (24)

| Liigid | : | Tähtkalmaar

  Martialia hyadesi |
| --- | --- | --- |

Liigid

:

Tähtkalmaar

Martialia hyadesi

| Vöönd | : | FAO 48.3 Antarktika
  SQS/F483. |
| --- | --- | --- |

Vöönd

:

FAO 48.3 Antarktika

SQS/F483.

TAC

2 500 (25)

---

(1)  TAC, mis hõlmab iga spetsialiseeritud püügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(2)  TAC hõlmab kaaspüügi patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) ja haugjääkala (Champsocephalus gunnari) püügipiirkondades. Piirkondades, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(3)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 15. november 2004–14. november 2005. Selle varu püüki piiratakse ajavahemikul 1. märtsist kuni 31. maini 2005 kuni 894 tonnini.

(4)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2004 kuni 30. november 2005.

(5)  Käesoleva TACiga seoses määratletakse kalastamiseks avatud ala FAO statistilise alapiirkonna 58.5.2 selle osana, mis asub alal, mis on piiratud joonega, mis:

| a) | algab punktis, kus geograafiline pikkus 72° E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimination Agreement) kohase piiriga ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 53°25′ S; |
| --- | --- |

a)

algab punktis, kus geograafiline pikkus 72° E lõikub Austraalia ja Prantsusmaa vahelise merealade piiritlemise kokkuleppe (Australia-France Maritime Delimination Agreement) kohase piiriga ning kulgeb lõuna suunas piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 53°25′ S;

| b) | seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74° E |
| --- | --- |

b)

seejärel kulgeb ida suunas piki kõnealust laiust lõikumispunktini geograafilise pikkusega 74° E

| c) | seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52°40′ S ja geograafilise pikkusega 76° E |
| --- | --- |

c)

seejärel kulgeb kirde suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 52°40′ S ja geograafilise pikkusega 76° E

| d) | kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52° S; |
| --- | --- |

d)

kulgeb piki meridiaani lõikumispunktini geograafilise laiusega 52° S;

| e) | seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51° S ja geograafilise pikkusega 74°30′ E; ja |
| --- | --- |

e)

seejärel kulgeb loode suunas piki geodeetilist joont lõikepunktini geograafilise laiusega 51° S ja geograafilise pikkusega 74°30′ E; ja

| f) | seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini. |
| --- | --- |

f)

seejärel kulgeb edela suunas piki geodeetilist joont alguspunktini.

(6)  Seda TACi kohaldatakse õngejada kasutavates püügipiirkondades ajavahemikul 1. mai–31. august 2005 ning mõrda kasutavates püügipiirkondades ajavahemikul 1. detsember 2004–30. november 2005.

(7)  Kaasa arvatud 152 tonni railasi ja 152 tonni Macrorus spp. kaaspüügina.

(8)  Püütakse ainult õngejadadega.

(9)  Seda TACi kohaldatakse kalastushooajal, nagu on määratud seoses alapiirkonnaga 48.3, või kuni Dissostichus eleginoides’e lubatud koguse ammendamiseni alapiirkonnas 48.4, või, vastavalt eespool nimetatule, Dissostichus eleginoides’e lubatud koguse ammendamiseni alapiirkonnas 48.3, oleneval sellest, kumb on varasem.

(10)  Seda TACi kohaldatakse traali kasutatavates püügipiirkondades ajavahemikul 1. detsember 2004–30. november 2005 ja õngejada kasutavates püügipiirkondades ajavahemikul 1. mai–31. august 2005.

(11)  Seda TACi kohaldatakse ainult lääne pool idapikkust 79°20′ E. Selles vööndis on kalapüük kõnealusest meridiaanist ida pool keelatud (vaata XV lisa).

(12)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2004–30. november 2005.

(13)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2004–30. november 2005.

(14)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2004–30. november 2005.

(15)  TAC, mis hõlmab iga spetsialiseeritud püügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(16)  TAC, mis hõlmab iga spetsialiseeritud püügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(17)  TAC, mis hõlmab iga spetsialiseeritud püügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(18)  TAC, mis hõlmab iga spetsialiseeritud püügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(19)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2004–30. november 2005.

(20)  TAC, mis hõlmab iga spetsialiseeritud püügi kaaspüügi. Piirkonnas, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(21)  TAC hõlmab kaaspüügi patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) ja haugjääkala (Champsocephalus gunnari) püügipiirkondades. Piirkondades, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(22)  TAC hõlmab kaaspüügi patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) ja haugjääkala (Champsocephalus gunnari) püügipiirkondades. Piirkondades, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(23)  TAC hõlmab kaaspüügi patagoonia kihvkala (Dissostichus eleginoides) ja haugjääkala (Champsocephalus gunnari) püügipiirkondades. Piirkondades, kus kõnealune kaaspüük ammendatakse, tuleb spetsialiseeritud püük lõpetada.

(24)  Selle TACi puhul käsitletakse railasi ühe liigina.

(25)  Seda TACi kohaldatakse ajavahemikus 1. detsember 2004–30. november 2005.

---

II LISA

SORTIMATA LOSSIMISTEGA SEOTUD ERITINGIMUSED ALAPIIRKONDADES IIa (EÜ vetes), III, IV JA VIId

| 1. | Sortimata saagi lossimine on keelatud. |
| --- | --- |

1.

Sortimata saagi lossimine on keelatud.

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et kasutusel oleks nõuetekohane proovivõtusüsteem, mis võimaldab tulemuslikult kontrollida liikide lossimisi, kui lossimised on sortimata. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 1. märtsiks 2005 proovivõtusüsteemide üksikasjaliku kirjelduse ning nimekirja sadamatest ja lossimiskohtadest, kus nimetatud proovivõtusüsteem on kasutusel. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et kasutusel oleks nõuetekohane proovivõtusüsteem, mis võimaldab tulemuslikult kontrollida liikide lossimisi, kui lossimised on sortimata. Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 1. märtsiks 2005 proovivõtusüsteemide üksikasjaliku kirjelduse ning nimekirja sadamatest ja lossimiskohtadest, kus nimetatud proovivõtusüsteem on kasutusel.

| 3. | Erandina punktist 1 on lubatud sortimata saakide lossimine nendes sadamates ja lossimiskohtades, kus on kasutusel punktis 2 osutatud proovivõtusüsteem. |
| --- | --- |

3.

Erandina punktist 1 on lubatud sortimata saakide lossimine nendes sadamates ja lossimiskohtades, kus on kasutusel punktis 2 osutatud proovivõtusüsteem.

---

III LISA

TEHNILISED JA KONTROLLIALASED ÜLEMINEKUMEETMED

A OSA

LÄÄNEMERI

1. jagu

Tursapüük

1.   Tingimused teatud kalapüügivahenditele, mida on lubatud kasutada tursapüügil Läänemeres

1.1.   Veetavad püünised

1.1.1.   Selektiivakendeta püünised

Keelatakse selektiivaknata veetavad püünised.

1.1.2.   Selektiivakendega püünised

Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 V lisa erilisi selekteerimisvahendeid käsitlevatest sätetest kohaldatakse järgmiste püügivahendite suhtes käesoleva lisa 1. liite sätteid.

1.1.3.   Ühe võrgu reegel

Kui kasutatakse selektiivakendeta veetavat võrku, ei tohi pardal hoida muid püügivahendeid.

1.2.   Nakkevõrgud

Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 IV lisa sätetest on nakkevõrkude väikseim silmasuurus 110 mm.

Võrkude üldpikkus võib olla kuni 12 km laevadel, mille kogupikkus on kuni 12 meetrit (kaasa arvatud).

Võrkude üldpikkus võib olla kuni 24 km laevadel, mille kogupikkus on üle 12 meetri.

Võrkude veesoleku aeg on kuni 48 tundi, alates võrkude esimesest vettelaskmisest kuni ajani, mil võrgud on täies ulatuses kalalaeva pardale tõmmatud.

2.   Tursa kaaspüük Läänemerel

2.1.   Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 artikli 3 lõike 4 sätetest ei tohi pardale jätta alamõõdulist turska, välja arvatud punktis 2.2 sätestatud juhul.

2.2.   Erandina määruse (EÜ) nr 88/89 artikli 3 lõikest 5 võib siiski heeringa ja kilu püüdmisel võrguga, mille silmasuurus on kuni 32 mm, tursa kaaspüük olla kuni 3 % massist. Kõnealusest tursa kaaspüügist võib alamõõdulist turska pardale jätta kuni 5 %.

2.3.   Tursa kaaspüük ei tohi olla üle 10 % muude liikide kui heeringa ja kilu püügil muude kui punktis 1.1.2 nimetatud traalide ja ankurdatud põhjanootadega.

3.   Läänemerest püütava tursa miinimumsuurus

Erandina määruse (EÜ) nr 88/98 III lisa sätetest on tursa minimaalne suurus 38 cm.

4.   Läänemere tursa suvine püügikeeld

Tursapüük on keelatud alarajoonides 22–24 1. märtsist 2005 kuni 30. aprillini 2005 (kaasa arvatud) ning alarajoonides 25–32 1. maist 2005 kuni 15. septembrini 2005 (kaasa arvatud).

5.   Piirangud tursapüügile Läänemerel

Piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on igasugune kalapüük keelatud:

Piirkond 1:

| — | 55°45′N, 15°30′E, |
| --- | --- |

—

55°45′N, 15°30′E,

| — | 55°45′N, 16°30′E, |
| --- | --- |

—

55°45′N, 16°30′E,

| — | 55°00′N, 16°30′E, |
| --- | --- |

—

55°00′N, 16°30′E,

| — | 55°00′N, 16°00′E, |
| --- | --- |

—

55°00′N, 16°00′E,

| — | 55°15′N, 16°00′E, |
| --- | --- |

—

55°15′N, 16°00′E,

| — | 55°15′N, 15°30′E, |
| --- | --- |

—

55°15′N, 15°30′E,

| — | 55°45′N, 15°30′E, |
| --- | --- |

—

55°45′N, 15°30′E,

Piirkond 2:

| — | 55°00′N, 19°14′E, |
| --- | --- |

—

55°00′N, 19°14′E,

| — | 54°48′N, 19°20′E, |
| --- | --- |

—

54°48′N, 19°20′E,

| — | 54°45′N, 19°19′E, |
| --- | --- |

—

54°45′N, 19°19′E,

| — | 54°45′N, 18°55′E, |
| --- | --- |

—

54°45′N, 18°55′E,

| — | 55°00′N, 19°14′E, |
| --- | --- |

—

55°00′N, 19°14′E,

Piirkond 3:

| — | 56°13′N, 18°27′E, |
| --- | --- |

—

56°13′N, 18°27′E,

| — | 56°13′N, 19°31′E, |
| --- | --- |

—

56°13′N, 19°31′E,

| — | 55°59′N, 19°13′E, |
| --- | --- |

—

55°59′N, 19°13′E,

| — | 56°03′N, 19°06′E, |
| --- | --- |

—

56°03′N, 19°06′E,

| — | 56°00′N, 18°51′E, |
| --- | --- |

—

56°00′N, 18°51′E,

| — | 55°47′N, 18°57′E, |
| --- | --- |

—

55°47′N, 18°57′E,

| — | 55°30′N, 18°34′E, |
| --- | --- |

—

55°30′N, 18°34′E,

| — | 56°13′N, 18°27′E; |
| --- | --- |

—

56°13′N, 18°27′E;

6.   Jälgimise, inspekteerimise ning järelevalve ajutised ja lisatingimused seoses Läänemere tursavarude taastamisega

6.1.   Üldsätted

6.1.1.   Läänemere tursavarude jälgimis-, inspekteerimis- ja järelevalveprogrammid sisaldavad järgmist:

Eritingimused tursapüügile Läänemerel.

Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rootsi, Soome, Saksamaa ja Taani koostavad riiklikud kontrollimeetmete programmid.

Jälgimise, kontrolli ja inspekteerimise lisameetmed.

Ühine järelevalve ja inspektorite vahetus.

6.1.2.   Riiklik kontrollimeetmete programm tursavarude üle võidakse üle vaadata komisjoni algatusel või liikmesriigi taotlusel.

6.2.   Eritingimused tursapüügile Läänemerel

6.2.1.   Läänemerel peavad kõik laevad, mille üldpikkus on vähemalt 8 meetrit ja mis hoiavad pardal või kasutavad mis tahes lubatud tursapüügi vahendeid, omama luba tursapüügiks Läänemerel.

6.2.2.   Iga liikmesriik kehtestab nimekirja laevadest, millel on luba tursapüügiks Läänemerel.

6.2.3.   Selle kalalaeva kapten, millele liikmesriik on välja andnud loa tursapüügiks Läänemerel, või tema esindaja täidab 2. liites sätestatud tingimusi.

6.3.   Riiklikud kontrollimeetmete programmid.

6.3.1.   Iga asjaomane liikmesriik töötab välja riikliku kontrollimeetmete programmi Läänemere osas.

6.3.2.   Komisjon kutsub 2005. aastal vähemalt korra kokku kalanduse ja akvakultuuri korralduskomitee koosoleku, et hinnata Läänemere tursavarude riikliku kontrollimeetmete programmi täitmist ja tulemusi.

6.4.   Liikmesriikidepoolne jälgimine, inspekteerimine ja järelevalve.

6.4.1.   Iga liikmesriik edastab komisjonile 30 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest määratud sadamate loetelu ning punktis 6.3.1 osutatud riikliku kontrolliprogrammi ja selle rakendamise ajakava. Komisjon edastab selle teabe kõigile teistele asjaomastele liikmesriikidele.

6.4.2.   Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 6 lõikest 4 peavad selliste ühenduse kalalaevade kaptenid, kellel on vastavalt punktile 6.2.1 Läänemeres tursa püüdmiseks eriotstarbeline püügiluba, laevade tegevuse kohta püügipäevikut vastavalt määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 6 sätetele.

6.4.3.   Olenemata määruse (EMÜ) nr 2807/83 artiklist 5 võivad sellised TACi alla kuuluvad pardale jäetud kalakogused kilogrammides erineda 8 % ulatuses.

6.4.4.   Tursa lossimisel määratud sadamas kaalutakse liikmesriikide poolt volitatud kontrolöride juuresolekul representatiivsed proovid, mis moodustavad vähemalt 20 % lossitavatest kogustest, enne kui need esmakordselt müügiks pakutakse ja müüakse. Selleks esitavad liikmesriigid komisjonile ühe kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kasutatava proovivõtukorraga seotud üksikasjalikud andmed.

6.4.5.   Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 19a lõike 1 punktist a kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 19e, 19f, 19g, 19h ja 19i ühenduse kalalaevade suhtes, kellel on Läänemeres tursa püüdmiseks eriotstarbeline püügiluba vastavalt punktile 6.2.1.

6.4.6.   Vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artikli 13 sätetele tagavad liikmesriigid, et kooskõlas selle määruse artikliga 8, artikli 10 lõikega 1 ja artikli 11 lõikega 1 VMS-süsteemi kaudu saadud andmeid laevade kohta, millel on luba tursapüügiks Läänemerel, kasutatakse:

| a) | iga sadamasse sisenemise ja väljumise registreerimiseks elektroonilisel kujul; |
| --- | --- |

a)

iga sadamasse sisenemise ja väljumise registreerimiseks elektroonilisel kujul;

| b) | iga Läänemere tursapüügi keelupiirkonda sisenemise ja väljumise registreerimiseks. |
| --- | --- |

b)

iga Läänemere tursapüügi keelupiirkonda sisenemise ja väljumise registreerimiseks.

6.4.7.   Tagamaks punktis 6.4.5 nimetatud aruandekohustuse täitmist, võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.

6.4.8.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 tuleb mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditavatele tursakogustele lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikes 1 sätestatud deklaratsioonist, mis käsitleb transporditavaid tursakoguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.

6.4.9.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c lõikest 1 võivad Läänemere tursavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende jõustumiskuupäevast.

6.5.   Ühine järelevalve ja inspektorite vahetus.

6.5.1.   Asjaomased liikmesriigid teostavad ühist inspekteerimis- ja järelevalvetegevust ning kehtestavad selleks puhuks oma jälgimissõidukitele ühise tegutsemiskorra.

6.5.2.   30 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest kutsub eesistujariik kokku riikide pädevate inspekteerimisasutuste koosoleku ühise inspekteerimis- ja järelevalvetegevuse koordineerimiseks.

6.5.3.   Asjaomased liikmesriigid tagavad, et teiste asjaomaste liikmesriikide inspektorid kutsutakse osalema vähemalt ühises inspekteerimistegevuses.

6.5.4.   Komisjoni inspektorid võivad osaleda nii nendes vahetustes kui ka ühisinspekteerimises.

2. jagu

Liivi laht

7.   Erisätted Liivi lahel

7.1.   Eriotstarbeline püügiluba

7.1.1.   Kalastamiseks Liivi lahel peab laevadel olema määruse (EÜ) nr 1627/94 artikli 7 kohaselt välja antud eriotstarbeline püügiluba.

7.1.2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 nimetatud eriotstarbelise püügiloaga laevad on kantud nimekirja, milles esitatakse laeva nimi ja riiklik registrinumber ning mille iga liikmesriik edastab komisjonile.

Nimekirja kantud laevad peavad vastama järgmistele tingimustele:

| a) | laevade mootorite koguvõimsus (kW) ei tohi ületada liikmesriigi poolt aastatel 2000–2001 Liivi lahel ettenähtud mootorite koguvõimsust; |
| --- | --- |

a)

laevade mootorite koguvõimsus (kW) ei tohi ületada liikmesriigi poolt aastatel 2000–2001 Liivi lahel ettenähtud mootorite koguvõimsust;

| b) | laeva mootorite võimsus ei tohi ühelgi juhul olla üle 221 kilovati (kW). |
| --- | --- |

b)

laeva mootorite võimsus ei tohi ühelgi juhul olla üle 221 kilovati (kW).

7.2.   Laevade või mootorite asendamine

7.2.1.   Iga punktis 7.1.2 nimetatud nimekirjas oleva laeva võib asendada mõne muu laeva või muude laevadega tingimusel, et

| a) | asendamise tagajärjel ei suurene asjaomases liikmesriigis punkti 7.1.2 alapunktis a nimetatud mootorite koguvõimsus; ja |
| --- | --- |

a)

asendamise tagajärjel ei suurene asjaomases liikmesriigis punkti 7.1.2 alapunktis a nimetatud mootorite koguvõimsus; ja

| b) | ühegi asenduslaeva mootorite võimsus ei ole mingil juhul suurem kui 221 kW. |
| --- | --- |

b)

ühegi asenduslaeva mootorite võimsus ei ole mingil juhul suurem kui 221 kW.

7.2.2.   Iga punktis 7.1.2 nimetatud nimekirjas oleva laeva mootori võib asendada tingimusel, et

| a) | mootori asendamise tagajärjel ei ületa laeva mootori võimsus mingil juhul 221kW; ja |
| --- | --- |

a)

mootori asendamise tagajärjel ei ületa laeva mootori võimsus mingil juhul 221kW; ja

| b) | asendusmootori võimsus ei ole nii suur, et asendamise tagajärjel suureneb kõnealuse liikmesriigi punkti 7.1.2 alapunktis a nimetatud mootorite koguvõimsus. |
| --- | --- |

b)

asendusmootori võimsus ei ole nii suur, et asendamise tagajärjel suureneb kõnealuse liikmesriigi punkti 7.1.2 alapunktis a nimetatud mootorite koguvõimsus.

B OSA

SKAGERRAK JA KATTEGAT

8.   Tehnilised kaitsemeetmed Skagerrakis ja Kattegatis

Erandina määruse (EÜ) nr 850/98 IV lisa sätetest kohaldatakse käesoleva lisa 3. liite sätteid.

C OSA

ICESI ALAPIIRKONNAD I–VII

9.   Heeringa, makrelli ja stauriidi kaalumine

9.1.   Järgmisi menetlusi kohaldatakse ühenduse ja kolmandate riikide laevade Euroopa Ühenduses lossitavate, heeringast, makrellist või stauriidist või nende kombinatsioonist koosnevate, üle 10 tonniste koguste suhtes, mis:

| a) | on heeringa puhul püütud ICESi alapiirkondadest I, II, IV, VI ja VII ning rajoonidest IIIa ja Vb; |
| --- | --- |

a)

on heeringa puhul püütud ICESi alapiirkondadest I, II, IV, VI ja VII ning rajoonidest IIIa ja Vb;

| b) | on makrelli ja stauriidi puhul püütud ICESi alapiirkondadest III, IV, VI ja VII ja rajoonist IIa. |
| --- | --- |

b)

on makrelli ja stauriidi puhul püütud ICESi alapiirkondadest III, IV, VI ja VII ja rajoonist IIa.

9.2.   Punktis 9.1 nimetatud lossimised on lubatud ainult määratud sadamates.

9.3.   Iga asjaomane liikmesriik edastab komisjonile muudatused 2004. aastal edastatud määratud sadamate loetelus, kus on lubatud heeringa, makrelli ja stauriidi lossimised, ning muudatused nende sadamate inspekteerimis- ja järelevalvemenetlustes, sealhulgas punktis 9.1 nimetatud liikide ja varude igal lossimisel lossitavate koguste registreerimise ja nendest aruandmise tingimused. Nimetatud muudatused edastatakse vähemalt 15 päeva enne nende jõustumist. Komisjon edastab kõnealuse teabe ja andmed kolmandate riikide määratud sadamate kohta asjaomastele liikmesriikidele.

9.4.   Punktis 9.1 nimetatud laeva kapten või tema esindaja edastab selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kavatsetakse lossida, vähemalt neli tundi enne asjaomase liikmesriigi lossimissadamasse saabumist järgmised andmed:

| a) | sadam, kuhu ta kavatseb siseneda, laeva nimi ja registrinumber; |
| --- | --- |

a)

sadam, kuhu ta kavatseb siseneda, laeva nimi ja registrinumber;

| b) | eeldatav sadamasse saabumise aeg; |
| --- | --- |

b)

eeldatav sadamasse saabumise aeg;

| c) | pardal olevate liikide kogused eluskaalu kilogrammides. |
| --- | --- |

c)

pardal olevate liikide kogused eluskaalu kilogrammides.

Asjaomase liikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et lossimine ei algaks enne vastava loa saamist.

9.5.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 IV lisa punkti 4.2 sätetest esitab laeva kapten kohe pärast sadamasse saabumist püügipäeviku asjakohase(d) lehekülje(d) vastavalt lossimissadama pädeva asutuse nõudmisele.

Laeva pardal olevad kogused, nagu on teatatud enne lossimist punkti 9.4 alapunkti c kohaselt, peavad vastama püügipäevikus registreeritud kogustele.

Erandina määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõike 2 sätetest on püügipäevikusse kantud pardalhoitavate koguste hindamisel kilogrammides lubatud kõikumine 8 %.

9.6.   Kõik toorkala ostjad tagavad, et kõik saadavad kogused kaalutakse. Kala kaalutakse enne sorteerimist, töötlemist, hoidlas hoidmist, lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Kaalumise tulemisel saadud arvu kasutatakse lossimisdeklaratsioonide ja müügiteatiste koostamisel. Kaalu kindaksmääramisel arvatakse vee arvel maha kuni 2 %. Lisaks määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustustele peab lossitud koguste töötleja või ostja esitama asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele koopia arvest või seda asendavast dokumendist vastavalt nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) (1) artikli 22 lõikele 3. Iga selline arve või dokument peab sisaldama määruse (EÜ) nr 2847/93 artikli 9 lõikes 3 sätestatud teavet ja see tuleb esitada nõudmisel või 48 tunni jooksul pärast kaalumise lõpetamist.

9.7.   Kõik ostjad või külmutatud kala valdajad tagavad lossitud koguste kaalumise enne kala töötlemist, hoidlas hoiustamist, lossimissadamast transportimist või edasimüüki. Iga lossitud koguse kaalust võib maha arvata kaalutava kala pakkimiseks kasutatud kasti, plast- või muu konteineri omakaalu.

Alternatiivina tuleb kastidesse pakitud külmutatud kala kaalu kindlaksmääramiseks korrutada kastist välja võetud ja ilma plastpakendita sisu kaalumisel põhineva representatiivse proovi keskmine kaal kastide koguarvuga, olenemata sellest, kas kala pinnal olev jää on sulanud või mitte. Liikmesriigid esitavad komisjonile heakskiitmiseks mis tahes muudatused oma proovivõtumetoodikas, mis on komisjoni poolt 2004. aasta jooksul heaks kiidetud. Komisjon peab muudatused heaks kiitma. Kaalumise tulemisel saadud arvu kasutatakse lossimisdeklaratsioonide ja müügiteatiste koostamisel.

9.8.   Kaalumissüsteemi kiidavad heaks, kalibreerivad ja plommivad pädevad asutused hiljemalt 1. mail 2005. Kala kaaluja peab nummerdatud lehtedega päevikut, milles on näidatud kumuleeruv kogukaal ja iga lossimise järgne kaal. Nimetatud päevikut peetakse kolme aasta vältel. Pädevatel asutustel peab kaalumissüsteemile ja päevikutele olema täielik juurdepääs. Kuni esimeses lõigus nimetatud kaalumissüsteemide kasutuselevõtuni toimub kaalumine kontrolöri juuresolekul.

9.9.   Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et vähemalt 15 % lossitud kalakogusest ja vähemalt 10 % kala lossimisest kontrollitakse põhjalikult, hõlmates vähemalt järgmist:

| a) | laeva saagi kaalumise jälgimine liikide kaupa. Kui saak pumbatakse laevalt kaldale, jälgitakse kontrollimiseks valitud laeva kogu saagi kaalumist. Külmutustraalerite puhul loetakse üle kõik kastid. Kastide/kaubaaluste representatiivvalim kaalutakse, et teada saada kastide/kaubaaluste keskmist kaalu. Kastide valimi koostamisel järgitakse heakskiidetud metoodikat, et teada saada kala keskmist netomassi (pakendita, jääta); |
| --- | --- |

a)

laeva saagi kaalumise jälgimine liikide kaupa. Kui saak pumbatakse laevalt kaldale, jälgitakse kontrollimiseks valitud laeva kogu saagi kaalumist. Külmutustraalerite puhul loetakse üle kõik kastid. Kastide/kaubaaluste representatiivvalim kaalutakse, et teada saada kastide/kaubaaluste keskmist kaalu. Kastide valimi koostamisel järgitakse heakskiidetud metoodikat, et teada saada kala keskmist netomassi (pakendita, jääta);

| b) | päevikusse kantud ja lossimisdeklaratsioonis või müügiteatises nimetatud koguste ristkontroll liikide kaupa ning lossimise eelteates nimetatud koguste ja lossitud koguste ristkontroll liikide kaupa; |
| --- | --- |

b)

päevikusse kantud ja lossimisdeklaratsioonis või müügiteatises nimetatud koguste ristkontroll liikide kaupa ning lossimise eelteates nimetatud koguste ja lossitud koguste ristkontroll liikide kaupa;

| c) | kui lossimine katkestatakse, on selle taasalustamiseks vaja luba; |
| --- | --- |

c)

kui lossimine katkestatakse, on selle taasalustamiseks vaja luba;

| d) | kontrollimine, kas laev on kalast pärast lossimise lõpetamist täielikult tühjendatud. |
| --- | --- |

d)

kontrollimine, kas laev on kalast pärast lossimise lõpetamist täielikult tühjendatud.

10.   Heeringapüük püügipiirkonnas IIa (EÜ veed)

Rajoonist IIa (EÜ veed) püütud heeringa lossimine ja pardal hoidmine on ajavahemikel 1. jaanuarist kuni 28. veebruarini ja 16. maist kuni 31. detsembrini keelatud.

11.   Tehniliseks otstarbeks mõeldud heeringa lossimise tingimused

Erandina määruse (EÜ) nr 1434/98 artikli 2 lõike 1 sätetest kohaldatakse järgmisi sätteid:

Heeringat, mis on püütud väljaspool ICESi alapiirkondi III ja IV võrkudega, mille väikseim silmasuurus on kuni 32 mm, ei tohi pardal hoida ega lossida, kui nimetatud saak ei koosne heeringa ja teiste liikide segust ning ei ole sorteeritud ja kui heeringa osa on kuni 10 massiprotsenti heeringa ja teiste liikide kombineeritud kogumassist.

12.   Tuunipüügi piirangud

| a) | Šotimaa lääneosa: 31. detsembrini 2005 on keelatud mis tahes püügitegevus piirkondades, mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel: | 59°05′N, 06°45′W |
| --- | --- | --- |

a)

Šotimaa lääneosa: 31. detsembrini 2005 on keelatud mis tahes püügitegevus piirkondades, mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

59°05′N, 06°45′W

| | 59°30′N, 06°00′W |
| --- | --- |

59°30′N, 06°00′W

| | 59°40′N, 05°00′W |
| --- | --- |

59°40′N, 05°00′W

| | 60°00′N, 04°00′W |
| --- | --- |

60°00′N, 04°00′W

| | 59°30′N, 04°00′W |
| --- | --- |

59°30′N, 04°00′W

| | 59°05′N, 06°45′W. |
| --- | --- |

59°05′N, 06°45′W.

| b) | Keldi meri: 31. märtsini 2005 on keelatud mis tahes püügitegevus ICESi alapiirkonna VII osas, mis kuulub järgmistesse ICESi ruutudesse: 30E4, 31E4, 32E3. Nimetatud keeldu ei kohaldata piimtraalerite suhtes märtsis. |
| --- | --- |

b)

Keldi meri: 31. märtsini 2005 on keelatud mis tahes püügitegevus ICESi alapiirkonna VII osas, mis kuulub järgmistesse ICESi ruutudesse: 30E4, 31E4, 32E3. Nimetatud keeldu ei kohaldata piimtraalerite suhtes märtsis.

| c) | Erandina punktidest a ja b on nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel lubatud püügitegevus lõkspüüniste ja kalakorvidega, juhul kui:






  i) | pardal ei hoita muid püügivahendeid peale lõkspüüniste ja kalakorvide; ning |
| --- | --- | --- |

c)

Erandina punktidest a ja b on nimetatud piirkondades nimetatud ajavahemikel lubatud püügitegevus lõkspüüniste ja kalakorvidega, juhul kui:

i)

pardal ei hoita muid püügivahendeid peale lõkspüüniste ja kalakorvide; ning

| ii) | pardal ei hoita mingit muud kala peale karpide ja vähkide. |
| --- | --- |

ii)

pardal ei hoita mingit muud kala peale karpide ja vähkide.

| d) | Erandina punktidest a ja b on neis punktides nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille silmasuurus on alla 55 mm, juhul kui:






  i) | pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või suurem; ja |
| --- | --- | --- |

d)

Erandina punktidest a ja b on neis punktides nimetatud piirkondades püügitegevus lubatud võrkudega, mille silmasuurus on alla 55 mm, juhul kui:

i)

pardal ei hoita võrke, mille silmasuurus on 55 mm või suurem; ja

| ii) | pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, putassuu ja hõbekala. |
| --- | --- |

ii)

pardal ei hoita muud kala peale heeringa, makrelli, sardiini, sardinelli, stauriidi, kilu, putassuu ja hõbekala.

13.   Tobiapüügi keeluala.

Keelatud on lossida ja pardale jätta tobiaid, mis on püütud geograafilisest piirkonnast, mida piiravad Inglismaa ja Šotimaa idarannik ja mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| — | 55°30′N Inglismaa idarannikul, |
| --- | --- |

—

55°30′N Inglismaa idarannikul,

| — | 55°30′N, 1°00′W, |
| --- | --- |

—

55°30′N, 1°00′W,

| — | 58°00′N, 1°00′W, |
| --- | --- |

—

58°00′N, 1°00′W,

| — | 58°00′N, 2°00′W, |
| --- | --- |

—

58°00′N, 2°00′W,

| — | 2°00′W Šotimaa idarannikul. |
| --- | --- |

—

2°00′W Šotimaa idarannikul.

Lubatud on siiski piirangutega kalapüük püügipiirkonna tobiavarude ja püügikeelu toime jälgimiseks.

14.   Rockalli kilttursa ala

Igasugune püügitegevus, välja arvatud kalapüük õngejadadega, on keelatud piirkondades, mis asuvad järgmiste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel:

| Punkt nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 57°00′N | 15°00′W |
| 2 | 57°00′N | 14°00′W |
| 3 | 56°30′N | 14°00′W |
| 4 | 56°30′N | 15°00′W |

Punkt nr

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

57°00′N

15°00′W

2

57°00′N

14°00′W

3

56°30′N

14°00′W

4

56°30′N

15°00′W

15.   Tehnilised kaitsemeetmed Iiri meres

Nõukogu 12. veebruari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 254/2002 (millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere (ICES rajoon VIIa ) tursavarude taastamiseks) (2) artiklites 2, 3 ja 4 sätestatud tehnilisi kaitsemeetmeid kohaldatakse ajutiselt 2005 aastal.

D OSA

ICESI ALAPIIRKONNAD VIII, IX JA X

16.   Traalpüügi keeld Assoore, Kanaari saari ja Madeirat ümbritsevates vetes

Laevadel on keelatud kasutada mis tahes põhjatraale või samalaadseid veetavaid püüniseid, mis puutuvad kokku merepõhjaga, liikmesriikide õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes piirkondades, mis on piiratud järgmisi koordinaate läbiva joonega:

| a) | Assoorid | 36°00′N, 23°00′W |
| --- | --- | --- |

a)

Assoorid

36°00′N, 23°00′W

| | 42°00′N, 23°00′W |
| --- | --- |

42°00′N, 23°00′W

| | 42°00′N, 34°00′W |
| --- | --- |

42°00′N, 34°00′W

| | 36°00′N, 34°00′W |
| --- | --- |

36°00′N, 34°00′W

| | 36°00′N, 23°00′W |
| --- | --- |

36°00′N, 23°00′W

| b) | Kanaari saared ja Madeira | 27°00′N, 19°00′W |
| --- | --- | --- |

b)

Kanaari saared ja Madeira

27°00′N, 19°00′W

| | 26°00′N, 15°00′W |
| --- | --- |

26°00′N, 15°00′W

| | 29°00′N, 13°00′W |
| --- | --- |

29°00′N, 13°00′W

| | 36°00′N, 13°00′W |
| --- | --- |

36°00′N, 13°00′W

| | 36°00′N, 19°00′W |
| --- | --- |

36°00′N, 19°00′W

| | 27°00′N, 19°00′W. |
| --- | --- |

27°00′N, 19°00′W.

E OSA

VAHEMERI

17.   Tehnilised kaitsemeetmed Vahemeres

Kalandustegevus, mis toimub praegu määruse (EÜ) nr 1626/94 artikli 3 lõigete 1 ja 1a ning artikli 6 lõigete 1 ja 1a alusel antud erandi kohaselt, võib 2005. aastal ajutiselt jätkuda.

F OSA

VAIKSE OOKEANI IDAOSA

18.   Seinnoodad Vaikse ookeani idaosas (Ameerika Troopikatuunide Komisjoni (IATTC) reguleeritav tsoon)

1. augustist kuni 11. septembrini 2005 või 20. novembrist kuni 31. detsembrini 2004 on kulduim-tuuni (Thunnus albacares), suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja vööttuuni (Katsuwonus pelamis) püük seinnoota kasutavate laevadega keelatud järgmiste koordinaatidega määratletud piirkonnas:

| — | Vaikse ookeani Ameerika rannikualad, |
| --- | --- |

—

Vaikse ookeani Ameerika rannikualad,

| — | 150° W, |
| --- | --- |

—

150° W,

| — | 40° N, |
| --- | --- |

—

40° N,

| — | 40° S. |
| --- | --- |

—

40° S.

Asjaomased liikmesriigid teavitavad komisjoni valitud keeluperioodist enne 1. juulit 2005. Kõik seinnootasid kasutavad asjaomaste liikmesriikide laevad peavad määratud piirkonnas valitud perioodiks seinnoodaga kalastamise lõpetama.

Käesoleva määruse jõustumiskuupäevast alates jätavad Ameerika Troopikatuunide Komisjoni reguleeritavas tsoonis kalastavad seinerid pardale ja seejärel lossivad kogu suursilm-tuuni, kulduim-tuuni ja vööttuuni saagi, välja arvatud kala, mis on inimtoiduks kõlbmatu muudel põhjustel kui alamõõdulisuse tõttu. Ainus erand on reisi lõpuosa, kui pole piisavalt vaba lastiruumi kogu antud püügikorraga püütud tuuni mahutamiseks.

Seinnoota kasutavad laevad lasevad niivõrd kui see on võimalik viivitamata ja kahjustusteta vette tagasi meres elavad kilpkonnalised, haid, purikalalased, raid, kuldmakrellid ja muud liigid kui sihtliigid. Kalureid ergutatakse välja töötama ja kasutama meetodeid ja seadmeid, mis võimaldavad kõik kõnealused kalaliigid kiiresti ja kahjustamata vette tagasi lasta.

Haardnootadesse või nakkevõrkudesse jäänud meres elavate kilpkonnaliste suhtes võetakse järgmised meetmed:

| a) | niipea kui võrgus avastatakse meres elav kilpkonnaline, tuleks kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati; |
| --- | --- |

a)

niipea kui võrgus avastatakse meres elav kilpkonnaline, tuleks kasutada kõiki abinõusid kilpkonnalise päästmiseks enne, kui see võrku takerdub, kusjuures vajaduse korral kasutatakse ka kiirpaati;

| b) | kui kilpkonnaline on võrku jäänud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning seda ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud; |
| --- | --- |

b)

kui kilpkonnaline on võrku jäänud, tuleks võrgu kerimine lõpetada niipea, kui kilpkonnaline tõuseb veepinnale, ning seda ei tohiks uuesti alustada enne, kui kilpkonnaline on võrgust vabastatud ja merre tagasi lastud;

| c) | kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist; |
| --- | --- |

c)

kui kilpkonnaline on tõstetud laeva pardale, tuleks kõigil asjakohastel viisidel aidata kilpkonnalisel toibuda enne vette tagasi laskmist;

| d) | tuunipüügilaevadel on keelatud merre lasta soolakotte või muud liiki plastprahti; |
| --- | --- |

d)

tuunipüügilaevadel on keelatud merre lasta soolakotte või muud liiki plastprahti;

| e) | soodustatakse peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonlaste vabaks laskmist, niivõrd kui see on võimalik; |
| --- | --- |

e)

soodustatakse peibutuspüügivahenditesse ja teistesse kalapüügivahenditesse takerdunud merikilpkonlaste vabaks laskmist, niivõrd kui see on võimalik;

| f) | samuti julgustatakse mitte kaasas kandma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata. |
| --- | --- |

f)

samuti julgustatakse mitte kaasas kandma peibutuspüügivahendeid, mida kalapüügil ei kasutata.

G OSA

IDA-ATLAND JA VAHEMERI

19.   Hariliku tuuni alammõõt Atlandi idaosas ja Vahemeres

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 6 ja IV lisa sätetest on hariliku tuuni alammõõt Vahemeres 10 kg või 80 cm.

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 7 lõikest 1 ei lubata Atlandi idaosas ega Vahemeres püütud hariliku tuuni puhul mingit kõrvalekallet.

20.   Suursilm-tuuni alammõõt

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 6 ja IV lisa sätetest on suursilm-tuuni alammõõt tühistatud.

21.   Teatavate laevatüüpide ja püügivahendite kasutuspiirangud

| 1. | Suursilm-tuuni varude kaitsmiseks, eelkõige noorkalade kaitsmiseks on keelatud püük seineritelt ja söödalaevadelt allpool punktides a) ja b) täpsustatud ajavahemikel ja piirkondades;






  a) | Piirkonnad on järgmised:







  Lõunapiir | : | paralleel 0° lõunalaiust |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Põhjapiir | : | paralleel 5° põhjalaiust |
| Läänepiir | : | meridiaan 20° läänepikkust |
| Idapiir | : | meridiaan 10° läänepikkust |

1.

Suursilm-tuuni varude kaitsmiseks, eelkõige noorkalade kaitsmiseks on keelatud püük seineritelt ja söödalaevadelt allpool punktides a) ja b) täpsustatud ajavahemikel ja piirkondades;

a)

Piirkonnad on järgmised:

Lõunapiir

:

paralleel 0° lõunalaiust

Põhjapiir

:

paralleel 5° põhjalaiust

Läänepiir

:

meridiaan 20° läänepikkust

Idapiir

:

meridiaan 10° läänepikkust

| b) | Keeluaeg hõlmab igal aastal ajavahemikku 1. novembrist 30. novembrini. |
| --- | --- |

b)

Keeluaeg hõlmab igal aastal ajavahemikku 1. novembrist 30. novembrini.

| 2. | Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 3 sätetest lubatakse ühenduse kalalaevadel teatavatele artikli 3 lõikes 2 osutatud laevatüüpidele ja püügivahenditele ja artikli 3 lõikes 1 osutatud ajavahemikul piiranguteta püüki. |
| --- | --- |

2.

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikli 3 sätetest lubatakse ühenduse kalalaevadel teatavatele artikli 3 lõikes 2 osutatud laevatüüpidele ja püügivahenditele ja artikli 3 lõikes 1 osutatud ajavahemikul piiranguteta püüki.

22.   Sport- ja harrastuskalapüüki käsitlevad meetmed Vahemerel.

| 1. | Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et keelata sport- ja harrastuskalapüügi raames veetavate võrkude, haardnootade, nootade, tragide, nakkevõrkude, abarate ja õngejadade kasutamine tuunikala ja sellele lähedaste liikide, eelkõige hariliku tuuni püüdmisel Vahemerel. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et keelata sport- ja harrastuskalapüügi raames veetavate võrkude, haardnootade, nootade, tragide, nakkevõrkude, abarate ja õngejadade kasutamine tuunikala ja sellele lähedaste liikide, eelkõige hariliku tuuni püüdmisel Vahemerel.

| 2. | Liikmesriigid tagavad, et Vahemerel sport- ja harrastuskalapüügi raames püütud tuunikala ja sellele lähedaste liikide koguseid ei turustata. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid tagavad, et Vahemerel sport- ja harrastuskalapüügi raames püütud tuunikala ja sellele lähedaste liikide koguseid ei turustata.

23.   Hariliku tuuni valikuuringuprogramm

Erandina määruse (EÜ) nr 973/2001 artikliga 5a sätestatust kehtestab iga liikmesriik püütud hariliku tuuni koguse hindamiseks suuruse kaupa valikuuringuprogrammi. selle kohaselt nõutakse, et valikuuringud peab teostama ühe valimi põhjal (= 100 isendit) iga 100 tonni eluskala kohta. Suuruse valim kogutakse püügi ajal (3) kasvandusest, vastavalt ICCAT Task II metoodikale. Valikuuringu peab teostama mis tahes püügi ajal, hõlmates kõiki sumpasid. Teostatud uuringu andmed tuleb edastada ICCATile järgmise aasta 31. juuliks.

24.   Ajutised meetmed ohustatud süvavee-elupaikade kaitsmiseks

Igasugune kalapüük põhjatraaliga ja passiivpüünistega, sealhulgas põhja- seisevvõrgud ja õngejadad piirkondades, mis asuvad järgmiste ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud loksodroomide vahel, on keelatud:

Hecate veealused mäed:

| — | 52°21.2866′N, 31°09.2688′W |
| --- | --- |

—

52°21.2866′N, 31°09.2688′W

| — | 52°20.8167′N, 30°51.5258′W |
| --- | --- |

—

52°20.8167′N, 30°51.5258′W

| — | 52°12.0777′N, 30°54.3824′W |
| --- | --- |

—

52°12.0777′N, 30°54.3824′W

| — | 52°12.4144′N, 31°14.8168′W |
| --- | --- |

—

52°12.4144′N, 31°14.8168′W

| — | 52°21.2866′N, 31°09.2688′W |
| --- | --- |

—

52°21.2866′N, 31°09.2688′W

Faraday veealused mäed:

| — | 50°01.7968′N, 29°37.8077′W |
| --- | --- |

—

50°01.7968′N, 29°37.8077′W

| — | 49°59.1490′N, 29°29.4580′W |
| --- | --- |

—

49°59.1490′N, 29°29.4580′W

| — | 49°52.6429′N, 29°30.2820′W |
| --- | --- |

—

49°52.6429′N, 29°30.2820′W

| — | 49°44.3831′N, 29°02.8711′W |
| --- | --- |

—

49°44.3831′N, 29°02.8711′W

| — | 49°44.4186′N, 28°52.4340′W |
| --- | --- |

—

49°44.4186′N, 28°52.4340′W

| — | 49°36.4557′N, 28°39.4703′W |
| --- | --- |

—

49°36.4557′N, 28°39.4703′W

| — | 49°29.9701′N, 28°45.0183′W |
| --- | --- |

—

49°29.9701′N, 28°45.0183′W

| — | 49°49.4197′N, 29°42.0923′W |
| --- | --- |

—

49°49.4197′N, 29°42.0923′W

| — | 50°01.7968′N, 29°37.8077′W |
| --- | --- |

—

50°01.7968′N, 29°37.8077′W

Osa Reykjane nõgu:

| — | 55°04.5327′N, 36°49.0135′W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′N, 36°49.0135′W

| — | 55°05.4804′N, 35°58.9784′W |
| --- | --- |

—

55°05.4804′N, 35°58.9784′W

| — | 54°58.9914′N, 34°41.3634′W |
| --- | --- |

—

54°58.9914′N, 34°41.3634′W

| — | 54°41.1841′N, 34°00.0514′W |
| --- | --- |

—

54°41.1841′N, 34°00.0514′W

| — | 54°00.0′N, 34°00.0′W |
| --- | --- |

—

54°00.0′N, 34°00.0′W

| — | 53°54.6406′N, 34°49.9842′W |
| --- | --- |

—

53°54.6406′N, 34°49.9842′W

| — | 53°58.9668′N, 36°39.1260′W |
| --- | --- |

—

53°58.9668′N, 36°39.1260′W

| — | 55°04.5327′N, 36°49.0135′W |
| --- | --- |

—

55°04.5327′N, 36°49.0135′W

Altair’i veealused mäed:

| — | 44°50.4953′N, 34°26.9128′W |
| --- | --- |

—

44°50.4953′N, 34°26.9128′W

| — | 44°47.2611′N, 33°48.5158′W |
| --- | --- |

—

44°47.2611′N, 33°48.5158′W

| — | 44°31.2006′N, 33°50.1636′W |
| --- | --- |

—

44°31.2006′N, 33°50.1636′W

| — | 44°38.0481′N, 34°11.9715′W |
| --- | --- |

—

44°38.0481′N, 34°11.9715′W

| — | 44°38.9470′N, 34°27.6819′W |
| --- | --- |

—

44°38.9470′N, 34°27.6819′W

| — | 44°50.4953′N, 34°26.9128′W |
| --- | --- |

—

44°50.4953′N, 34°26.9128′W

Antialtair’i veealused mäed:

| — | 43°43.1307′N, 22°44.1174′W |
| --- | --- |

—

43°43.1307′N, 22°44.1174′W

| — | 43°39.5557′N, 22°19.2335′W |
| --- | --- |

—

43°39.5557′N, 22°19.2335′W

| — | 43°31.2802′N, 22°08.7964′W |
| --- | --- |

—

43°31.2802′N, 22°08.7964′W

| — | 43°27.7335′N, 22°14.6192′W |
| --- | --- |

—

43°27.7335′N, 22°14.6192′W

| — | 43°30.9616′N, 22°32.0325′W |
| --- | --- |

—

43°30.9616′N, 22°32.0325′W

| — | 43°40.6286′N, 22°47.0288′W |
| --- | --- |

—

43°40.6286′N, 22°47.0288′W

| — | 43°43.1307′N, 22°44.1174′W. |
| --- | --- |

—

43°43.1307′N, 22°44.1174′W.

H OSA

SÜVAMERELIIGID

Erandina määrusest (EÜ) nr 2347/2002 kohaldatakse aastal 2005 järgmist:

Liikmesriigid tagavad, et nende lipu all sõitvatelt ja nende territooriumil registreeritud laevadelt, millega püütakse ja mille pardale jäetakse igal kalendriaastal rohkem kui 10 tonni süvamereliike ja süvalesta, nõutakse süvamere-kalapüügiluba.

Siiski on keelatud püüda ja pardale jätta, ümber laadida või lossida süvamereliikide ja süvalesta ühtekokku rohkem kui 100 kg iga püügireisi vältel, välja arvatud juhul, kui kõnealusel laeval on süvamere-kalapüügiluba.

---

(1)  ELT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

(2)  ELT L 41, 13.2.2002, lk 1.

(3)  Kalade puhul, mida kasvandatakse rohkem kui üks aasta, peab kehtestama täiendavad proovivõtumeetodid.

III lisa 1. liide

Noodapära ülemise selektiivakna mudeli “BACOMA” spetsifikatsioonid

Vähemalt 105 mm võrgusilma suurusega traalide, ankurdatud põhjanootade või samalaadsete veetavate püüniste noodapära siseläbimõõdult 110 mm ruudukujulise avaga selektiivakna spetsifikatsioon.

Selektiivaken on täisnurkne võrguosa noodapäras. Selektiivaknaid on ainult üks. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

Noodapära, pikendava osa ja traali tagaosa mõõdud

Noodapära koosneb kahest mõlemal pool küljeõmblusega ühendatud võrdse suurusega paneelist.

Keelatud on pardal hoida võrku, mille noodapära ümbermõõt, jättes välja liitekohad ja palistused, on ükskõik millises osas üle 100 rombikujulise võrgusilma.

Võrgujätku või pikendava osa mis tahes suunas mõõdetud ümbermõõdu avatud rombikujuliste võrgusilmade arv, palistuste võrgusilmad välja arvatud, ei või olla väiksem ega suurem kui noodapära stricto sensu esiotsa ja traali kokkutõmmatud tagaosa ümbermõõdu suurim võrgusilmade arv, palistuste võrgusilmad välja arvatud (joonis 1).

Selektiivakna asukoht

Selektiivaken asetatakse noodapära ülemisse paneeli. Selektiivaken lõpeb kõige rohkem 4 silma kaugusel gaitanist, kaasa arvatud käsitsi põimitud silmarida, millest gaitan on läbi aetud (joonis 2).

Selektiivakna suurus

Selektiivakna laius, väljendatud sõlmevahede arvuna, võrdub ülemise paneeli avatud rombikujuliste võrgusilmade arvuga, mis on jagatud kahega. Vajaduse korral võib kuni 20 % avatud rombikujulistest silmadest jääda ülemisse paneeli nii, et need jagunevad võrdselt selektiivakna mõlemale poolele (joonis 3).

Selektiivakna pikkus on vähemalt 3,5 meetrit.

Selektiivakna võrk

Silmaava suurus peab olema vähemalt 110 mm. Silmad on ruudukujulised, st selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. Võrk on ühekordsest sõlmedeta põimitud niidist või samalaadsete selektiivsete omadustega võrgumaterjalist. Ühe niidi läbimõõt on vähemalt 4,9 millimeetrit.

Muud spetsifikatsioonid

Paigaldusspetsifikatsioonid on määratletud joonistel 4a, 4b ja 4c. Sulgurtropi pikkus peab olema vähemalt 4 m.

Joonis 1

Image

Traalpüünis jaguneb vastavalt kujule ja funktsioonile kolmeks eri osaks.

Traali kere on alati kokkutõmmatud osa, sageli 10 kuni 40 meetrit pikk. Pikendus on kokku tõmbamata, tavaliselt valmistatud kas ühest või kahest 49,5 silma pikkusest võrguribast, mille pikkus laialitõmmatuna on 6 või 12 meetrit. Noodapära on samuti kokku tõmbamata osa, mis on sageli valmistatud kahekordsest niidist, mis muudab selle tugevale kulutamisele paremini vastupidavaks. Noodapära pikkus on tavaliselt 49,5 võrgusilma, st umbes 6 meetrit, kuid väiksematel laevadel kasutatakse ka lühemaid (2-4 m) noodapärasid. Sulgurtropi alumist osa nimetatakse sulgurkotiks.

Joonis 2

Image

Selektiivakna ja gaitani vaheline kaugus on 4 võrgusilma. Ülemises paneelis on 3,5 avatud rombikujulist võrgusilma ning üks 0,5 võrgusilma laiune käsitsi punutud gaitanirida.

Joonis 3

Image

Ülemises paneelis võib säilitada 20 % rombikujulistest võrgusilmadest, mis asetsevad piki ühest õmblusest teiseni kulgevat risti asetsevat silmarida. Näiteks (joonis 3), kui ülemise paneeli laius on 30 avatud rombikujulist võrgusilma, siis sellest 20 % on 6 võrgusilma. Mõlemale selektiivakna küljele jääb siis kolm avatud võrgusilma. Järelikult on selektiivakna laius siis 12 silmavahet (30 - 6 = 24 rombikujulist võrgusilma, mis jagatakse kahega, saadakse 12 sõlmevahet).

Joonis 4a

Ülemine paneel

Image

49,5 silmarea laiuse alumise paneeli ehitus

Joonis 4b

Ülemine paneel

(rombikujuliste võrgusilmadega küljeõmbluse ja ruudukujulise selektiivakna vahel)

Image

Ülemise paneeli ehitus. Selektiivakna suurus ja asend, kui selektiivaken ulatub õmblusest õmbluseni

Joonis 4c

Ülumine paneel

(rombikujuliste võrgusilmadeta küljeõmbluse ja ruudukujuliste silmadega selektiivakna vahel)

Image

Ülemise paneeli ehitus, kui 20 % ülemise paneeli rombikujulistest võrgusilmadest on säilitatud ja jaotatud võrdselt selektiivakna mõlemale küljele.

III lisa 2. liide

Eritingimused tursapüügile Läänemerel

| 1. | Ainult eriotstarbelist püügiluba omavad laevad võivad Läänemerest turska lossida. |
| --- | --- |

1.

Ainult eriotstarbelist püügiluba omavad laevad võivad Läänemerest turska lossida.

| 2. | Selle liikmesriigi, kus peab toimuma eelteatega lossimine, pädevad asutused võivad nõuda, et pardal hoitava saagi lossimine ei algaks enne, kui selleks on saadud kõnealuste asutuste luba. |
| --- | --- |

2.

Selle liikmesriigi, kus peab toimuma eelteatega lossimine, pädevad asutused võivad nõuda, et pardal hoitava saagi lossimine ei algaks enne, kui selleks on saadud kõnealuste asutuste luba.

| 3. | Selle kalalaeva, millele liikmesriik on välja andnud loa tursapüügiks Läänemerel, kapten või tema esindaja täidab järgmisi tingimusi:






  i) | kalalaeva pardal tuleb hoida Läänemerel tursapüüki lubava kalapüügiloa koopiat; |
| --- | --- | --- |

3.

Selle kalalaeva, millele liikmesriik on välja andnud loa tursapüügiks Läänemerel, kapten või tema esindaja täidab järgmisi tingimusi:

i)

kalalaeva pardal tuleb hoida Läänemerel tursapüüki lubava kalapüügiloa koopiat;

| ii) | enne Läänemere piirkonda sisenemist või sealt lahkumist teatatakse lipuliikmesriigi asutustele sisenemise või väljumise kuupäev, kellaaeg ja koht ning uut kalastusretke ei alustata enne, kui kogu saak on lossitud; |
| --- | --- |

ii)

enne Läänemere piirkonda sisenemist või sealt lahkumist teatatakse lipuliikmesriigi asutustele sisenemise või väljumise kuupäev, kellaaeg ja koht ning uut kalastusretke ei alustata enne, kui kogu saak on lossitud;

| iii) | kala ei tohi merel ümber laadida; |
| --- | --- |

iii)

kala ei tohi merel ümber laadida;

| iv) | laev tohib läbida tursapüügi keelupiirkonna(d) ainult tingimusel, et püügivahendid on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud); |
| --- | --- |

iv)

laev tohib läbida tursapüügi keelupiirkonna(d) ainult tingimusel, et püügivahendid on kindlalt soritud (kokku seotud) ja stoovitud (pakitud);

| v) | kui laeva pardal hoitakse üle 300 kg turska, teatatakse asjaomastele asutustele vähemalt 2 tundi enne liikmesriigi sadamasse või lossimiskohta sisenemist selle sadama või lossimiskoha nimi, nimetatud sadamasse või lossimiskohta saabumise eeldatav aeg ja tursa kogus eluskaalu kilogrammides; |
| --- | --- |

v)

kui laeva pardal hoitakse üle 300 kg turska, teatatakse asjaomastele asutustele vähemalt 2 tundi enne liikmesriigi sadamasse või lossimiskohta sisenemist selle sadama või lossimiskoha nimi, nimetatud sadamasse või lossimiskohta saabumise eeldatav aeg ja tursa kogus eluskaalu kilogrammides;

| vi) | kui pardal hoitakse üle 750 kg turska eluskaalus väljendatuna, toimub tursa lossimine üksnes määratud sadamates; |
| --- | --- |

vi)

kui pardal hoitakse üle 750 kg turska eluskaalus väljendatuna, toimub tursa lossimine üksnes määratud sadamates;

| vii) | olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 8 esitatakse enne pardal hoitava kalasaagi lossimise alustamist riiklikule ametiasutusele asjakohased püügipäevikulehed. |
| --- | --- |

vii)

olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 8 esitatakse enne pardal hoitava kalasaagi lossimise alustamist riiklikule ametiasutusele asjakohased püügipäevikulehed.

III lisa 3. liide

Veetavad püünised: Skagerrak ja Kattegat

Võrgusilma suuruskategooriad, sihtliigid ja saagi normprotsendid võrgusilma ühe suuruskategooria puhul

| Liik | Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites) |
| --- | --- |
| < 16 | 16-31 | 32-69 | 35-69 | 70-89 (5) | ≥ 90 |
| Sihtliikide miinimumprotsent |
| 50 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 50 % (6) | 20 % (6) | 20 % (7) | 30 % (8) | puudub |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (3) | x | x | x | x | x | x | x | x |
| Tobiaslased (Ammodytidae) (4) | | x | | x | x | x | x | x |
| Tursik (Trisopterus esmarkii) | | x | | x | x | x | x | x |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | | x | | x | x | x | x | x |
| Harilik merilohe (Trachinus draco)
   (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Limused (v.a Sepia)
   (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Harilik tuulehaug (Belone belone)
   (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Hall merikukk (Eutrigla gurnardus)
   (1) | | x | | x | x | x | x | x |
| Hõbekalad (Argentina spp.) | | | | x | x | x | x | x |
| Kilu (Sprattus sprattus) | | x | | x | x | x | x | x |
| Angerjas (Anguilla anguilla) | | | x | x | x | x | x | x |
| Põhjamere garneel/Läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus)
   (2) | | | x | x | x | x | x | x |
| Makrellid (Scomber spp.) | | | | x | | | x | x |
| Harilikud stauriidid (Trachurus spp.) | | | | x | | | x | x |
| Harilik heeringas (Clupea harengus) | | | | x | | | x | x |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | | | | | | x | x | x |
| Põhjamere garneel/Läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus)
   (1) | | | | | x | | x | x |
| Merlang (Merlangus merlangus) | | | | | | | x | x |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | | | | | | | x | x |
| Kõik muud mereorganismid | | | | | | | | x |

Liik

Võrgusilma suuruskategooria (millimeetrites)

< 16

16-31

32-69

35-69

70-89 (5)

≥ 90

Sihtliikide miinimumprotsent

50 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

50 % (6)

20 % (6)

20 % (7)

30 % (8)

puudub

Tobiaslased (Ammodytidae) (3)

x

x

x

x

x

x

x

x

Tobiaslased (Ammodytidae) (4)

x

x

x

x

x

x

Tursik (Trisopterus esmarkii)

x

x

x

x

x

x

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

x

x

x

x

x

x

Harilik merilohe (Trachinus draco)
   (1)

x

x

x

x

x

x

Limused (v.a Sepia)
   (1)

x

x

x

x

x

x

Harilik tuulehaug (Belone belone)
   (1)

x

x

x

x

x

x

Hall merikukk (Eutrigla gurnardus)
   (1)

x

x

x

x

x

x

Hõbekalad (Argentina spp.)

x

x

x

x

x

Kilu (Sprattus sprattus)

x

x

x

x

x

x

Angerjas (Anguilla anguilla)

x

x

x

x

x

x

Põhjamere garneel/Läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus)
   (2)

x

x

x

x

x

x

Makrellid (Scomber spp.)

x

x

x

Harilikud stauriidid (Trachurus spp.)

x

x

x

Harilik heeringas (Clupea harengus)

x

x

x

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

x

x

x

Põhjamere garneel/Läänemere krevett (Crangon spp., Palaemon adspersus)
   (1)

x

x

x

Merlang (Merlangus merlangus)

x

x

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

x

x

Kõik muud mereorganismid

x

---

(1)  Ainult nelja miili ulatuses lähtejoonest.

(2)  Lähtejoonest nelja miili ulatusse jäävast vööndist väljaspool.

(3)  1. märtsist kuni 31. oktoobrini Skagerrakis ja 1. märtsist kuni 31. juulini Kattegatis.

(4)  1. novembrist kuni veebruarikuu viimase päevani Skagerrakis ja 1. augustist kuni veebruarikuu viimase päevani Kattegatis.

(5)  Selle võrgusilma suuruskategooria puhul on noodapära ja pikendatav osa valmistatud ruudukujuliste silmadega võrgumaterjalist sorteerimisvõrega.

(6)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 10 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, makrellist, kammellastest, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast, norra salehomaarist ja homaarist.

(7)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 50 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, heeringast, makrellist, kammellastest, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast, Norra salehomaarist ja homaarist.

(8)  Pardal hoitav saak võib sisaldada kuni 60 % segu tursast, kilttursast, merluusist, atlandi merilestast, pikklestast, väikesuulestast, merikeelest, harilikust kammeljast, siledast kammeljast, harilikust lestast, kammellastest, merlangist, harilikust soomuslestast, süsikast ja homaarist.

III lisa 4. liide

Krevetitraali kinnitusketid: NAFO piirkond

Kinnitusketid on ketid, köied või nende kombinatsioonid, mille abil kinnitatakse raskusselis eri pikkusega vahemike järel ülemise või rakendusselise külge. Mõisted ülemine selis ja rakendusselis on sünonüümid. Mõned laevad kasutavad vaid üht selist, teised kasutavad nii ülemist selist kui ka rakendusselist, nagu on näidatud joonisel. Kinnitusketi pikkust mõõdetakse raskusselist (raskusselise keskpunkti) läbiva ülemise selise alaosani ulatuva keti või trossi keskpunktist.

Lisatud joonisel on näidatud, kuidas kinnitusketi pikkust mõõta.

Image

---

IVa LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE VARUDE TAASTAMISEGA

Üldsätted

1.   Käesoleva lisaga sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit.

2.   Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi geograafilisi piirkondi:

| | Kattegat (ICESi rajooni IIIa lõunapoolne osa), |
| --- | --- |

Kattegat (ICESi rajooni IIIa lõunapoolne osa),

| | Skagerrak ja Põhjameri (ICESi rajoonide IVa, b, c, IIIa põhjaosa ja IIa EÜ), |
| --- | --- |

Skagerrak ja Põhjameri (ICESi rajoonide IVa, b, c, IIIa põhjaosa ja IIa EÜ),

| | Šotimaa lääneosa (ICESi rajoon VIa), |
| --- | --- |

Šotimaa lääneosa (ICESi rajoon VIa),

| | La Manche’i idaosa (ICESi rajoonid VIId), |
| --- | --- |

La Manche’i idaosa (ICESi rajoonid VIId),

| | Iiri meri (ICESi rajoon VIIa). |
| --- | --- |

Iiri meri (ICESi rajoon VIIa).

Laevad, mille kohta on komisjonile teatatud, et nad on varustatud laevaseiresüsteemiga vastavalt määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklitele 5 ja 6, tähendab Šotimaa lääneosa järgmist piirkonda:

| | ICESi rajoon VIa, välja arvatud see osa, mis asub järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavatest sirgjoontest lääne pool: | 60°00′ N, 04°00′ W |
| --- | --- | --- |

ICESi rajoon VIa, välja arvatud see osa, mis asub järgmisi geograafilisi koordinaate ühendavatest sirgjoontest lääne pool:

60°00′ N, 04°00′ W

| | 59°45′ N, 05°00′ W |
| --- | --- |

59°45′ N, 05°00′ W

| | 59°30′ N, 06°00′ W |
| --- | --- |

59°30′ N, 06°00′ W

| | 59°00′ N, 07°00′ W |
| --- | --- |

59°00′ N, 07°00′ W

| | 58°30′ N, 08°00′ W |
| --- | --- |

58°30′ N, 08°00′ W

| | 58°00′ N, 08°00′ W |
| --- | --- |

58°00′ N, 08°00′ W

| | 58°00′ N, 08°30′ W |
| --- | --- |

58°00′ N, 08°30′ W

| | 56°00′ N, 08°30′ W |
| --- | --- |

56°00′ N, 08°30′ W

| | 56°00′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

56°00′ N, 09°00′ W

| | 55°00′ N, 09°00′ W |
| --- | --- |

55°00′ N, 09°00′ W

| | 55°00′ N, 10°00′ W |
| --- | --- |

55°00′ N, 10°00′ W

| | 54°30′ N, 10°00′ W. |
| --- | --- |

54°30′ N, 10°00′ W.

3.   Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päev:

| a) | ühe ja sama kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib ühes punktis 2 määratletud piirkondadest; või |
| --- | --- |

a)

ühe ja sama kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib ühes punktis 2 määratletud piirkondadest; või

| b) | EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.
  Liikmesriik, kes soovib kasutada sadamast äraoleku ja piirkonnas viibimise päeva punktis b sätestatud määratlust, teeb komisjonile enne 1. veebruari 2005 teatavaks laeva tegevuse seireks kasutatavad vahendid, millega tagatakse punktis b ettenähtud tingimuste täitmine. |
| --- | --- |

b)

EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.

Liikmesriik, kes soovib kasutada sadamast äraoleku ja piirkonnas viibimise päeva punktis b sätestatud määratlust, teeb komisjonile enne 1. veebruari 2005 teatavaks laeva tegevuse seireks kasutatavad vahendid, millega tagatakse punktis b ettenähtud tingimuste täitmine.

4.   Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi kalapüügivahendite rühmi:

| a) | põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad püünised, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm, välja arvatud piimtraalid, kõigis piirkondades peale Kattegati ja Skagerraki, kus võrgusilma suurus peab olema vähemalt 90 mm; |
| --- | --- |

a)

põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad püünised, mille võrgusilma suurus on vähemalt 100 mm, välja arvatud piimtraalid, kõigis piirkondades peale Kattegati ja Skagerraki, kus võrgusilma suurus peab olema vähemalt 90 mm;

| b) | piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm; |
| --- | --- |

b)

piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;

| c) | seisvad põhjavõrgud, kaasa arvatud seisevvõrgud, abarad ja nakkevõrgud; |
| --- | --- |

c)

seisvad põhjavõrgud, kaasa arvatud seisevvõrgud, abarad ja nakkevõrgud;

| d) | põhjaõngejadad; |
| --- | --- |

d)

põhjaõngejadad;

| e) | põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad püünised, mille võrgusilma suurus on 70–99 millimeetrit, välja arvatud piimtraalid, mille võrgusilma suurus on 80–99 mm, kõigis piirkondades peale Kattegati ja Skagerraki, kus võrgusilma suurus peab olema 70–89 mm; |
| --- | --- |

e)

põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad püünised, mille võrgusilma suurus on 70–99 millimeetrit, välja arvatud piimtraalid, mille võrgusilma suurus on 80–99 mm, kõigis piirkondades peale Kattegati ja Skagerraki, kus võrgusilma suurus peab olema 70–89 mm;

| f) | põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad püünised, mille võrgusilma suurus on vahemikus 16–31 mm, välja arvatud piimtraalid. |
| --- | --- |

f)

põhjatraalid, noodad või muud samalaadsed veetavad püünised, mille võrgusilma suurus on vahemikus 16–31 mm, välja arvatud piimtraalid.

Püügikoormus

5.   Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, viibib püügipiirkonnas ning ei ole sadamast ära rohkem päevi kui on kindlaks määratus punktis 6.

| a) | Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
  Sadamast ära oldud ja käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonnas veedetud päev arvestatakse samuti maha IVc lisa punktis 2 määratletud piirkonnas sama kategooria püügivahendeid kasutava laeva lubatud päevade koguarvust.
  Kui laev liigub püügireisi ajal ühest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.
  I tabel – Igas püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa











  Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis 2: | Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b | 4c | 4d | 4e | 4f |
| Kattegat, Põhjameri ja Skagerrak, La Manche'i idaosa, Šotimaa lääneosa ja Iiri meri | 9 | 13 | 13 | 16 | 21 | 19 |

a)

Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

Sadamast ära oldud ja käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonnas veedetud päev arvestatakse samuti maha IVc lisa punktis 2 määratletud piirkonnas sama kategooria püügivahendeid kasutava laeva lubatud päevade koguarvust.

Kui laev liigub püügireisi ajal ühest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.

I tabel – Igas püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa

Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis 2:

Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis:

4a

4b

4c

4d

4e

4f

Kattegat, Põhjameri ja Skagerrak, La Manche'i idaosa, Šotimaa lääneosa ja Iiri meri

9

13

13

16

21

19

Siiski on maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida nimetatud alapiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on punkti 4 alapunktis a nimetatud püügivahendid, järgmine:

| i. | Šotimaa lääneosa: 8 |
| --- | --- |

i.

Šotimaa lääneosa: 8

| ii. | Iiri meri: 10. |
| --- | --- |

ii.

Iiri meri: 10.

| b) | Liikmesriik võib I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad kokku liita kuni üheteistkümne kalendripäeva pikkuseks püügiperioodiks. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriik võib I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad kokku liita kuni üheteistkümne kalendripäeva pikkuseks püügiperioodiks.

| c) | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul laev, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, võttes aluseks püügitegevuse alalise lõpetamise alates 1. jaanuarist 2002> vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999 (1), millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord artiklile 7. Teatud püügivahendite kategooria laevadele eraldatud lisapäevade arv on otseses võrdelises seoses kõnealuseid püügivahendeid kasutavate tegevuse lõpetanud laevade 2001. aastal kasutatud püügikoormusega mõõdetuna kilovatt-päevades võrrelduna 2001. aastal kõigi antud püügivahendeid kasutavate laevade püügimahu võrreldava kogusega. Iga sellest arvestusest tulenev päeva osa ümardatakse järgmise täispäevani.
  Liikmesriigid, kes soovivad sellist eraldamist kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos aruandega, milles esitatakse kõnealuste püügitegevuste alaliste lõpetamiste kohta üksikasjalikud andmed.
  Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punktis a liikmesriigile määratud päevade arvu vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 30 sätestatud korrale.
  Liikmesriigile 2004. aastal vastavalt määruse (EÜ) 2287/2003 V lisa punkti 6 lõikele c komisjoni poolt eraldatud täiendav arv päevi jääb eraldatuks aastal 2005. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul laev, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, võttes aluseks püügitegevuse alalise lõpetamise alates 1. jaanuarist 2002> vastavalt nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2792/1999 (1), millega kehtestatakse kalandussektorile ühenduse struktuuriabi andmise üksikasjalikud eeskirjad ja kord artiklile 7. Teatud püügivahendite kategooria laevadele eraldatud lisapäevade arv on otseses võrdelises seoses kõnealuseid püügivahendeid kasutavate tegevuse lõpetanud laevade 2001. aastal kasutatud püügikoormusega mõõdetuna kilovatt-päevades võrrelduna 2001. aastal kõigi antud püügivahendeid kasutavate laevade püügimahu võrreldava kogusega. Iga sellest arvestusest tulenev päeva osa ümardatakse järgmise täispäevani.

Liikmesriigid, kes soovivad sellist eraldamist kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos aruandega, milles esitatakse kõnealuste püügitegevuste alaliste lõpetamiste kohta üksikasjalikud andmed.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punktis a liikmesriigile määratud päevade arvu vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 30 sätestatud korrale.

Liikmesriigile 2004. aastal vastavalt määruse (EÜ) 2287/2003 V lisa punkti 6 lõikele c komisjoni poolt eraldatud täiendav arv päevi jääb eraldatuks aastal 2005.

| d) | Liikmesriigid võivad anda erandeid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga II tabelis esitatud tingimuste kohaselt.
  Liikmesriigid, kes soovivad kohaldada kõnealuseid lisapäevi, teatavad komisjonile vähemalt kaks nädalat enne kavandatavat lisapäevade andmist erandit kasutavate laevade andmed ja nende püügiregistrid.
  II tabel – Erandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning seonduvad tingimused








  Piirkond | Punktis 4 määratletud püügivahendid | Laeva püügiprotsent 2002. aastal (2) | Päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Punktis 2 määratletud piirkond | 4(a), 4(e) | Alla 5 % igast tursa-, atlandi merikeele ja atlandi merilesta kogusest | päevapiirangut ei ole (3) |
| Punktis 2 määratletud piirkond | 4(a), 4(b) | Alla 5 % turska | 100–120 mm kuni 13 päeva
  üle 120 mm kuni 14 päeva |
| Kattegat ja Põhjameri | 4(c) püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 220 mm | Alla 5 % turska ning üle 5 % harilikku kammeljat ja merivarblast | kuni 15 päeva |
| Kattegat, Põhjameri ja Skagerrak | 4(a) 120 mm ruudukujulise avaga (4) | n/a | 12 päeva |
| La Manche'i idaosa | 4(c) abarad võrgusilma suurusega 110 mm või vähem | Sadamast kuni 24 tundi ära olnud laevad | 19 päeva |

d)

Liikmesriigid võivad anda erandeid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga II tabelis esitatud tingimuste kohaselt.

Liikmesriigid, kes soovivad kohaldada kõnealuseid lisapäevi, teatavad komisjonile vähemalt kaks nädalat enne kavandatavat lisapäevade andmist erandit kasutavate laevade andmed ja nende püügiregistrid.

II tabel – Erandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning seonduvad tingimused

Piirkond

Punktis 4 määratletud püügivahendid

Laeva püügiprotsent 2002. aastal (2)

Päevad

Punktis 2 määratletud piirkond

4(a), 4(e)

Alla 5 % igast tursa-, atlandi merikeele ja atlandi merilesta kogusest

päevapiirangut ei ole (3)

Punktis 2 määratletud piirkond

4(a), 4(b)

Alla 5 % turska

100–120 mm kuni 13 päeva

üle 120 mm kuni 14 päeva

Kattegat ja Põhjameri

4(c) püügivahendid võrgusilma suurusega vähemalt 220 mm

Alla 5 % turska ning üle 5 % harilikku kammeljat ja merivarblast

kuni 15 päeva

Kattegat, Põhjameri ja Skagerrak

4(a) 120 mm ruudukujulise avaga (4)

n/a

12 päeva

La Manche'i idaosa

4(c) abarad võrgusilma suurusega 110 mm või vähem

Sadamast kuni 24 tundi ära olnud laevad

19 päeva

Kui suurem arv päevi antakse laevale teatava liigi madala püügiprotsendi tõttu, ei tohi selle liigi protsendimäär laeva pardal olla ühelgi juhul suurem, kui on ette nähtud II tabelis, samuti ei tohi kala teistele laevadele ümber laadida. Kui laev ei täida kumbagi tingimust, kaotab ta viivitamata lisapäevade kasutamise õiguse.

| e) | Komisjon võib liikmesriigi palvel eraldada liikmesriigile ühe täiendava päeva, millal laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära hoides pardal punkti 4 alapunktis a osutatud püügivahendeid võrgusilma suurusega üle 120 mm tingimusel, et asjaomane liikmesriik on välja töötanud rikkumiste korral püügilitsentside automaatse peatamise süsteemi. Püügiperioodi ajal, kui laev kohaldab seda sätet, ei tohi kõnealune laev mis tahes ajal hoida pardal mis tahes püügivahendeid võrgusilma suurusega kuni 120 mm. |
| --- | --- |

e)

Komisjon võib liikmesriigi palvel eraldada liikmesriigile ühe täiendava päeva, millal laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära hoides pardal punkti 4 alapunktis a osutatud püügivahendeid võrgusilma suurusega üle 120 mm tingimusel, et asjaomane liikmesriik on välja töötanud rikkumiste korral püügilitsentside automaatse peatamise süsteemi. Püügiperioodi ajal, kui laev kohaldab seda sätet, ei tohi kõnealune laev mis tahes ajal hoida pardal mis tahes püügivahendeid võrgusilma suurusega kuni 120 mm.

| f) | Tunnustades püügipiirkonna sulgemist Iiri meres kudeva kala kaitseks ning silmas pidades tursa oletatavalt püügist tulenevat suremust, eraldatakse üks lisapäev laevadele püügivahenditega 4a ja 4b, kes kalastavad üle poole nendele kõnealusel püügiperioodil eraldatud päevadest Iiri meres. |
| --- | --- |

f)

Tunnustades püügipiirkonna sulgemist Iiri meres kudeva kala kaitseks ning silmas pidades tursa oletatavalt püügist tulenevat suremust, eraldatakse üks lisapäev laevadele püügivahenditega 4a ja 4b, kes kalastavad üle poole nendele kõnealusel püügiperioodil eraldatud päevadest Iiri meres.

7.   Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 2 määratletud piirkondades ühegi punktis 4 nimetatud püügivahendiga.

Kui laeva kapten või kapteni esindaja teatab kahe punkti 4 kohaselt määratletud püügivahendi kasutamisest, tohib eeloleva püügiperioodi kestel kasutatavate päevade koguarv olla kuni pool päevade arvust, mida laeval on õigus kasutada kummagi püügivahendiga seoses, ümardatuna järgmise täispäevani. Laev ei tohi kumbagi asjaomastest püügivahenditest kasutada rohkem päevi, kui selle püügivahendiga seoses on I tabelis või asjaomase alapiirkonna kohta punkti 6 alapunkti a kolmandas lõigus ette nähtud.

Võimalus kasutada kahte püügivahendit antakse ainult juhul, kui täidetakse järgmisi täiendavaid seirenõudeid:

| — | antud püügireisi ajal võib laeva pardal olla ainult üks punktis 4 nimetatud püügivahend; |
| --- | --- |

—

antud püügireisi ajal võib laeva pardal olla ainult üks punktis 4 nimetatud püügivahend;

| — | enne püügireisi edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele eelteate pardal olevate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud juhul, kui püügivahendite tüüp on sama, millest teatati eelmise püügireisi puhul.
  Pädevad asutused kohustuvad inspekteerima ja teostama järelevalvet merel, et kontrollida eespool nimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, mille suhtes tehakse kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab viivitamata kahe püügivahendi kasutamise õiguse.
  Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut punktis 4 nimetatud püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 4 nimetamata püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 4 nimetatud püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks ja nad peavad omama selleks vastavat varustust. |
| --- | --- |

—

enne püügireisi edastab laeva kapten või tema esindaja pädevatele asutustele eelteate pardal olevate püügivahendite liigi kohta, välja arvatud juhul, kui püügivahendite tüüp on sama, millest teatati eelmise püügireisi puhul.

Pädevad asutused kohustuvad inspekteerima ja teostama järelevalvet merel, et kontrollida eespool nimetatud kahe nõude täitmist. Iga laev, mille suhtes tehakse kindlaks, et see ei täida kõnealuseid nõudeid, kaotab viivitamata kahe püügivahendi kasutamise õiguse.

Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut punktis 4 nimetatud püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 4 nimetamata püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 4 nimetatud püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks ja nad peavad omama selleks vastavat varustust.

8.   Mis tahes punktis 2 määratletud piirkon asuv laev, mille pardal on ükskõik milline punktis 4 nimetatud püügivahenditest, ei tohi samal ajal pardal hoida ühtegi teist punktis 4 nimetatud püügivahenditest.

| a) | Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 7. |
| --- | --- |

a)

Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või mis tahes punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 7.

| b) | Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 6 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügiloast kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki. |
| --- | --- |

b)

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 6 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügiloast kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

| a) | Liikmesriik võib anda oma kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad üle teistele sama liikmesriigi laevadele, mis võivad neid kasutada samal püügiperioodil ja samas piirkonnas tingimusel, et laeva kõnealuste päevade toodang, korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides (kilovatt-püügipäevad) võrdub doonorlaeva poolt ülekantud päevade toodanguga, mis on korrutatud doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriik võib anda oma kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad üle teistele sama liikmesriigi laevadele, mis võivad neid kasutada samal püügiperioodil ja samas piirkonnas tingimusel, et laeva kõnealuste päevade toodang, korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides (kilovatt-püügipäevad) võrdub doonorlaeva poolt ülekantud päevade toodanguga, mis on korrutatud doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| b) | Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade koguarv, mis kantakse üle punkti a kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaevale vastavalt EÜ püügipäevikule aastatel 2001, 2002 ja 2003 antud keskmisest aastasest püügiregistrisse kantud päevade arvust antud piirkonnas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides. Kui doonorlaev kasutab punktis 2 määratletud Šotimaa lääneosa piirkonna kohta erinevat määratlust, siis tema püügiregister arvutatakse vastavalt sellele erinevale piirkonna määratlusele. |
| --- | --- |

b)

Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade koguarv, mis kantakse üle punkti a kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaevale vastavalt EÜ püügipäevikule aastatel 2001, 2002 ja 2003 antud keskmisest aastasest püügiregistrisse kantud päevade arvust antud piirkonnas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides. Kui doonorlaev kasutab punktis 2 määratletud Šotimaa lääneosa piirkonna kohta erinevat määratlust, siis tema püügiregister arvutatakse vastavalt sellele erinevale piirkonna määratlusele.

| c) | Alapunktis a esitatud kirjelduse kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad sama rühma püügivahendeid ning püüavad kala punkti 6 alapunktis a nimetatud samades piirkondades. Liikmesriik võib lubada päevade ülekandmist, kui litsentsi omav doonorlaev on ilma riigiabita oma tegevuse ajutiselt lõpetanud. |
| --- | --- |

c)

Alapunktis a esitatud kirjelduse kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad sama rühma püügivahendeid ning püüavad kala punkti 6 alapunktis a nimetatud samades piirkondades. Liikmesriik võib lubada päevade ülekandmist, kui litsentsi omav doonorlaev on ilma riigiabita oma tegevuse ajutiselt lõpetanud.

| d) | Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punkti 6 alapunktis d ja punktis 7 nimetatud lisapäevi. |
| --- | --- |

d)

Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punkti 6 alapunktis d ja punktis 7 nimetatud lisapäevi.

| e) | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande tehtud ülekandmiste kohta. |
| --- | --- |

e)

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande tehtud ülekandmiste kohta.

11.   Laeval, mis ei ole kalastanud ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, on lubatud nendest piirkondadest läbi sõita juhul, kui laev on kõnealusest kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Kui kõnealune laev on ühes punktis 2 määratletud piirkondadest, peavad kõik laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

12.   Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada ühegi punktis 4 määratletud püügivahendiga punktis 2 määratletud piirkondades, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2001, 2002, 2003 või 2004 kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et kõnealususes piirkonnas ei toimu samaväärse masina võimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.

Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 4 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 4 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

13.   Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud meeskonnaliiget meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.

Aruandekohustused

14.   Sadamast ära oldud ja käesolevas lisas määratletud piirkondades viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel edastavad liikmesriigid IV tabelis esitatud vormi kohaselt iga kalendriaasta kohta ühe kuu jooksul pärast selle kalendriaasta lõppu komisjonile andmed eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas nimetatud piirkondades.

15.   Liikmesriigid edastavad punktis 14 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, saates need ettenähtud e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele edastab.

IV tabel – Aruandevorm

| Riik: | CFR | Pardatähis | Kalastuspiirkond | Püügiperioodi kestus | Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid | Nimetatud püügivahendi/-te kasutamiseks ettenähtud päevad | Päevade arv, mil kasutati püügivahendit 1 | Päevade arv, mil kasutati püügivahendit 2 | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |

Riik:

CFR

Pardatähis

Kalastuspiirkond

Püügiperioodi kestus

Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid

Nimetatud püügivahendi/-te kasutamiseks ettenähtud päevad

Päevade arv, mil kasutati püügivahendit 1

Päevade arv, mil kasutati püügivahendit 2

Ülekantud päevad

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

(10)

V tabel – Andmevorm

| Tsooni nimi | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- |
| (1) | Riik |

Tsooni nimi

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Määratlus ja märkused

(1)

Riik

3

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.

Alati aruandev riik.

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

CFR

12

(Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number).

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| (3) | Pardatähis |
| --- | --- |

(3)

Pardatähis

14

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| (4) | Piirkond |
| --- | --- |

(4)

Piirkond

1

Märkida, kas laev on kalastanud käesoleva lisa punkti 2 alapunktis a või b määratletud piirkonnas.

| (5) | Püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

(5)

Püügiperioodi kestus

2

Asjaomasele laevale eraldatud iga püügiperioodi kestus (1–12). Erinevad püügiperioodid, mille jooksul teatati ühe ja sama püügivahendite rühma või rühmade kombinatsiooni kasutamisest vastavalt käesoleva lisa punktile 7, võidakse kokku arvestada.

| (6) | Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid |
| --- | --- |

(6)

Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid

2

Loetelu käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahenditest 4a–4g.

| (7) | Nimetatud püügivahendi/-te kasutamiseks ettenähtud päevad |
| --- | --- |

(7)

Nimetatud püügivahendi/-te kasutamiseks ettenähtud päevad

3

Päevade arv, mille jooksul laeval on käesoleva lisa kohaselt õigus valida püügivahendeid ja teavitatud püügiperioodi pikkust.

| (8) | Päevade arv, mil kasutati püügivahendit 1 |
| --- | --- |

(8)

Päevade arv, mil kasutati püügivahendit 1

3

Päevade arv, mil laev tegelikult sadamast ära oli ja viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas kasutades püügivahendit 1.

| (9) | Päevade arv, mil kasutati püügivahendit 2 |
| --- | --- |

(9)

Päevade arv, mil kasutati püügivahendit 2

3

Päevade arv, mil laev tegelikult sadamast ära oli ja viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas kasutades püügivahendit 2, vajadusel korral.

| (10) | Ülekantud päevad |
| --- | --- |

(10)

Ülekantud päevad

3

Ülekantud päevade korral näidata “- ülekantud päevade arv”ja saadud päevade korral näidata “+ ülekantud päevade arv”.

---

(1)  EÜT L 337, 30.12.1999, lk 10.

(2)  Vastavalt EÜ püügipäevikule – keskmine aastane lossitud kogus eluskaalu põhjal.

(3)  Laev võib piirkonnas viibida antud kuu kõigil päevadel.

(4)  Laevad, mille kohta kehtib nimetatud erand, peavad vastama käesoleva lisa 1. liite tingimustele

IV a lisa 1. liide

| 1. | Igal laeval, mis kasutab nimetatud püügivahendi liiki, peab olema eriotstarbeline püügiluba vastavalt määruse (EÜ) nr 1627/94 artiklile 7. |
| --- | --- |

1.

Igal laeval, mis kasutab nimetatud püügivahendi liiki, peab olema eriotstarbeline püügiluba vastavalt määruse (EÜ) nr 1627/94 artiklile 7.

| 2. | Punktis 1 osutatud eriotstarbelise püügiloa koopiat tuleb hoida kalalaeva pardal. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud eriotstarbelise püügiloa koopiat tuleb hoida kalalaeva pardal.

| 3. | Eriotstarbelise püügiloaga laeva pardal hoitakse ja kasutatakse ainult punktis 4 määratletud selektiivaknaga veetavat võrku. Enne püügi algust peavad riiklikud inspektorid püügivahendid heaks kiitma. |
| --- | --- |

3.

Eriotstarbelise püügiloaga laeva pardal hoitakse ja kasutatakse ainult punktis 4 määratletud selektiivaknaga veetavat võrku. Enne püügi algust peavad riiklikud inspektorid püügivahendid heaks kiitma.

| 4. | a) | Selektiivaken tuleb asetada kokkutõmbamata osale, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken asetatakse ülemisse paneeli ja see katab ülemisest paneelist poole. Selektiivakna tagumise silmarea ja sellega külgneva palistuse vahel ei tohi olla üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Selektiivaken peab lõppema kõige rohkem 6 meetri kaugusel gaitanist. Liitekohtades on kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Selektiivaken tuleb asetada kokkutõmbamata osale, mille ümbermõõt on vähemalt 80 avatud võrgusilma. Selektiivaken asetatakse ülemisse paneeli ja see katab ülemisest paneelist poole. Selektiivakna tagumise silmarea ja sellega külgneva palistuse vahel ei tohi olla üle kahe avatud rombikujulise võrgusilma. Selektiivaken peab lõppema kõige rohkem 6 meetri kaugusel gaitanist. Liitekohtades on kaks rombikujulist võrgusilma ühe ruudukujulise võrgusilma kohta.

| b) | Selektiivaken peab olema vähemalt kolme meetri pikkune. Võrgusilma minimaalsuurus on 120 mm. Võrgusilmad on ruudukujulised, s.t selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega. |
| --- | --- |

b)

Selektiivaken peab olema vähemalt kolme meetri pikkune. Võrgusilma minimaalsuurus on 120 mm. Võrgusilmad on ruudukujulised, s.t selektiivakna võrgu kõik neli külge lõikuvad kõikide sõlmevahedega. Võrk paigaldatakse nii, et sõlmevahed kulgevad paralleelselt ja risti noodapära pikkusega.

| c) | Ruudukujuliste silmadega selektiivakna võrgumaterjaliks on sõlmedeta ühekordne niit. Selektiivaken asetatakse selliselt, et võrgusilmad on kogu püügi aja täielikult avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega. |
| --- | --- |

c)

Ruudukujuliste silmadega selektiivakna võrgumaterjaliks on sõlmedeta ühekordne niit. Selektiivaken asetatakse selliselt, et võrgusilmad on kogu püügi aja täielikult avatud. Selektiivaken ei tohi olla mingil moel ummistatud sisemiste või väliste tarinditega.

---

IVb LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES TEATAVATE UUSMEREMAA MERLUUSI JA MEREVÄHIVARUDE TAASTAMISEGA

Üldsätted

1.   Käesoleva lisaga sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit.

2.   Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmisi geograafilisi piirkondi:

| | Pürenee poolsaar, Atlandi rannik (ICESi rajoonid VIIIc ja IXa), välja arvatud Cįdizi laht. |
| --- | --- |

Pürenee poolsaar, Atlandi rannik (ICESi rajoonid VIIIc ja IXa), välja arvatud Cįdizi laht.

3.   Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päev:

| a) | ühe ja sama kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib punktis 2 määratletud piirkonnas; või |
| --- | --- |

a)

ühe ja sama kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib punktis 2 määratletud piirkonnas; või

| b) | EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib punktis 2 määratletud piirkonnas, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa. |
| --- | --- |

b)

EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib punktis 2 määratletud piirkonnas, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.

Liikmesriik, kes soovib kasutada sadamast äraoleku ja piirkonnas viibimise punktis b sätestatud määratlust, teeb komisjonile teatavaks laeva tegevuse seireks kasutatavad vahendid, millega tagatakse punktis b ettenähtud tingimuste täitmine.

4.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi kalapüügivahendite rühmi:

| a) | põhjatraalnoodad võrgusilma suurusega üle 55 mm; |
| --- | --- |

a)

põhjatraalnoodad võrgusilma suurusega üle 55 mm;

| b) | põhjaõngejadad; |
| --- | --- |

b)

põhjaõngejadad;

| c) | nakkevõrgud võrgusilma suurusega üle 60 mm; |
| --- | --- |

c)

nakkevõrgud võrgusilma suurusega üle 60 mm;

| d) | nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm; |
| --- | --- |

d)

nakkevõrgud, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;

| e) | traalnoodad võrgusilma suurusega 31 mm kuni 54 mm. |
| --- | --- |

e)

traalnoodad võrgusilma suurusega 31 mm kuni 54 mm.

Püügikoormus

5.   Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, viibib püügipiirkonnas ega ole sadamas üksnes punktis 6 kindlaksmääratud arvu päevi.

| a) | Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
  I tabel — Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa











  Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis: | Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b | 4c | 4d | 4e | 4f |
| 2 | Pürenee poolsaar, Atlandi rannik (ICESi rajoonid VIIIc ja IXa) |

a)

Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

I tabel — Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa

Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis:

Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis:

4a

4b

4c

4d

4e

4f

2

Pürenee poolsaar, Atlandi rannik (ICESi rajoonid VIIIc ja IXa)

22

22

22

22

22

22

| b) | Liikmesriik võib I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad kokku liita kuni kaheteistkümne kalendripäeva pikkuseks püügiperioodiks. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriik võib I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad kokku liita kuni kaheteistkümne kalendripäeva pikkuseks püügiperioodiks.

| c) | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul laev, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, võttes aluseks püügitegevuse lõpliku lõpetamise alates 1. jaanuarist 2004 vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artiklile 7. Samuti võivad kõne alla tulla laevad, mille puhul on võimalik kindlalt tõestada, et nad on punktis 2 määratletud piirkonnas püügitegevuse lõpetanud. Lisapäevade arv, mis on eraldatud asjaomase kategooria püügivahendit pardal omavatele laevadele, on otseses võrdelises seoses 2003. aastal nimetatud püügivahendit pardal omavate püügitegevuse lõpetanud laevade püügikoormusega, mõõdetuna kilovatt-püügipäevades, võrrelduna 2003. aastal kõigi asjaomaseid püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuse võrreldava tasandiga. Iga päeva osa, mis tuleneb nimetatud kalkulatsioonist, ümardatakse järgmise täispäevani.
  Liikmesriigid, kes soovivad sellist eraldamist kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos aruandega, milles esitatakse üksikasjad püügitegevuse lõplikku lõpetamise kohta.
  Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punktis a liikmesriigile määratud päevade arvu vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 30 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul laev, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, võttes aluseks püügitegevuse lõpliku lõpetamise alates 1. jaanuarist 2004 vastavalt määruse (EÜ) nr 2792/1999 artiklile 7. Samuti võivad kõne alla tulla laevad, mille puhul on võimalik kindlalt tõestada, et nad on punktis 2 määratletud piirkonnas püügitegevuse lõpetanud. Lisapäevade arv, mis on eraldatud asjaomase kategooria püügivahendit pardal omavatele laevadele, on otseses võrdelises seoses 2003. aastal nimetatud püügivahendit pardal omavate püügitegevuse lõpetanud laevade püügikoormusega, mõõdetuna kilovatt-püügipäevades, võrrelduna 2003. aastal kõigi asjaomaseid püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuse võrreldava tasandiga. Iga päeva osa, mis tuleneb nimetatud kalkulatsioonist, ümardatakse järgmise täispäevani.

Liikmesriigid, kes soovivad sellist eraldamist kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos aruandega, milles esitatakse üksikasjad püügitegevuse lõplikku lõpetamise kohta.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punktis a liikmesriigile määratud päevade arvu vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 30 sätestatud korrale.

| d) | Liikmesriigid võivad anda erandeid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga II tabelis esitatud tingimuste kohaselt.
  Liikmesriigid, kes soovivad kohaldada kõnealuseid lisapäevi, teatavad komisjonile vähemalt kaks nädalat enne kavandatavat lisapäevade andmist erandit kasutavate laevade andmed ja nende püügiregistrid.
  II tabel — Erandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning seonduvad tingimused








  Punktis 2 määratletud piirkond | Punktis 4 määratletud püügivahendid | Laeva püügiprotsent 2001., 2002. ja 2003. aastal (1) | Päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 | 4(a)–4(f) | Alla 5 tonni merluusi kõigil aastatel | päevapiirangut ei ole (2) |

d)

Liikmesriigid võivad anda erandeid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga II tabelis esitatud tingimuste kohaselt.

Liikmesriigid, kes soovivad kohaldada kõnealuseid lisapäevi, teatavad komisjonile vähemalt kaks nädalat enne kavandatavat lisapäevade andmist erandit kasutavate laevade andmed ja nende püügiregistrid.

II tabel — Erandid seoses I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade arvuga ning seonduvad tingimused

Punktis 2 määratletud piirkond

Punktis 4 määratletud püügivahendid

Laeva püügiprotsent 2001., 2002. ja 2003. aastal (1)

Päevad

2

4(a)–4(f)

Alla 5 tonni merluusi kõigil aastatel

päevapiirangut ei ole (2)

Kui suurem arv päevi antakse laevale merluusi madala püügi tõttu, ei tohi sellelt laevalt 2005. aastal lossida enam kui 5 tonni merluusi (eluskaalus) ega sellelt kala teistele laevadele merel ümber lossida. Kui laev ei täida seda tingimust, kaotab laev viivitamata lisapäevade kasutamise õiguse.

7.   Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 2 määratletud piirkonnas ühegi punktis 4 nimetatud püügivahendiga.

Laeva, mis soovib kasutada üht või mitut punktis 4 nimetatud püügivahendit (kindlaksmääratud püügivahendid) koos mis tahes muu punktis 4 nimetamata püügivahendiga (kindlaksmääramata püügivahendid), ei tohi kindlaksmääramata püügivahendite kasutamisel takistada. Need laevad peavad kindlaksmääratud püügivahendite kasutamise korral esitama eelteate. Kui sellist teadet esitatud ei ole, ei tohi laeva pardal punktis 4 nimetatud püügivahendeid olla. Nendel laevadel peab olema luba alternatiivseks kalapüügiks ja nad peavad omama selleks vastavat varustust.

| a) | Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 7. |
| --- | --- |

a)

Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 7.

| b) | Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 6 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügiloast kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki. |
| --- | --- |

b)

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 6 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügiloast kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

| a) | Liikmesriik võib anda oma kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad üle teistele sama liikmesriigi laevadele, mis võivad neid kasutada samal püügiperioodil ja asjaomases piirkonnas tingimusel, et laeva kõnealuste päevade toodang, korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides (kilovatt-püügipäevad) võrdub doonorlaeva poolt ülekantud päevade toodanguga, mis on korrutatud doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriik võib anda oma kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad üle teistele sama liikmesriigi laevadele, mis võivad neid kasutada samal püügiperioodil ja asjaomases piirkonnas tingimusel, et laeva kõnealuste päevade toodang, korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides (kilovatt-püügipäevad) võrdub doonorlaeva poolt ülekantud päevade toodanguga, mis on korrutatud doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| b) | Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade koguarv, mis kantakse üle punkti a kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaevale vastavalt EÜ püügipäevikule aastatel 2001, 2002 ja 2003 antud asjaomase piirkonna püügiregistri keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides. |
| --- | --- |

b)

Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade koguarv, mis kantakse üle punkti a kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaevale vastavalt EÜ püügipäevikule aastatel 2001, 2002 ja 2003 antud asjaomase piirkonna püügiregistri keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides.

| c) | Alapunktis a esitatud kirjelduse kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad punkti 6 alapunktis a nimetatud rühma püügivahendeid. |
| --- | --- |

c)

Alapunktis a esitatud kirjelduse kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad punkti 6 alapunktis a nimetatud rühma püügivahendeid.

| d) | Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punkti 6 alapunktis d nimetatud lisapäevi. |
| --- | --- |

d)

Päevi ei tohi üle kanda laevadelt, mis kasutavad punkti 6 alapunktis d nimetatud lisapäevi.

| e) | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande tehtud ülekandmiste kohta. |
| --- | --- |

e)

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande tehtud ülekandmiste kohta.

10.   Laeval, mis ei ole kalastanud punktis 2 määratletud piirkonnas, on lubatud asjaomasest piirkonnast läbi sõita juhul, kui tal ei ole nimetatud piirkonnas kalastamise luba ja laev on kõnealusest kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Kui kõnealune laev on punktis 2 määratletud piirkonnas, peavad kõik laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

11.   Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada punktis 4 määratletud püügivahendiga punktis 2 määratletud piirkonnas, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003 või 2004 kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas ei toimu samaväärse masina võimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.

Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 4 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 4 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

12.   Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud meeskonnaliiget meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.

Seire, inspekteerimine ja järelevalve

13.   Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 19a, kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k laevade suhtes, mille pardal on punktis 4 määratletud püügivahendid ja mis tegutsevad punktis 2 määratletud piirkonnas. Teateedastusnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse (EÜ) nr 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega, ega laevade suhtes, mis tegutsevad vastavalt punkti 3 alapunktis a määratletud päeva määratlusele.

14.   Tagamaks käesoleva lisa punktis 13 nimetatud aruandekohustuse täitmist, võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.

15.   Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovivad ümber laadida mis tahes pardal hoitavat kogust või lossida seda kolmanda riigi sadamas või lossimiskohas, edastavad lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist, merel toimuvat lossimist või kolmandas riigis toimuvat lossimist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19b nimetatud andmed.

16.   Erandina komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõikest 2 võivad laeva pardal olevad, punktis 14 nimetatud kogused kilogrammides erineda püügipäevikusse kantud näitajast 8 %. Juhul kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestuskoefitsiente sätestatud, kohaldatakse laeva lipuliikmesriigi poolt vastu võetud ümberarvestuskoefitsiente.

17.   Liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et mis tahes suuremad kui 300 kg uusmeremaa merluusi kogused ja suuremad kui 150 kg norra salehomaari kogused, mis on püütud punktis 2 nimetatud piirkonnas, kaalutakse enne müüki enampakkumiskeskuse kaaludega.

18.   Kui laeva pardal on hoidlasse paigutatud suuremad merluusikogused kui 50 kg, on keelatud kalalaeva pardal hoida üheski konteineris uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari ja mis tahes muud liiki mereorganisme segamini. Ühenduse kalalaevade kaptenid annavad liikmesriikide inspektoritele asjakohast abi, mis võimaldaks teostada pardal oleva püügipäevikus deklareeritud uusmeremaa merluusi ja norra salehomaari koguste ristkontrolli.

19.   Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik suuremad kui 300 kg uusmeremaa merluusi kogused või suuremad kui 150 kg norra salehomaari kogused, mis on püütud punktis 2 määratletud püügipiirkonnas ning mis kõigepealt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrolöri juuresolekul kaaluda.

20.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 tuleb mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditavatele käesoleva määruse artiklis 12 nimetatud liikidele, mille kogused on suuremad kui 50 kg, lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikega 1 ettenähtud deklaratsioonist, mis käsitleb kõnealuste transporditavate liikide koguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.

21.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c punktist 1 võivad artiklis 12 nimetatud mis tahes kalavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende jõustumiskuupäevast.

Aruandekohustused

22.   Sadamast ära oldud ja käesolevas lisas määratletud piirkondades viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel edastavad liikmesriigid IV tabelis esitatud vormi kohaselt iga kalendriaasta kohta ühe kuu jooksul pärast selle kalendriaasta lõppu komisjonile andmed eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas nimetatud piirkonnas.

23.   Liikmesriigid edastavad punktis 22 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, saates need ettenähtud e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele edastab.

IV tabel — Aruandevorm

| Riik | CFR | Pardatähis | Kalastuspiirkond | Püügiperioodi kestus | Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid | Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad | Päevade arv, mil nimetatud püügivahendit kasutati | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) |

Riik

CFR

Pardatähis

Kalastuspiirkond

Püügiperioodi kestus

Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid

Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

Päevade arv, mil nimetatud püügivahendit kasutati

Ülekantud päevad

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

V tabel — Andmevorm

| Vööndi nimi | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- |
| (1) | Riik |

Vööndi nimi

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Määratlus ja märkused

(1)

Riik

3

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.

Alati aruandev riik.

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

CFR

12

(Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number)

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| (3) | Pardatähis |
| --- | --- |

(3)

Pardatähis

14

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| (4) | Piirkond |
| --- | --- |

(4)

Piirkond

1

Märkida, kas laev on kalastanud käesoleva lisa punktidega 2 alapunktis a või b määratletud piirkonnas.

| (5) | Püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

(5)

Püügiperioodi kestus

2

Asjaomasele laevale eraldatud iga püügiperioodi kestus (1–12) Erinevad püügiperioodid, mille jooksul teatati ühe ja sama püügivahendite rühma või rühmade kombinatsiooni kasutamisest vastavalt käesoleva lisa punktile 7, võidakse esitada koos.

| (6) | Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid |
| --- | --- |

(6)

Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid

2

Loetelu käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahenditest 4a–4g.

| (7) | Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad |
| --- | --- |

(7)

Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

3

Päevade arv, mille jooksul laeval on käesoleva lisa kohaselt õigus valida püügivahendeid ja teavitatud püügiperioodi pikkust.

| (8) | Päevade arv, mil nimetatud püügivahendit kasutati |
| --- | --- |

(8)

Päevade arv, mil nimetatud püügivahendit kasutati

3

Päevade arv, mil laev tegelikult sadamast ära oli ja viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas.

| (9) | Ülekantud päevad |
| --- | --- |

(9)

Ülekantud päevad

3

Ülekantud päevade korral näidata “– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata “+ ülekantud päevade arv”.

---

(1)  Vastavalt EÜ püügipäevikule – keskmine aastane lossitud kogus eluskaalu põhjal.

(2)  Laev võib piirkonnas viibida antud kuu kõigil päevadel.

---

IVc LISA

LAEVADE PÜÜGIKOORMUS SEOSES LA MANCHE'I LÄÄNEOSA MERIKEELEVARUDE TAASTAMISEGA

Üldsätted

1.   Käesoleva lisaga sätestatud tingimusi kohaldatakse ühenduse kalalaevade suhtes, mille üldpikkus on vähemalt 10 meetrit.

2.   Käesoleva lisa kohaldamisel kasutatakse järgmist geograafilist piirkonda:

La Manche’i lääneosa (ICESi rajoon VIIe).

3.   Käesoleva lisa kohaldamisel on piirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päev:

| a) | ühe ja sama kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib punktis 2 määratletud piirkonnas; või |
| --- | --- |

a)

ühe ja sama kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib punktis 2 määratletud piirkonnas; või

| b) | EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib ühes punktis 2 määratletud piirkonnas, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa. |
| --- | --- |

b)

EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik, mille kestel laev ei ole sadamas, vaid viibib ühes punktis 2 määratletud piirkonnas, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.

Liikmesriik, kes soovib kasutada sadamast äraoleku ja piirkonnas viibimise päeva punktis b sätestatud määratlust, teeb komisjonile enne 1. veebruari 2005 teatavaks laeva tegevuse seireks kasutatavad vahendid, millega tagatakse punktis b ettenähtud tingimuste täitmine.

4.   Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi kalapüügivahendite rühmi:

| a) | piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm; |
| --- | --- |

a)

piimtraalid, mille võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm;

| b) | seisvad põhjavõrgud, kaasa arvatud seisevvõrgud, abarad ja nakkevõrgud. |
| --- | --- |

b)

seisvad põhjavõrgud, kaasa arvatud seisevvõrgud, abarad ja nakkevõrgud.

Püügikoormus

5.   Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvad ja ühenduses registreeritud laevad, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, viibib püügipiirkonnas ega ole sadamas maksimaalselt punktis 6 kindlaksmääratud arvu päevi.

| a) | Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.
  Sadamast ära oldud ja käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonnas veedetud päev arvestatakse samuti maha antud püügiperioodil IVa lisa punktis 2 määratletud mis tahes teises piirkonnas samades püügivahendite kategooriates tegutsevale laevale lubatud päevade koguarvust.
  Kui laev liigub püügireisi ajal ühest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.
  I tabel — Igas püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa







  Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis 2: | Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis: |
| --- | --- | --- |
| 4a | 4b |
| 2. La Manche’i lääneosa (ICESi rajoon VIIe) | 20 | 20 |

a)

Maksimaalne arv päevi igas kalendrikuus, mille jooksul laev võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, kusjuures laeva pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, on esitatud I tabelis.

Sadamast ära oldud ja käesoleva lisa punktis 2 määratletud piirkonnas veedetud päev arvestatakse samuti maha antud püügiperioodil IVa lisa punktis 2 määratletud mis tahes teises piirkonnas samades püügivahendite kategooriates tegutsevale laevale lubatud päevade koguarvust.

Kui laev liigub püügireisi ajal ühest piirkonnast teise, arvestatakse päev maha selle piirkonna jaoks eraldatud päevadest, kus veedeti suurem osa päevast.

I tabel — Igas püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade maksimaalne arv püügivahendite kaupa

Püügipiirkond, mis on kindlaks määratud punktis 2:

Püügivahendite rühm, mis on kindlaks määratud punktis:

4a

4b

2. La Manche’i lääneosa (ICESi rajoon VIIe)

20

20

| b) | Liikmesriik võib I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad kokku liita kuni üheteistkümne kalendripäeva pikkuseks püügiperioodiks. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriik võib I tabelis esitatud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad kokku liita kuni üheteistkümne kalendripäeva pikkuseks püügiperioodiks.

| c) | Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul laev, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, võttes aluseks tegevuse lõpetamist käsitlevate programmide raames alates 1. jaanuarist 2004 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2792/1999 artiklile 7 saavutatud tulemused. Lisapäevade arv on otseses võrdelises seoses 2003. aastal kulutatud püügimahuga mõõdetuna kõnealuseid püügivahendeid kasutavate püügitegevuse lõpetanud laevade kilovattpäevades võrrelduna kõigi 2003. aastal samu püügivahendeid kasutavate laevade püügimahu võrreldava tasemega. Selle arvutuse alusel saadud päeva osa ümardatakse lähima täispäevani.
  Liikmesriigid, kes soovivad sellist eraldamist kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos aruandega, milles esitatakse tegevuse lõpetamist käsitlevate lõpuleviidud programmide üksikasjalikud andmed.
  Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punktis a liikmesriigile määratud päevade arvu vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 30 sätestatud korrale. |
| --- | --- |

c)

Komisjon võib eraldada liikmesriikidele täiendava arvu päevi, mille jooksul laev, mille pardal on mõni punktis 4 nimetatud püügivahenditest, võib viibida püügipiirkonnas ja olla sadamast ära, võttes aluseks tegevuse lõpetamist käsitlevate programmide raames alates 1. jaanuarist 2004 vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 2792/1999 artiklile 7 saavutatud tulemused. Lisapäevade arv on otseses võrdelises seoses 2003. aastal kulutatud püügimahuga mõõdetuna kõnealuseid püügivahendeid kasutavate püügitegevuse lõpetanud laevade kilovattpäevades võrrelduna kõigi 2003. aastal samu püügivahendeid kasutavate laevade püügimahu võrreldava tasemega. Selle arvutuse alusel saadud päeva osa ümardatakse lähima täispäevani.

Liikmesriigid, kes soovivad sellist eraldamist kasutada, esitavad komisjonile taotluse koos aruandega, milles esitatakse tegevuse lõpetamist käsitlevate lõpuleviidud programmide üksikasjalikud andmed.

Nimetatud taotluse alusel võib komisjon muuta punktis a liikmesriigile määratud päevade arvu vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklis 30 sätestatud korrale.

7.   Laeva kapten või kapteni esindaja teatab enne iga püügiperioodi esimest päeva lipuliikmesriigi asutustele, millist püügivahendit või milliseid püügivahendeid ta kavatseb eeloleva püügiperioodi kestel kasutada. Enne nimetatud teate esitamist ei tohi laev kalastada punktis 2 määratletud piirkonnas ühegi punktis 4 nimetatud püügivahendiga.

| a) | Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 7. |
| --- | --- |

a)

Laev, mis on ära kasutanud püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad, mille kasutamiseks on õigus antud püügiperioodi jooksul, jääb kogu ülejäänud püügiperioodiks sadamasse või punktis 2 nimetatud piirkonnast väljapoole, välja arvatud juhul, kui kasutatakse ainult kindlaksmääramata püügivahendeid vastavalt punktile 7.

| b) | Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 6 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügiloast kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki. |
| --- | --- |

b)

Laev võib mis tahes püügiperioodil tegelda muu tegevusega kui kalastamine, ilma et seda aega arvestataks maha laevale punkti 6 alusel eraldatud päevadest, tingimusel et laev teavitab oma lipuliikmesriiki ette oma kavatsusest, tegevuse laadist ning sellest, et loobub püügiloast kõnealuseks ajaks. Kõnealuste laevade pardal ei ole sellel ajal ühtegi püügivahendit ega kalaliiki.

| a) | Liikmesriik võib anda oma kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad üle teistele sama liikmesriigi laevadele, mis võivad neid kasutada samal püügiperioodil ja piirkonnas tingimusel, et laeva kõnealuste päevade toodang, korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides (kilovatt-püügipäevad) võrdub doonorlaeva poolt ülekantud päevade toodanguga, mis on korrutatud doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris. |
| --- | --- |

a)

Liikmesriik võib anda oma kalalaevadele loa kanda nende kasutada olevad püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevad üle teistele sama liikmesriigi laevadele, mis võivad neid kasutada samal püügiperioodil ja piirkonnas tingimusel, et laeva kõnealuste päevade toodang, korrutatuna laeva mootorivõimsusega kilovattides (kilovatt-püügipäevad) võrdub doonorlaeva poolt ülekantud päevade toodanguga, mis on korrutatud doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, või on sellest väiksem. Laevade mootorivõimsus kilovattides vastab kummagi laeva mootorivõimsusele, mis on registreeritud ühenduse kalalaevastiku registris.

| b) | Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade koguarv, mis kantakse üle punkti a kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaevale vastavalt EÜ püügipäevikule aastatel 2001, 2002 ja 2003 antud keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides. |
| --- | --- |

b)

Püügipiirkonnas viibimise ja sadamast äraoleku päevade koguarv, mis kantakse üle punkti a kohaselt, korrutatuna doonorlaeva mootorivõimsusega kilovattides, ei tohi olla suurem doonorlaevale vastavalt EÜ püügipäevikule aastatel 2001, 2002 ja 2003 antud keskmisest päevade arvust aastas, korrutatuna kõnealuse laeva mootorivõimsusega kilovattides.

| c) | Alapunktis a esitatud kirjelduse kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad punkti 6 alapunktis a nimetatud sama rühma püügivahendeid. |
| --- | --- |

c)

Alapunktis a esitatud kirjelduse kohaselt võivad omavahel päevi üle kanda ainult need laevad, mis ühe ja sama püügiperioodi kestel kasutavad punkti 6 alapunktis a nimetatud sama rühma püügivahendeid.

| d) | Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande tehtud ülekandmiste kohta. |
| --- | --- |

d)

Liikmesriigid esitavad komisjoni taotluse korral aruande tehtud ülekandmiste kohta.

10.   Laeval, mis ei ole kalastanud punktis 2 määratletud piirkonnas, on lubatud sellest piirkonnast läbi sõita juhul, kui laev on kõnealusest kavatsusest ametiasutustele ette teatanud. Kui kõnealune laev on punktis 2 määratletud piirkonnas, peavad kõik laeva pardal olevad püügivahendid olema soritud ja stoovitud määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 20 lõikega 1 ettenähtud tingimuste kohaselt.

11.   Liikmesriik ei anna oma laevadele luba kalastada ühegi punktis 4 määratletud püügivahendiga punktis 2 määratletud piirkonnas, kui ei ole tõendatud, et laev on aastatel 2002, 2003 või 2004 kõnealuses piirkonnas kalastanud, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tagab, et reguleeritavas piirkonnas ei toimu samaväärse masina võimsusega püüki, mõõdetuna kilovattides.

Siiski võib laev, mis on kalastanud punktis 4 nimetatud püügivahenditega, kasutada teisi punktis 4 kindlaks määratud püügivahendeid, tingimusel et viimati nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv on suurem kui esimesena nimetatud püügivahendite kohta eraldatud päevade arv või sellega võrdne.

12.   Liikmesriik ei arvesta ükskõik millisele tema laevale käesoleva lisa alusel eraldatud päevadest maha ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest aitas teist hädaabi vajavat laeva, ega ühtki päeva, mil laev oli sadamast ära, kuid ei saanud kalastada, sest transportis vigastatud meeskonnaliiget meditsiinilist hädaabi saama. Liikmesriik esitab komisjonile ühe kuu jooksul selgituse kõigi sel põhjusel tehtud otsuste kohta, lisades pädevate asutuste tõendi hädaolukorra kohta.

Seire, inspekteerimine ja järelevalve

13.   Olenemata määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 19a, kohaldatakse kõnealuse määruse artikleid 19b, 19c, 19d, 19e ja 19k laevade suhtes, mille pardal on punktis 4 määratletud püügivahendid ja mis tegutsevad punktis 2 määratletud piirkondades. Teateedastusnõue ei kehti laevade suhtes, mis on varustatud määruse 2244/2003 artiklite 5 ja 6 kohaste laevaseiresüsteemidega, ja laevade suhtes, mis tegutsevad vastavalt punkti 3 alapunktis a esitatud päeva määratlusele.

14.   Et tagada käesoleva lisa punktis 13 nimetatud aruandekohustuse täitmist, võivad liikmesriigid rakendada alternatiivseid kontrollimeetmeid, kui need meetmed on sama tõhusad ja läbipaistvad kui kõnealused aruandekohustused. Niisugustest alternatiivsetest meetmetest teatatakse komisjonile enne nende rakendamist.

15.   Ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja, kes soovivad ümber laadida mis tahes pardal hoitavad kogust või lossida seda kolmanda riigi sadamas või lossimiskohas, edastavad lipuliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist merel või kolmandas riigis toimuvat lossimist määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklis 19b nimetatud andmed.

16.   Olenemata komisjoni määruse (EMÜ) nr 2807/83 artikli 5 lõike 2 sätetest võivad sellised punktis 13 osutatud pardalhoitavad kalakogused erineda püügipäeviku andmetest kilogrammides 8 % ulatuses. Juhul kui ühenduse õigusaktides ei ole ümberarvestuskoefitsiente sätestatud, kohaldatakse laeva lipuliikmesriigi poolt vastu võetud ümberarvestuskoefitsiente.

17.   Kui laeva pardal on hoidlasse paigutatud suuremad merikeele kogused kui 50 kg, on keelatud kalalaeva pardal hoida üheski konteineris merikeele ja mis tahes muud liiki mereorganisme segamini. Ühenduse kalalaevade kaptenid annavad liikmesriikide inspektoritele asjakohast abi, mis võimaldaks teostada pardal oleva püügipäevikus deklareeritud merikeele koguste ristkontrolli.

18.   Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et kõik suuremad kui 300 kg merikeele kogused, mis on püütud punktis 2 määratletud püügipiirkonnas, kaalutakse enne müüki enampakkumiskeskuse kaaludega.

19.   Liikmesriigi pädevad asutused võivad nõuda, et mis tahes suuremad kui 300 kg merikeele kogused, mis on püütud punktis 2 määratletud püügipiirkonnas ning mida kõigepealt lossitakse selles liikmesriigis, tuleb enne esimesest lossimissadamast edasi transportimist kontrolöri juuresolekul kaaluda.

20.   Erandina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklist 13 tuleb mujale kui lossimis- või importimiskohta transporditavatele käesoleva määruse artiklis 12 nimetatud liikidele, mille kogused on suuremad kui 50 kg, lisada koopia ühest määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 8 lõikega 1 ettenähtud deklaratsioonist, mis käsitleb kõnealuste transporditavate liikide koguseid. Määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 13 lõike 4 punktis b sätestatud erandit ei kohaldata.

21.   Erandina määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 34c punktist 1 võivad artiklis 12 nimetatud mis tahes kalavarude seire eriprogrammid kesta kauem kui kaks aastat alates nende jõustumiskuupäevast.

Aruandekohustused

22.   Sadamast ära oldud ja käesolevas lisas määratletud piirkondades viibitud püügipäevade arvestamiseks kasutatavate andmete alusel edastavad liikmesriigid IV tabelis esitatud vormi kohaselt iga kalendriaasta kohta ühe kuu jooksul pärast selle kalendriaasta lõppu komisjonile andmed eri püügivahendeid kasutavate laevade püügikoormuste kohta käesolevas lisas nimetatud piirkonnas.

23.   Liikmesriigid edastavad punktis 22 nimetatud andmed komisjonile tabeli kujul, saates need ettenähtud e-posti aadressil, mille komisjon liikmesriikidele edastab.

IV tabel — Aruandevorm

| Riik | CFR | Pardatähis | Kalastuspiirkond | Püügiperioodi kestus | Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid | Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad | Päevade arv, mil nimetatud püügivahendit kasutati | Ülekantud päevad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) |

Riik

CFR

Pardatähis

Kalastuspiirkond

Püügiperioodi kestus

Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid

Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

Päevade arv, mil nimetatud püügivahendit kasutati

Ülekantud päevad

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

(8)

(9)

V Tabel — Andmevorm

| Vööndi nimi | Maksimaalne tähtede/numbrite arv | Määratlus ja märkused |
| --- | --- | --- |
| (1) | Riik |

Vööndi nimi

Maksimaalne tähtede/numbrite arv

Määratlus ja märkused

(1)

Riik

3

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood), kus laev on vastavalt määrusele (EÜ) nr 2371/2002 kalalaevana registreeritud.

Alati aruandev riik.

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

CFR

12

(Euroopa Ühenduse laevastikuregistri number)

Kalalaeva kordumatu identifitseerimisnumber.

Liikmesriik (kolmetäheline ISO kood) ja identifitseeriv seerianumber (9 kohta). Kui seerianumber on lühem kui 9 kohta, tuleb vasakule poole nulle juurde lisada.

| (3) | Pardatähis |
| --- | --- |

(3)

Pardatähis

14

Vastavalt komisjoni määrusele (EMÜ) nr 1381/87.

| (4) | Piirkond |
| --- | --- |

(4)

Piirkond

1

Märkida, kas laev on kalastanud käesoleva lisa punktidega 2 alapunktis a või b määratletud piirkonnas.

| (5) | Püügiperioodi kestus |
| --- | --- |

(5)

Püügiperioodi kestus

2

Asjaomasele laevale eraldatud iga püügiperioodi kestus (1–12) Erinevad püügiperioodid, mille jooksul teatati ühe ja sama püügivahendite rühma või rühmade kombinatsiooni kasutamisest vastavalt käesoleva lisa punktile 7, võidakse esitada koos.

| (6) | Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid |
| --- | --- |

(6)

Määratletud püügivahendi tüüp/tüübid

2

Loetelu käesoleva lisa punktis 4 nimetatud püügivahenditest 4a–4g.

| (7) | Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad |
| --- | --- |

(7)

Nimetatud püügivahendi kasutamiseks ettenähtud päevad

3

Päevade arv, mille jooksul laeval on käesoleva lisa kohaselt õigus valida püügivahendeid ja teavitatud püügiperioodi pikkust.

| (8) | Päevade arv, mil nimetatud püügivahendit kasutati |
| --- | --- |

(8)

Päevade arv, mil nimetatud püügivahendit kasutati

3

Päevade arv, mil laev tegelikult sadamast ära oli ja viibis käesolevas lisas määratletud piirkonnas.

| (9) | Ülekantud päevad |
| --- | --- |

(9)

Ülekantud päevad

3

Ülekantud päevade korral näidata “– ülekantud päevade arv” ja saadud päevade korral näidata “+ ülekantud päevade arv”.

---

V LISA

PÜÜGIKOORMUS TOBIAPÜÜGIL PÕHJAMEREL JA SKAGERRAKIS

1.   Alates 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2005 kohaldatakse käesolevas lisas sätestatud tingimusi ühenduse kalalaevade suhtes, mis tegelevad kalapüügiga Põhjamerel ja Skagerrakis, kasutades põhjatraali ja -noota või samalaadseid püügivahendeid, mille silmasuurus on väiksem kui 16 mm.

2.   Käesolevas artiklis on sadamast äraoleku päev:

| a) | ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, või |
| --- | --- |

a)

ühe kalendripäeva 24 tunni pikkune ajavahemik alates kella 00.00 kuni 24.00 või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa, või

| b) | EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa. |
| --- | --- |

b)

EÜ püügipäevikus registreeritud mis tahes 24 tunni pikkune katkematu ajavahemik sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäeva ja kellaaja vahel, või kõnealuse ajavahemiku mis tahes osa.

3.   Iga asjaomane liikmesriik loob hiljemalt 1. märtsil 2005 andmebaasi, mis sisaldab Põhjamerel ja Skagerrakis 2002., 2003. ja 2004. aastal kalastanud iga selle liikmesriigi lipu all sõitva ja ühenduses registreeritud laeva kohta, mis on kasutanud põhjatraali, noota või samalaadseid püügivahendeid, mille silmasuurus on alla 16mm, järgmisi andmeid:

| a) | laeva nimi ja sisenumber; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi ja sisenumber;

| b) | laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

laevale paigaldatud mootorite võimsus kilovattides, mõõdetuna määruse (EMÜ) nr 2930/86 artikli 5 kohaselt;

| c) | sadamast äraoleku päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm; |
| --- | --- |

c)

sadamast äraoleku päevade arv püügil põhjatraali, nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm;

| d) | kilovatt-püügipäevad, mis saadakse sadamast äraoleku päevade korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides. |
| --- | --- |

d)

kilovatt-püügipäevad, mis saadakse sadamast äraoleku päevade korrutamisel laevale paigaldatud mootorite võimsusega kilovattides.

4.   Iga liikmesriik arvutab välja järgmised suurused:

| a) | kilovatt-püügipäevade aastane koguarv, mis on lõike 3 punktis d arvutatud kilovatt-püügipäevade summa; |
| --- | --- |

a)

kilovatt-püügipäevade aastane koguarv, mis on lõike 3 punktis d arvutatud kilovatt-püügipäevade summa;

| b) | kilovatt-püügipäevade keskmine ajavahemikul 2002–2004. |
| --- | --- |

b)

kilovatt-püügipäevade keskmine ajavahemikul 2002–2004.

5.   Iga liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitvate ja ühenduses registreeritud laevade kilovatt-püügipäevade arv 2005. aastal ei ületa 40 % lõike 4 punkti a kohaselt arvutatud püügipäevade arvust 2004. aastal.

6.   Komisjon vaatab punktis 5 nimetatud kilovatt-püügipäevade maksimaalse arvu läbi võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt 15. maiks 2005, võttes aluseks kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (edaspidi “STECF”) tobia 2004. aasta suurusklassi käsitlevad nõuanded järgmiste eeskirjadega ettenähtud korras:

| a) | kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass 500 000 miljonit kala või rohkem, ei kohaldata 2005. aasta ülejäänud osa jooksul kilovatt-püügipäevadega seotud piiranguid; |
| --- | --- |

a)

kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass 500 000 miljonit kala või rohkem, ei kohaldata 2005. aasta ülejäänud osa jooksul kilovatt-püügipäevadega seotud piiranguid;

| b) | kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass vahemikus 300 000-500 000 miljonit kala, ei ületa kilovatt-püügipäevade arv punkti 4 punkti a kohaselt arvutatud 2003. aasta väärtust; |
| --- | --- |

b)

kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass vahemikus 300 000-500 000 miljonit kala, ei ületa kilovatt-püügipäevade arv punkti 4 punkti a kohaselt arvutatud 2003. aasta väärtust;

| c) | kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass vähem kui 300 000 miljonit kala, keelatakse ülejäänud 2005. aastaks püük põhjatraali, nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm. Lubatud on siiski piirangutega kalapüük, et jälgida tobiavarusid Põhjameres ja Skagerrakis ning püügikeelu toimet. Selleks töötavad asjaomased liikmesriigid koostöös komisjoniga välja kalastuspiirkondade seirekava. |
| --- | --- |

c)

kui STECFi hinnangu kohaselt on Põhjamere alla aasta vanuste tobiate 2004. aasta suurusklass vähem kui 300 000 miljonit kala, keelatakse ülejäänud 2005. aastaks püük põhjatraali, nooda või samalaadsete püügivahenditega, mille silmasuurus on alla 16 mm. Lubatud on siiski piirangutega kalapüük, et jälgida tobiavarusid Põhjameres ja Skagerrakis ning püügikeelu toimet. Selleks töötavad asjaomased liikmesriigid koostöös komisjoniga välja kalastuspiirkondade seirekava.

---

VI LISA

I OSA

KOLMANDA RIIGI VETES KALASTAVATE ÜHENDUSE LAEVADE PÜÜGILITSENTSIDE JA -LUBADEGA SEOTUD KONGUSELISED PIIRANGUD

| Püügipiirkond | Püügiliik | Litsentside arv | Litsentside jaotumine liikmesriikide vahel | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd | Heeringas, põhja pool 62°00′ N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 |
| Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00′ N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 |
| Makrell, lõuna pool 62°00′ N, seinnoodapüük | 11 | DE: 1 (1), DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1) | ei kohaldata |
| Makrell, lõuna pool 62°00′ N, traalnoodapüük | 19 | | ei kohaldata |
| Makrell, lõuna pool 62°00′ N, seinnoodapüük | 11 (2) | DK: 11 | ei kohaldata |
| Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62°00′ N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Fääri saarte veed | Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12 ja 21 miili vahelises kalastusvööndis | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28′ N ja ida pool 6°30′ W. | 8 (3) | | 4 |
| Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts-31. mai ning 1. oktoober-31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61°20′ N ja 62°00′ N vahele, ning lähtejoontest 12-21 miili kaugusel asetseval alal. | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30′ N ja lääne pool 9°00′ W ning piirkonnas 7°00′ W ja 9°00′ W vahel, lõuna pool 60°30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60°30′ N ja 7°00′ W ning 60°00′ N ja 7°00′ W and 60°00′ N, 6°00′ W kulgevat joont. | 70 | DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4) | 20 (5) |
| Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm, ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid. | 70 | | 22 (5) |
| Põhjaputassuu püügipiirkonnad. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte asutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”. | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 |
| Õngepüük | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makrellipüük | 12 | DK: 12 | 12 |
| Heeringapüük põhja pool 62° N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 |
| Venemaa Föderatsiooni veed | Kõik püügiliigid | pm | | pm |
| Tursapüük | 7 (6) | | pm |
| Kilupüük | pm | | pm |

Püügipiirkond

Püügiliik

Litsentside arv

Litsentside jaotumine liikmesriikide vahel

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra veed ja Jan Mayeni ümbruse kalastusvöönd

Heeringas, põhja pool 62°00′ N

75

DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17

55

Põhjalähedased liigid, põhja pool 62°00′ N

80

FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1

50

Makrell, lõuna pool 62°00′ N, seinnoodapüük

11

DE: 1 (1), DK: 26 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1)

ei kohaldata

Makrell, lõuna pool 62°00′ N, traalnoodapüük

19

ei kohaldata

Makrell, lõuna pool 62°00′ N, seinnoodapüük

11 (2)

DK: 11

ei kohaldata

Tehniliseks otstarbeks mõeldud liigid, lõuna pool 62°00′ N

480

DK: 450, UK: 30

150

Fääri saarte veed

Igasugune traalpüük kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12 ja 21 miili vahelises kalastusvööndis

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püük väikseima silmasuurusega 135 mm, piiratud püügipiirkonnas lõuna pool 62°28′ N ja ida pool 6°30′ W.

8 (3)

4

Traalnoodapüük 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoonest. Ajavahemikul 1. märts-31. mai ning 1. oktoober-31. detsember võivad kõnealused laevad kalastada piirkondades, mis jäävad 61°20′ N ja 62°00′ N vahele, ning lähtejoontest 12-21 miili kaugusel asetseval alal.

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Sinise molva püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, piirkonnas lõuna pool 61°30′ N ja lääne pool 9°00′ W ning piirkonnas 7°00′ W ja 9°00′ W vahel, lõuna pool 60°30′ N ning piirkonnas, mis asub edela pool 60°30′ N ja 7°00′ W ning 60°00′ N ja 7°00′ W and 60°00′ N, 6°00′ W kulgevat joont.

70

DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4)

20 (5)

Süsika spetsialiseeritud püük traalnoodaga, mille väikseim silmasuurus on 120 mm, ning võimalus kasutada noodapära ümber ristpinesid.

70

22 (5)

Põhjaputassuu püügipiirkonnad. Litsentsiga laevade arvu võib suurendada nelja laeva võrra, mis moodustavad paarid, kui Fääri saarte asutused kehtestavad eri juurdepääsueeskirjad püügipiirkonnale nimetusega “põhjaputassuu põhiline püügipiirkond”.

34

DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5

20

Õngepüük

10

UK: 10

6

Makrellipüük

12

DK: 12

12

Heeringapüük põhja pool 62° N

21

DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3

21

Venemaa Föderatsiooni veed

Kõik püügiliigid

pm

pm

Tursapüük

7 (6)

pm

Kilupüük

pm

pm

II OSA

ÜHENDUSE VETES KALASTAVATE KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE PÜÜGILITSENTSIDE JA -LUBADEGA SEOTUD KOGUSELISED PIIRANGUD

| Lipuriik | Püügiliik | Litsentside arv | Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Norra | Heeringas, põhja pool 62°00′ N | 18 | 18 |
| Fääri saared | Makrell, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56°30′ N) | 14 | 14 |
| Heeringas, põhja pool 62°00′ N | 21 | 21 |
| Heeringas, IIIa | 4 | 4 |
| Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56°30′ N): tobia, IV (k.a hariliku stauriidi vältimatu kaaspüük) | 15 | 15 |
| Molva ja meriluts | 20 | 10 |
| Põhjaputassuu, VIa (põhja pool 56°30′ N), VIb, VII (lääne pool 12°00′ W) | 20 | 20 |
| Sinine molva | 16 | 16 |
| Harilik heeringahai (kõik vööndid, v.a NAFO 3PS) | 3 | 3 |
| Venemaa Föderatsioon | Heeringas, IIId (Rootsi veed) | pm | pm |
| Heeringas, IIId (Rootsi veed, kalapüügiga mittetegelevad emalaevad) | pm | pm |
| Kilu | 4 (7) | pm |
| Barbados | Viburhännakud (8) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm (9) |
| Riffahvenlased (10) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm |
| Guajaana | Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | pm (12) |
| Suriname | Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed) | 5 | pm (13) |
| Trinidad ja Tobago | Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed) | 8 | pm (14) |
| Jaapan | Tuunid (15) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | |
| Korea | Tuunid (16) (Prantsuse Guajaana veed) | pm | pm (11) |
| Venezuela | Riffahvenlased (11) (Prantsuse Guajaana veed) | 41 | pm |
| Ogahailased (11) (Prantsuse Guajaana veed) | 4 | pm |

Lipuriik

Püügiliik

Litsentside arv

Korraga kohalviibivate laevade maksimaalne arv

Norra

Heeringas, põhja pool 62°00′ N

18

18

Fääri saared

Makrell, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h, harilik stauriid, IV, VIa (põhja pool 56° 30′ N), VIIe, f, h; heeringas, VIa (põhja pool 56°30′ N)

14

14

Heeringas, põhja pool 62°00′ N

21

21

Heeringas, IIIa

4

4

Tursiku- ja kilupüük tehnilisel otstarbel, IV, VIa (põhja pool 56°30′ N): tobia, IV (k.a hariliku stauriidi vältimatu kaaspüük)

15

15

Molva ja meriluts

20

10

Põhjaputassuu, VIa (põhja pool 56°30′ N), VIb, VII (lääne pool 12°00′ W)

20

20

Sinine molva

16

16

Harilik heeringahai (kõik vööndid, v.a NAFO 3PS)

3

3

Venemaa Föderatsioon

Heeringas, IIId (Rootsi veed)

pm

pm

Heeringas, IIId (Rootsi veed, kalapüügiga mittetegelevad emalaevad)

pm

pm

Kilu

4 (7)

pm

Barbados

Viburhännakud (8) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm (9)

Riffahvenlased (10) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm

Guajaana

Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

pm (12)

Suriname

Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed)

5

pm (13)

Trinidad ja Tobago

Viburhännakud (11) (Prantsuse Guajaana veed)

8

pm (14)

Jaapan

Tuunid (15) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

Korea

Tuunid (16) (Prantsuse Guajaana veed)

pm

pm (11)

Venezuela

Riffahvenlased (11) (Prantsuse Guajaana veed)

41

pm

Ogahailased (11) (Prantsuse Guajaana veed)

4

pm

III OSA

ARTIKLI 15 LÕIKE 2 KOHANE DEKLARATSIOON

Image

---

(1)  Selline jaotus kehtib sein- ja traalnoodapüügi puhul.

(2)  Valitakse 11 seinnoodapüügilitsentsi seast, mis on mõeldud makrelli püüdmiseks lõuna pool 62°00′ N.

(3)  Vastavalt 1999. aasta osas kokkulepitud protokollile kajastatakse tursa ja kilttursa spetsialiseeritud püüki käsitlevaid arve “igasugust traalpüüki kuni 180 jala pikkuste laevadega püügipiirkondades, mis asuvad Fääri saarte lähtejoontest 12-21 miili vahelises kalastusvööndis” käsitlevate arvude hulgas.

(4)  Nimetatud arvud viitavad korraga kohalviibivate laevade maksimaalsele arvule.

(5)  Nimetatud arvud sisalduvad arvudes, mis kajastavad “traalnoodapüüki 21 miili kaugusel Fääri saarte lähtejoontest”.

(6)  Kohaldatakse ainult Läti lipu all sõitvatele laevadele.

(7)  Kohaldatakse ainult EÜ vete Läti vööndis.

(8)  Krevetipüügilitsentsid Prantsuse Guajaana departemangu vetes antakse välja asjaomaste kolmanda riigi asutuste esitatud püügikava alusel, mille komisjon on heaks kiitnud. Iga asjaomase litsentsi kehtivusaega piiratakse vastavalt litsentsi väljaandmisel aluseks olnud püügikavas ettenähtud püügiperioodile.

(9)  Aastas merel viibitud päevade arv on 200.

(10)  Püütakse ainult õngejadade või mõrraga (riffahvenad) või õngejadade ja võrkudega, mille väikseim silmasuurus on 100 mm, sügavusel üle 30 m (ogahailased). Kõnealuste litsentside saamiseks tuleb tõendada, et litsentsi taotleva reederi ja Prantsuse Guajaana departemangus asuva töötlemisettevõtte vahel on olemas kehtiv leping, mis sisaldab kohustust lossida asjaomaselt laevalt kõnealuses departemangus vähemalt 75 % kogu riffahvenapüügist või 50 % kogu ogahailastepüügist töötlemiseks lepingujärgses töötlemisettevõttes.

Eespool nimetatud lepingu peavad olema kinnitanud Prantsuse asutused, kes tagavad, et leping vastab nii lepinguosalise töötlemisettevõtte tegelikule mahule kui ka Guajaana majanduse arenguga seotud eesmärkidele. Lepingu nõuetekohaselt kinnitatud koopia lisatakse litsentsitaotlusele.

Eespool nimetatud kinnitusest keeldumise korral teatavad Prantsuse asutused sellest asjaomasele lepinguosalisele ja komisjonile ning esitavad keeldumise põhjendused.

(11)  Kohaldatakse 1. jaanuarist kuni 30. aprillini 2005.

(12)  Norraga 2005. aasta osas toimuvate kalandusläbirääkimiste lõppemiseni.

(13)  Aastas merel viibitud päevade arv on pm.

(14)  Aastas merel viibitud päevade arv on 350.

(15)  Püügil kasutatakse ainult õngejadasid.

(16)  Nendest kuni 10 tursapüügilaeva, mis korraga püüavad nakkevõrkudega.

---

VII LISA

I OSA

PÜÜGIPÄEVIKUSSE KANTAVAD ANDMED

Kui kalastamine toimub ühenduse liikmesriikide rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvas vööndis, kus kehtivad ühenduse kalapüügieeskirjad, tuleb kohe pärast järgmisi toiminguid püügipäevikusse kanda järgmised üksikasjalikud andmed:

Pärast iga loomuse võtmist:

1.1.   kõikide kalaliikide kogus (kilogrammides eluskaalu kohta);

1.2.   loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg;

1.3.   loomuse võtmise geograafiline asukoht;

1.4.   kalastusviis.

Pärast iga ümberlaadimist teisele laevale või teiselt laevalt:

2.1.   märge “vastu võetud (milliselt laevalt)” või “ümber laaditud (millisele laevale)”;

2.2.   iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides);

2.3.   selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümberlaadimine toimus;

2.4.   tursa ümberlaadimine ei ole lubatud.

Pärast iga lossimist ühenduse sadamas:

3.1.   sadama nimi;

3.2.   iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaalu kilogrammides).

Pärast iga infoedastust Euroopa Ühenduste Komisjonile:

4.1.   edastamise kuupäev ja kellaaeg;

4.2.   sõnumitüüp: IN, OUT, ICES, WKL või 2 WKL;

4.3.   raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi.

II OSA

PÜÜGIPÄEVIKU NÄIDIS

Image

---

VIII LISA

KOMISJONILE EDASTATAVA TEABE SISU JA EDASTUSVIISID

Euroopa Ühenduste Komisjonile edastatav teave ja teabeedastuse ajakava on järgmine:

1.1.   Kõikidel juhtudel, kui laev siseneb ühenduse liikmesriigi rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvasse kalastusvööndisse, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse kalapüügieeskirjadega:

| a) | punktis 1.5 märgitud teave; |
| --- | --- |

a)

punktis 1.5 märgitud teave;

| b) | iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) trümmis; |
| --- | --- |

b)

iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) trümmis;

| c) | kapteni kavandatava püügi alguskuupäev ja ICESi rajoon. |
| --- | --- |

c)

kapteni kavandatava püügi alguskuupäev ja ICESi rajoon.

Kui mõnel päeval on kalapüügiks vaja siseneda nimetatud kalastusvöönditesse rohkem kui ühel korral, siis piisab esmakordsel sisenemisel edastatud teatest.

1.2.   Kõikidel juhtudel, kui laev väljub punktis 1.1 nimetatud kalastusvööndist:

| a) | punktis 1.5 märgitud teave; |
| --- | --- |

a)

punktis 1.5 märgitud teave;

| b) | iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) trümmis; |
| --- | --- |

b)

iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) trümmis;

| c) | iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest; |
| --- | --- |

c)

iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest;

| d) | ICESi rajoon, kus püük toimus; |
| --- | --- |

d)

ICESi rajoon, kus püük toimus;

| e) | iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on laeva kalastusvööndisse sisenemisest alates ümber laaditud teistele laevadele ja/või teistelt laevadelt, ning selle laeva andmed, millele ümberlaadimine toimus; |
| --- | --- |

e)

iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on laeva kalastusvööndisse sisenemisest alates ümber laaditud teistele laevadele ja/või teistelt laevadelt, ning selle laeva andmed, millele ümberlaadimine toimus;

| f) | iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on laeva kalastusvööndisse sisenemisest alates lossitud ühenduse sadamas. |
| --- | --- |

f)

iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on laeva kalastusvööndisse sisenemisest alates lossitud ühenduse sadamas.

Kui mõnel päeval on kalapüügiks vaja siseneda punktis 1.1 nimetatud kalastusvöönditesse rohkem kui ühel korral, siis piisab viimasel väljumisel edastatud teatest.

1.3.   Heeringa- ja makrellipüügi puhul igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud kalastusvöönditesse ning kõikide muude liikide püügi puhul iga nädal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 nimetatud vöönditesse:

| a) | punktis 1.5 märgitud teave; |
| --- | --- |

a)

punktis 1.5 märgitud teave;

| b) | iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest; |
| --- | --- |

b)

iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest;

| c) | ICESi rajoonid, kus püük toimus. |
| --- | --- |

c)

ICESi rajoonid, kus püük toimus.

1.4.   Kõikidel juhtudel, kui laev liigub ühest ICESi rajoonist teise:

| a) | punktis 1.5 märgitud teave; |
| --- | --- |

a)

punktis 1.5 märgitud teave;

| b) | iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest; |
| --- | --- |

b)

iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides), mis on püütud alates eelmise sõnumi edastamisest;

| c) | ICESi rajoon, kus püük toimus. |
| --- | --- |

c)

ICESi rajoon, kus püük toimus.

| a) | Laeva nimi, kutsung, pardatähis ja kapteni nimi; |
| --- | --- |

a)

Laeva nimi, kutsung, pardatähis ja kapteni nimi;

| b) | litsentsi number, kui laev töötab litsentsi alusel; |
| --- | --- |

b)

litsentsi number, kui laev töötab litsentsi alusel;

| c) | asjaomase reisiga seotud sõnumi järjekorranumber; |
| --- | --- |

c)

asjaomase reisiga seotud sõnumi järjekorranumber;

| d) | sõnumi tüüp; |
| --- | --- |

d)

sõnumi tüüp;

| e) | kuupäev, kellaaeg ja laeva geograafiline asukoht. |
| --- | --- |

e)

kuupäev, kellaaeg ja laeva geograafiline asukoht.

2.1.   Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Ühenduste Komisjonile Brüsselis teleksiga (SAT COM C 420599543 FISH), elektronpostiga (FISHERIES-telecom@cec.eu.int) või ühe punktis 3 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 4 kindlaksmääratud vormis.

2.2.   Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib kõnealuse laeva nimel selle edastada mõni teine laev.

| Raadiojaama nimi | Raadiojaama kutsung |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land's End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Blåvand | OXB |
| Gryt | GRYT RADIO |
| Göteborg | SOG |
| Turku | OFK |

Raadiojaama nimi

Raadiojaama kutsung

Lyngby

OXZ

Land's End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Blåvand

OXB

Gryt

GRYT RADIO

Göteborg

SOG

Turku

OFK

4.   Edastamise vorm

Punktis 1 nimetatud teave peab sisaldama järgmisi andmeid järgmises järjekorras:

| — | laeva nimi; |
| --- | --- |

—

laeva nimi;

| — | kutsung; |
| --- | --- |

—

kutsung;

| — | pardatähis; |
| --- | --- |

—

pardatähis;

| — | kõnealuse püügireisi kohta edastatava sõnumi järjekorranumber, |
| --- | --- |

—

kõnealuse püügireisi kohta edastatava sõnumi järjekorranumber,

| — | sõnumi tüüp vastavalt järgmisele koodile:






  — | sõnum sisenemisel ühte punktis 1.1 nimetatud vöönditest: “IN”, |
| --- | --- | --- |

—

sõnumi tüüp vastavalt järgmisele koodile:

—

sõnum sisenemisel ühte punktis 1.1 nimetatud vöönditest: “IN”,

| — | sõnum väljumisel ühest punktis 1.1 nimetatud vöönditest: “OUT”, |
| --- | --- |

—

sõnum väljumisel ühest punktis 1.1 nimetatud vöönditest: “OUT”,

| — | sõnum liikumisel ühest ICESi rajoonist teise: “ICES”, |
| --- | --- |

—

sõnum liikumisel ühest ICESi rajoonist teise: “ICES”,

| — | nädalasõnum: “WKL”, |
| --- | --- |

—

nädalasõnum: “WKL”,

| — | iga kolme päeva tagant edastatav sõnum: “2 WKL”; |
| --- | --- |

—

iga kolme päeva tagant edastatav sõnum: “2 WKL”;

| — | kuupäev, kellaaeg ja laeva geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

—

kuupäev, kellaaeg ja laeva geograafiline asukoht;

| — | ICESi rajoonid/alapiirkonnad, kus püüki kavatsetakse alustada; |
| --- | --- |

—

ICESi rajoonid/alapiirkonnad, kus püüki kavatsetakse alustada;

| — | kuupäev, millal püüki kavatsetakse alustada; |
| --- | --- |

—

kuupäev, millal püüki kavatsetakse alustada;

| — | iga kalaliigi trümmis olev kogus (eluskaalu kilogrammides) punktis 5 märgitud koodiga; |
| --- | --- |

—

iga kalaliigi trümmis olev kogus (eluskaalu kilogrammides) punktis 5 märgitud koodiga;

| — | pärast eelmise sõnumi edastamist püütud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) punktis 5 märgitud koodiga; |
| --- | --- |

—

pärast eelmise sõnumi edastamist püütud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides) punktis 5 märgitud koodiga;

| — | ICESi rajoonid/alapiirkonnad, kus püük toimus; |
| --- | --- |

—

ICESi rajoonid/alapiirkonnad, kus püük toimus;

| — | pärast eelmise sõnumi edastamist teistele laevadele või teistelt laevadelt ümberlaaditud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides); |
| --- | --- |

—

pärast eelmise sõnumi edastamist teistele laevadele või teistelt laevadelt ümberlaaditud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides);

| — | selle laeva nimi ja kutsung, millele ja/või millelt ümberlaadimine toimus; |
| --- | --- |

—

selle laeva nimi ja kutsung, millele ja/või millelt ümberlaadimine toimus;

| — | pärast eelmise sõnumi edastamist ühenduse sadamas lossitud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides); |
| --- | --- |

—

pärast eelmise sõnumi edastamist ühenduse sadamas lossitud iga kalaliigi kogus (eluskaalu kilogrammides);

| — | kapteni nimi. |
| --- | --- |

—

kapteni nimi.

5.   Teabe edastamiseks pardal olevate kalaliikide kohta punktis 1.4 märgitud vormis kasutatakse järgmisi koode:

| Limapead (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Harilik karelest (Hippoglossoides
  platessoides) | PLA |
| Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Merikuradid (Lophius spp.) | MNZ |
| Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) | ARG |
| Atlandi merilatikas (Brama brama) | POA |
| Hiidhai (Cetorhinus maximus) | BSK |
| Süsisaba (Aphanopus carbo) | BSF |
| Sinine molva (Molva dipterygia) | BLI |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri) | BOB |
| Tursk (Gadus morhua) | COD |
| Põhjamere garneel (Crangon crangon) | CSH |
| Ebakalmaarid (Loligo spp.) | SQC |
| Harilik ogahai (Squalus acanthias) | DGS |
| Niituimlutsud (Phycis spp.) | FOR |
| Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Merluus (Merluccius merluccius) | HKE |
| Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus) | HAL |
| Harilik heeringas (Clupea harengus) | HER |
| Harilik stauriid (Trachurus trachurus) | HOM |
| Harilik molva (Molva molva) | LIN |
| Makrell (Scomber scombrus) | MAC |
| Kammellased (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | PRA |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Tursik (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus) | ORY |
| Muud | OTH |
| Atlandi merilest (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Pollak (Pollachius pollachius) | POL |
| Harilik heeringahai (Lamma nasus) | POR |
| Meriahvenad (Sebastes spp.) | RED |
| Besuugo (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris) | RNG |
| Süsikas (Pollachius virens) | POK |
| Lõhe (Salmo salar) | SAL |
| Tobiad (Ammodytes spp.) | SAN |
| Sardiin (Sardina pilchardus) | PIL |
| Haid (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Viburhännaklased (Penaeidae) | PEZ |
| Euroopa kilu (Sprattus sprattus) | SPR |
| Lühiuimkalmaar (Illex spp.) | SQX |
| Tuun (Thunnidae) | TUN |
| Meriluts (Brosme brosme) | USK |
| Merlang
  (Merlangus merlangus) | WHG |
| Ruske soomuslest (Limanda ferruginea) | YEL |

Limapead (Beryx spp.)

ALF

Harilik karelest (Hippoglossoides
  platessoides)

PLA

Euroopa anšoovis (Engraulis encrasicolus)

ANE

Merikuradid (Lophius spp.)

MNZ

Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus)

ARG

Atlandi merilatikas (Brama brama)

POA

Hiidhai (Cetorhinus maximus)

BSK

Süsisaba (Aphanopus carbo)

BSF

Sinine molva (Molva dipterygia)

BLI

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

WHB

Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri)

BOB

Tursk (Gadus morhua)

COD

Põhjamere garneel (Crangon crangon)

CSH

Ebakalmaarid (Loligo spp.)

SQC

Harilik ogahai (Squalus acanthias)

DGS

Niituimlutsud (Phycis spp.)

FOR

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Merluus (Merluccius merluccius)

HKE

Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus)

HAL

Harilik heeringas (Clupea harengus)

HER

Harilik stauriid (Trachurus trachurus)

HOM

Harilik molva (Molva molva)

LIN

Makrell (Scomber scombrus)

MAC

Kammellased (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

PRA

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

NEP

Tursik (Trisopterus esmarkii)

NOP

Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus)

ORY

Muud

OTH

Atlandi merilest (Pleuronectes platessa)

PLE

Pollak (Pollachius pollachius)

POL

Harilik heeringahai (Lamma nasus)

POR

Meriahvenad (Sebastes spp.)

RED

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

SBR

Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris)

RNG

Süsikas (Pollachius virens)

POK

Lõhe (Salmo salar)

SAL

Tobiad (Ammodytes spp.)

SAN

Sardiin (Sardina pilchardus)

PIL

Haid (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Viburhännaklased (Penaeidae)

PEZ

Euroopa kilu (Sprattus sprattus)

SPR

Lühiuimkalmaar (Illex spp.)

SQX

Tuun (Thunnidae)

TUN

Meriluts (Brosme brosme)

USK

Merlang
  (Merlangus merlangus)

WHG

Ruske soomuslest (Limanda ferruginea)

YEL

---

IX LISA

KALALIIKIDE LOETELU

| Eestikeelne nimi | Teaduslik nimi | 3täheline kood |
| --- | --- | --- |
| Põhjaliigid |
| Tursk | Gadus morhua | COD |
| Kilttursk | Melanogrammus aeglefinus | HAD |
| Meriahvenad | Sebastes sp. | RED |
| Kuldne meriahven | Sebastes marinus | REG |
| Nokk-meriahven | Sebastes mentella | REB |
| Ameerika meriahven | Sebastes fasciatus | REN |
| Hõbemerluus | Merluccius bilinearis | HKS |
| Punane ameerikaluts (1) | Urophycis chuss | HKR |
| Süsikas | Pollachius virens | POK |
| Harilik karelest | Hippoglossoides platessoides | PLA |
| Pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | WIT |
| Ruske soomuslest | Limanda ferruginea | YEL |
| Süvalest | Reinharditius hippoglossoides | GHL |
| Harilik hiidlest | Hippoglossus hippoglossus | HAL |
| Lestlane | Pseudopleuronectes americanus | FLW |
| Suvi-ebapaltus | Paralichthys dentatus | FLS |
| Kammeljas | Scophthalmus aquosus | FLD |
| Lestalised (NS) | Pleuronectiformes | FLX |
| Ameerika merikurat | Lophius americanus | ANG |
| Ogakuked | Prionotus sp. | SRA |
| Atlandi pisitursk | Microgadus tomcod | TOM |
| Antimora | Antimora rostrata | ANT |
| Põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | WHB |
| Huulkalalane | Tautogolabrus adspersus | CUN |
| Meriluts | Brosme brosme | USK |
| Valge mere tursk | Gadus ogac | GRC |
| Sinine molva | Molva dypterygia | BLI |
| Harilik molva | Molva molva | LIN |
| Merivarblane | Cyclopterus lumpus | LUM |
| Kotkaskalalane | Menticirrhus saxatilis | KGF |
| Kerakalalane | Sphoeroides maculatus | PUF |
| Lükoodid (NS) | Lycodes sp. | ELZ |
| Ameerika emakala | Macrozoarces americanus | OPT |
| Polaartursk | Boreogadus saida | POC |
| Kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris | RNG |
| Põhja-pikksaba | Macrourus berglax | RHG |
| Tobiad | Ammodytes sp. | SAN |
| Nolguslased | Myoxocephalus sp. | SCU |
| Põhjaskapp | Stenotomus chrysops | SCP |
| Tautoog | Tautoga onitis | TAU |
| Loode-atlandi hariahven | Lopholatilus chamaeleonticeps | TIL |
| Valge ameerikaluts (1) | Urophycis tenuis | HKW |
| Merihundid (NS) | Anarhicas sp. | CAT |
| Tähniline merihunt | Anarhichas lupus | CAA |
| Tähniline merihunt | Anarhichas minor | CAS |
| Põhjaliigid (NS) | | GRO |
| Pelaagilised liigid |
| Atlandi heeringas | Clupea harengus | HER |
| Makrell | Scomber scombrus | MAC |
| Hall müntkala | Peprilus triacanthus | BUT |
| Põhjamenheden | Brevoortia tyrannus | MHA |
| Makrellhaug | Scomberesox saurus | SAU |
| Harilik antšoa | Anchoa mitchilli | ANB |
| Sinikala | Pomatomus saltatrix | BLU |
| Hiid-hobumakrell | Caranx hippos | CVJ |
| Fregatt-makrelltuun | Auxis thazard | FRI |
| Kavalla-kuningmakrell | Scomberomourus cavalla | KGM |
| Tähniline kuningmakrell | Scomberomourus maculatus | SSM |
| Purikalad | Istiophorus platypterus | SAI |
| Valge odanina | Tetrapturus albidus | WHM |
| Sinine marliin | Makaira nigricans | BUM |
| Mõõkkala | Xiphias gladius | SWO |
| Pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | ALB |
| Atlandi pelamiid | Sarda sarda | BON |
| Väiketuun | Euthynnus alletteratus | LTA |
| Suursilm-tuun | Thunnus obesus | BET |
| Harilik tuun | Thunnus thynnus | BFT |
| Vööttuun | Katsuwonus pelamis | SKJ |
| Kulduim-tuun | Thunnus albacares | YFT |
| Makrelllased (NS) | Scombridae | TUN |
| Pelaagilised kalad (NS) | | PEL |
| Selgrootud (järg) |
| Ebakalmaar | Loligo pealei | SQL |
| Lühiuimkalmaar | Illex illecebrosus | SQI |
| Kalmaarlased (NS) | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU |
| Kaunkarplane | Ensis directus | CLR |
| Harilik ebaveenuskarp | Mercenaria mercenaria | CLH |
| Islandi hiilakarp | Arctica islandica | CLQ |
| Liiva uurikkarp | Mya arenaria | CLS |
| Suur valgkarp | Spisula solidissima | CLB |
| Stimpsoni suur valgkarp | Spisula polynyma | CLT |
| Merekarbid (NS) | Prionodesmacea, Teleodesmacea | CLX |
| Kammkarplane | Argopecten irradians | SCB |
| Calico kammkarp | Argopecten gibbus | SCC |
| Islandi ebakammkarp | Chylamys islandica | ISC |
| Magellani kammkarp | Placopecten magellanicus | SCA |
| Kammkarplased (NS) | Pectinidae | SCX |
| Virgiinia hiidauster | Crassostrea virginica | OYA |
| Söödav rannakarp | Mytilus edulis | MUS |
| Vampumteod (NS) | Busycon sp. | WHX |
| Ranniklased (NS) | Littorina sp. | PER |
| Karploomad (NS) | Mollusca | MOL |
| Taskukrabi | Cancer irroratus | CRK |
| Tavaline sinikrabi | Callinectes sapidus | CRB |
| Tavaline rannakrabi | Carcinus maenas | CRG |
| Taskukrabi | Cancer borealis | CRJ |
| Atlandi arktikakrabi | Chionoecetes opilio | CRQ |
| Punakrabi | Geryon quinquedens | CRR |
| Kivikrabilane | Lithodes maia | KCT |
| Ronivähilised (NS) | Reptantia | CRA |
| Ameerika homaar | Homarus americanus | LBA |
| Harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | PRA |
| Aesop-krevett | Pandalus montagui | AES |
| Viburhännakud (NS) | Penaeus sp. | PEN |
| Süvameregarneelid | Pandalus sp. | PAN |
| Vähid (NS) | Crustacea | CRU |
| Merisiilikud | Strongylocentrotus sp. | URC |
| Hulkharjasussid (NS) | Polycheata | WOR |
| Odasaba | Limulus polyphemus | HSC |
| Veeselgrootud (NS) | Invertebrata | INV |
| Muu kala |
| Hallselg-aloosa | Alosa pseudoharengus | ALE |
| Serioolid | Seriola sp. | AMX |
| Meriangerjas | Conger oceanicus | COA |
| Ameerika angerjas | Anguilla rostrata | ELA |
| Pihklased | Myxine glutinosa | MYG |
| Ameerika aloosa | Alosa sapidissima | SHA |
| Hõbekalad (NS) | Argentina sp. | ARG |
| Krookskala | Micropogonias undulatus | CKA |
| Tuulehauglane | Strongylura marina | NFA |
| Lõhe | Salmo salar | SAL |
| Atlantic silverside | Menidia menidia | SSA |
| Atlandi matšueel | Opisthonema oglinum | THA |
| Silepea | Alepocephalus bairdii | ALC |
| Trummkala | Pogonias cromis | BDM |
| Black seabass | Centropristis striata | BSB |
| Siniselg-aloosa | Alosa aestivalis | BBH |
| Moiva | Mallotus villosus | CAP |
| Paaliad (NS) | Salvelinus sp. | CHR |
| Seersantkala | Rachycentron canadum | CBA |
| Pompaano | Trachinotus carolinus | POM |
| Põhja-puguheeringas | Dorosoma cepedianum | SHG |
| Urisejalased (NS) | Pomadasyidae | GRX |
| Hikkorialoosa | Alosa mediocris | SHH |
| Laternsabad | Notoscopelus sp. | LAX |
| Kefaallased (NS) | Mugilidae | MUL |
| Valge müntkala | Peprilus alepidotus (=paru) | HVF |
| Urisejalane | Orthopristis chrysoptera | PIG |
| Meritint | Osmerus mordax | SMR |
| Kotkaskalalane | Sciaenops ocellatus | RDM |
| Harilik pagrus | Pagrus pagrus | RPG |
| Stauriid | Trachurus lathami | RSC |
| Kiviahvenlane | Diplectrum formosum | PES |
| Merikogerlane | Archosargus probatocephalus | SPH |
| Kotkaskalalane | Leiostomus xanthurus | SPT |
| Varjukala | Cynoscion nebulosus | SWF |
| Hall varjukala | Cynoscion regalis | STG |
| Triipahven | Morone saxatilis | STB |
| Tuurlased (NS) | Acipenseridae | STU |
| Atlandi tarpoon | Tarpon (= megalops) atlanticus | TAR |
| Forellid (NS) | Salmo sp. | TRO |
| Kiviahvenlased | Morone americana | PEW |
| Limapead (NS) | Beryx sp. | ALF |
| Harilik ogahai | Squalus acantias | DGS |
| Ogahailased (NS) | Squalidae | DGX |
| Harilik liivhai | Odontaspis taurus | CCT |
| Harilik heeringahai | Lamna nasus | POR |
| Atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | SMA |
| Tõmmu hallhai | Carcharhinus obscurus | DUS |
| Sinihai | Prionace glauca | BSH |
| Ogahailised | Squaliformes | SHX |
| Atlandi teravninahai | Rhizoprionodon terraenovac | RHT |
| Must koletishai | Centroscyllium fabricii | CFB |
| Atlandi polaarhai | Somniosus microcephalus | GSK |
| Hiidhai | Cetorhinus maximus | BSK |
| Raid (NS) | Raja sp. | SKA |
| Kanada rai | Leucoraja erinacea | RJD |
| Arktika rai | Amblyraja hyperborea | RJG |
| Teravkoon-rai | Dipturus laevis | RJL |
| Talirai | Leucoraja ocellata | RJT |
| Okkaline rai | Amblyraja radiata | RJR |
| Pehmerai | Malcoraja senta | RJS |
| Astelsaba gröönirai | Bathyraja spinicauda | RJO |
| Merikogerlased (NS) | | FIN |

Eestikeelne nimi

Teaduslik nimi

3täheline kood

Põhjaliigid

Tursk

Gadus morhua

COD

Kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Meriahvenad

Sebastes sp.

RED

Kuldne meriahven

Sebastes marinus

REG

Nokk-meriahven

Sebastes mentella

REB

Ameerika meriahven

Sebastes fasciatus

REN

Hõbemerluus

Merluccius bilinearis

HKS

Punane ameerikaluts (1)

Urophycis chuss

HKR

Süsikas

Pollachius virens

POK

Harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

PLA

Pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Ruske soomuslest

Limanda ferruginea

YEL

Süvalest

Reinharditius hippoglossoides

GHL

Harilik hiidlest

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Lestlane

Pseudopleuronectes americanus

FLW

Suvi-ebapaltus

Paralichthys dentatus

FLS

Kammeljas

Scophthalmus aquosus

FLD

Lestalised (NS)

Pleuronectiformes

FLX

Ameerika merikurat

Lophius americanus

ANG

Ogakuked

Prionotus sp.

SRA

Atlandi pisitursk

Microgadus tomcod

TOM

Antimora

Antimora rostrata

ANT

Põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

WHB

Huulkalalane

Tautogolabrus adspersus

CUN

Meriluts

Brosme brosme

USK

Valge mere tursk

Gadus ogac

GRC

Sinine molva

Molva dypterygia

BLI

Harilik molva

Molva molva

LIN

Merivarblane

Cyclopterus lumpus

LUM

Kotkaskalalane

Menticirrhus saxatilis

KGF

Kerakalalane

Sphoeroides maculatus

PUF

Lükoodid (NS)

Lycodes sp.

ELZ

Ameerika emakala

Macrozoarces americanus

OPT

Polaartursk

Boreogadus saida

POC

Kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

RNG

Põhja-pikksaba

Macrourus berglax

RHG

Tobiad

Ammodytes sp.

SAN

Nolguslased

Myoxocephalus sp.

SCU

Põhjaskapp

Stenotomus chrysops

SCP

Tautoog

Tautoga onitis

TAU

Loode-atlandi hariahven

Lopholatilus chamaeleonticeps

TIL

Valge ameerikaluts (1)

Urophycis tenuis

HKW

Merihundid (NS)

Anarhicas sp.

CAT

Tähniline merihunt

Anarhichas lupus

CAA

Tähniline merihunt

Anarhichas minor

CAS

Põhjaliigid (NS)

GRO

Pelaagilised liigid

Atlandi heeringas

Clupea harengus

HER

Makrell

Scomber scombrus

MAC

Hall müntkala

Peprilus triacanthus

BUT

Põhjamenheden

Brevoortia tyrannus

MHA

Makrellhaug

Scomberesox saurus

SAU

Harilik antšoa

Anchoa mitchilli

ANB

Sinikala

Pomatomus saltatrix

BLU

Hiid-hobumakrell

Caranx hippos

CVJ

Fregatt-makrelltuun

Auxis thazard

FRI

Kavalla-kuningmakrell

Scomberomourus cavalla

KGM

Tähniline kuningmakrell

Scomberomourus maculatus

SSM

Purikalad

Istiophorus platypterus

SAI

Valge odanina

Tetrapturus albidus

WHM

Sinine marliin

Makaira nigricans

BUM

Mõõkkala

Xiphias gladius

SWO

Pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

ALB

Atlandi pelamiid

Sarda sarda

BON

Väiketuun

Euthynnus alletteratus

LTA

Suursilm-tuun

Thunnus obesus

BET

Harilik tuun

Thunnus thynnus

BFT

Vööttuun

Katsuwonus pelamis

SKJ

Kulduim-tuun

Thunnus albacares

YFT

Makrelllased (NS)

Scombridae

TUN

Pelaagilised kalad (NS)

PEL

Selgrootud (järg)

Ebakalmaar

Loligo pealei

SQL

Lühiuimkalmaar

Illex illecebrosus

SQI

Kalmaarlased (NS)

Loliginidae, Ommastrephidae

SQU

Kaunkarplane

Ensis directus

CLR

Harilik ebaveenuskarp

Mercenaria mercenaria

CLH

Islandi hiilakarp

Arctica islandica

CLQ

Liiva uurikkarp

Mya arenaria

CLS

Suur valgkarp

Spisula solidissima

CLB

Stimpsoni suur valgkarp

Spisula polynyma

CLT

Merekarbid (NS)

Prionodesmacea, Teleodesmacea

CLX

Kammkarplane

Argopecten irradians

SCB

Calico kammkarp

Argopecten gibbus

SCC

Islandi ebakammkarp

Chylamys islandica

ISC

Magellani kammkarp

Placopecten magellanicus

SCA

Kammkarplased (NS)

Pectinidae

SCX

Virgiinia hiidauster

Crassostrea virginica

OYA

Söödav rannakarp

Mytilus edulis

MUS

Vampumteod (NS)

Busycon sp.

WHX

Ranniklased (NS)

Littorina sp.

PER

Karploomad (NS)

Mollusca

MOL

Taskukrabi

Cancer irroratus

CRK

Tavaline sinikrabi

Callinectes sapidus

CRB

Tavaline rannakrabi

Carcinus maenas

CRG

Taskukrabi

Cancer borealis

CRJ

Atlandi arktikakrabi

Chionoecetes opilio

CRQ

Punakrabi

Geryon quinquedens

CRR

Kivikrabilane

Lithodes maia

KCT

Ronivähilised (NS)

Reptantia

CRA

Ameerika homaar

Homarus americanus

LBA

Harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

PRA

Aesop-krevett

Pandalus montagui

AES

Viburhännakud (NS)

Penaeus sp.

PEN

Süvameregarneelid

Pandalus sp.

PAN

Vähid (NS)

Crustacea

CRU

Merisiilikud

Strongylocentrotus sp.

URC

Hulkharjasussid (NS)

Polycheata

WOR

Odasaba

Limulus polyphemus

HSC

Veeselgrootud (NS)

Invertebrata

INV

Muu kala

Hallselg-aloosa

Alosa pseudoharengus

ALE

Serioolid

Seriola sp.

AMX

Meriangerjas

Conger oceanicus

COA

Ameerika angerjas

Anguilla rostrata

ELA

Pihklased

Myxine glutinosa

MYG

Ameerika aloosa

Alosa sapidissima

SHA

Hõbekalad (NS)

Argentina sp.

ARG

Krookskala

Micropogonias undulatus

CKA

Tuulehauglane

Strongylura marina

NFA

Lõhe

Salmo salar

SAL

Atlantic silverside

Menidia menidia

SSA

Atlandi matšueel

Opisthonema oglinum

THA

Silepea

Alepocephalus bairdii

ALC

Trummkala

Pogonias cromis

BDM

Black seabass

Centropristis striata

BSB

Siniselg-aloosa

Alosa aestivalis

BBH

Moiva

Mallotus villosus

CAP

Paaliad (NS)

Salvelinus sp.

CHR

Seersantkala

Rachycentron canadum

CBA

Pompaano

Trachinotus carolinus

POM

Põhja-puguheeringas

Dorosoma cepedianum

SHG

Urisejalased (NS)

Pomadasyidae

GRX

Hikkorialoosa

Alosa mediocris

SHH

Laternsabad

Notoscopelus sp.

LAX

Kefaallased (NS)

Mugilidae

MUL

Valge müntkala

Peprilus alepidotus (=paru)

HVF

Urisejalane

Orthopristis chrysoptera

PIG

Meritint

Osmerus mordax

SMR

Kotkaskalalane

Sciaenops ocellatus

RDM

Harilik pagrus

Pagrus pagrus

RPG

Stauriid

Trachurus lathami

RSC

Kiviahvenlane

Diplectrum formosum

PES

Merikogerlane

Archosargus probatocephalus

SPH

Kotkaskalalane

Leiostomus xanthurus

SPT

Varjukala

Cynoscion nebulosus

SWF

Hall varjukala

Cynoscion regalis

STG

Triipahven

Morone saxatilis

STB

Tuurlased (NS)

Acipenseridae

STU

Atlandi tarpoon

Tarpon (= megalops) atlanticus

TAR

Forellid (NS)

Salmo sp.

TRO

Kiviahvenlased

Morone americana

PEW

Limapead (NS)

Beryx sp.

ALF

Harilik ogahai

Squalus acantias

DGS

Ogahailased (NS)

Squalidae

DGX

Harilik liivhai

Odontaspis taurus

CCT

Harilik heeringahai

Lamna nasus

POR

Atlandi makohai

Isurus oxyrinchus

SMA

Tõmmu hallhai

Carcharhinus obscurus

DUS

Sinihai

Prionace glauca

BSH

Ogahailised

Squaliformes

SHX

Atlandi teravninahai

Rhizoprionodon terraenovac

RHT

Must koletishai

Centroscyllium fabricii

CFB

Atlandi polaarhai

Somniosus microcephalus

GSK

Hiidhai

Cetorhinus maximus

BSK

Raid (NS)

Raja sp.

SKA

Kanada rai

Leucoraja erinacea

RJD

Arktika rai

Amblyraja hyperborea

RJG

Teravkoon-rai

Dipturus laevis

RJL

Talirai

Leucoraja ocellata

RJT

Okkaline rai

Amblyraja radiata

RJR

Pehmerai

Malcoraja senta

RJS

Astelsaba gröönirai

Bathyraja spinicauda

RJO

Merikogerlased (NS)

FIN

---

(1)  STACRESi 1970. aasta koosolekul vastuvõetud soovituse kohaselt (ICNAFi punane raamat, I osa, lk 67) tähistatakse perekonda Urophycis kuuluvate merluusid statistilise aruandluse eesmärgil järgmiselt: a) alapiirkondadest 1, 2 ja 3 ning rajoonidest 4R, S, T ja V püütud merluus määratletakse kui valge ameerikaluts, Urophycis tenuis; b) õngejadaga püütud merluus või mis tahes 55 cm standardpikkusest pikem merluus, olenemata püügiviisist, rajoonidest 4W ja X, alapiirkonnast 5 ja statistilisest piirkonnast 6 määratletakse kui valge ameerikaluts, Urophycis tenuis; c) Muu kui punktis b märgitud rajoonides 4W ja X, alapiirkonnas 5 ja statistilises piirkonnas 6 püütud perekonna Urophycis merluus määratletakse kui punane ameerikaluts, Urophycis chuss.

---

X LISA

LUBATUD PÄRAÜLAKAITSED

1.   ICNAF-tüüpi päraülakaitse

ICNAF-tüüpi päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk, mis kinnitatakse kahjustuste vähendamiseks või ärahoidmiseks traalnooda pära ülaosa külge, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | võrgutüki silmasuurus ei tohi olla väiksem artiklis 10 ettenähtud noodapära võrgu silmasuurusest; |
| --- | --- |

a)

võrgutüki silmasuurus ei tohi olla väiksem artiklis 10 ettenähtud noodapära võrgu silmasuurusest;

| b) | võrgutüki võib kinnitada noodapära külge ainult selle esi- ja külgservadest ja mitte muudest kohtadest ning see tuleb kinnitada nii, et see ulatuks kõige rohkem nelja võrgusilma võrra üle sulgurtropi ja lõpeks vähemalt nelja võrgusilma kaugusel gaitanist; kui sulgurtroppi ei kasutata, võib võrgutükk katta kõige rohkem ühe kolmandiku noodapärast, mõõdetuna vähemalt nelja võrgusilma kauguselt gaitanist; |
| --- | --- |

b)

võrgutüki võib kinnitada noodapära külge ainult selle esi- ja külgservadest ja mitte muudest kohtadest ning see tuleb kinnitada nii, et see ulatuks kõige rohkem nelja võrgusilma võrra üle sulgurtropi ja lõpeks vähemalt nelja võrgusilma kaugusel gaitanist; kui sulgurtroppi ei kasutata, võib võrgutükk katta kõige rohkem ühe kolmandiku noodapärast, mõõdetuna vähemalt nelja võrgusilma kauguselt gaitanist;

| c) | võrgutüki laius peab olema vähemalt poolteist korda suurem kui noodapära kaetud osa laius; mõlemad mõõdud tuleb võtta noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt. |
| --- | --- |

c)

võrgutüki laius peab olema vähemalt poolteist korda suurem kui noodapära kaetud osa laius; mõlemad mõõdud tuleb võtta noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt.

Image

2.   Mitmeosaline päraülakaitse (multiple flap)

Mitmeosalise päraülakaitse moodustavad võrgutükid, mille kõikides osades on võrgusilma mõõtmed nii märja kui ka kuiva võrgu puhul vähemalt sama suured kui noodapära võrgusilma mõõtmed, tingimusel et:

| i) | iga võrgutükk:






  a) | on kinnitatud noodapära külge ainult esiservaga ja noodapära pikitelje suhtes täisnurga all; |
| --- | --- | --- |

i)

iga võrgutükk:

a)

on kinnitatud noodapära külge ainult esiservaga ja noodapära pikitelje suhtes täisnurga all;

| b) | on vähemalt sama lai kui noodapära (seda laiust mõõdetakse kinnituskohast noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt); ja |
| --- | --- |

b)

on vähemalt sama lai kui noodapära (seda laiust mõõdetakse kinnituskohast noodapära pikitelje suhtes täisnurga alt); ja

| c) | on kõige rohkem 10 võrgusilma pikkune; ja |
| --- | --- |

c)

on kõige rohkem 10 võrgusilma pikkune; ja

| ii) | niiviisi kinnitatud võrgutükkide kogupikkus on kõige rohkem kaks kolmandikku noodapära pikkusest. |
| --- | --- |

ii)

niiviisi kinnitatud võrgutükkide kogupikkus on kõige rohkem kaks kolmandikku noodapära pikkusest.

Image

PÄRAÜLAKAITSE POOLA MUDEL

3.   Suuresilmaline päraülakaitse (muudetud Poola mudel)

Suuresilmaline päraülakaitse on ristkülikukujuline võrgutükk samast niidist kui noodapära või ühekordsest jämedast sõlmedeta niidist, mis on kinnitatud noodapära ülaosa tagumise osa külge niiviisi, et katab noodapära tervenisti või osaliselt, selle silmasuurus on märjalt mõõdetuna kõikides osades kaks korda suurem kui noodapära silmasuurus ja see on noodapära külge kinnitatud ainult esi-, külg- ja tagaservast nii, et iga võrgutüki silm katab täpselt neli noodapära võrgusilma.

Image

---

XI LISA

KALADE ALAMMÕÕT (1)

| Liik | Lõpuste ja sisikonnata kala nahaga või ilma nahata; värske või jahutatud, külmutatud või soolatud |
| --- | --- |
| Terve | Ilma peata | Ilma pea ja sabata | Ilma peata ning tükeldatud |
| Tursk | 41 cm | 27 cm | 22 cm | 27/25 cm (2) |
| Süvalest | 30 cm | ei kohaldata | ei kohaldata | ei kohaldata |
| Harilik karelest | 25 cm | 19 cm | 15 cm | ei kohaldata |
| Ruske soomuslest | 25 cm | 19 cm | 15 cm | ei kohaldata |

Liik

Lõpuste ja sisikonnata kala nahaga või ilma nahata; värske või jahutatud, külmutatud või soolatud

Terve

Ilma peata

Ilma pea ja sabata

Ilma peata ning tükeldatud

Tursk

41 cm

27 cm

22 cm

27/25 cm (2)

Süvalest

30 cm

ei kohaldata

ei kohaldata

ei kohaldata

Harilik karelest

25 cm

19 cm

15 cm

ei kohaldata

Ruske soomuslest

25 cm

19 cm

15 cm

ei kohaldata

---

(1)  Kala suurus tähendab tursa puhul pikkust ninamiku tipust kuni sabauime keskmiste kiirte alguseni, teiste kalade puhul kogupikkust.

(2)  Väiksem suurus värske soolatud kala puhul.

---

XII LISA

SAAGI REGISTREERIMINE (PÜÜGIPÄEVIKU KANDED)

PÜÜGIPÄEVIKU KANDED

| Teave | Standardkood |
| --- | --- |
| Laeva nimi | 01 |
| Laeva riikkondsus | 02 |
| Laeva registrinumber | 03 |
| Registreerimissadam | 04 |
| Kasutatavate püügivahendite tüübid (eraldi kanne eri tüüpide puhul) | 10 |
| Püügivahendi tüüp: | |
| Kuupäev | |
| — päev | 20 |
| — kuu | 21 |
| — aasta | 22 |
| Asukoht | |
| — laiuskraad | 31 |
| — pikkuskraad | 32 |
| — statistiline piirkond | 33 |
| Loomuste arv 24 tunni jooksul (1) | 40 |
| Püügivahendite veesolekutundide arv 24 tunni jooksul (1) | 41 |
| Liikide nimetused (II lisa) | |
| Iga liigi päevane saak (eluskaalu tonnides) | 50 |
| Iga liigi päevane saak inimtoiduks kalana | 61 |
| Iga liigi päevane saak allahindluseks | 62 |
| Iga liigi päevased vette tagasi lastud kogused | 63 |
| Ümberlaadimise koht/kohad | 70 |
| Ümberlaadimise kuupäev(ad) | 71 |
| Kapteni allkiri | 80 |

Teave

Standardkood

Laeva nimi

01

Laeva riikkondsus

02

Laeva registrinumber

03

Registreerimissadam

04

Kasutatavate püügivahendite tüübid (eraldi kanne eri tüüpide puhul)

10

Püügivahendi tüüp:

Kuupäev

— päev

20

— kuu

21

— aasta

22

Asukoht

— laiuskraad

31

— pikkuskraad

32

— statistiline piirkond

33

Loomuste arv 24 tunni jooksul (1)

40

Püügivahendite veesolekutundide arv 24 tunni jooksul (1)

41

Liikide nimetused (II lisa)

Iga liigi päevane saak (eluskaalu tonnides)

50

Iga liigi päevane saak inimtoiduks kalana

61

Iga liigi päevane saak allahindluseks

62

Iga liigi päevased vette tagasi lastud kogused

63

Ümberlaadimise koht/kohad

70

Ümberlaadimise kuupäev(ad)

71

Kapteni allkiri

80

PÜÜGIVAHENDITE KOODID

| Püügivahendi kategooria | Standardlühend Kood |
| --- | --- |
| Haarnoodad |
| Kokkuveotrossidega (seinnoodad) | PS |
| — Ühest paadist kasutatavad seinnoodad | PS1 |
| — Kahest paadist kasutatavad seinnoodad | PS2 |
| Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoot) | LA |
| Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) |
| Paadi- või laevanoodad | SB/SV |
| — Ankurdatud põhjanoodad | SDN |
| — Ankurdamata põhjanoodad | SSC |
| — Kaksiknoodad | SPR |
| Noodad (määratlemata) | SX |
| Traalid |
| Lõksud | FPO |
| Põhjatraalid | |
| — Piimtraalid | TBB |
| — Traallaudadega põhjatraalid (2) | OTB |
| — Kaksiktraalid | PTB |
| — Merevähitraalid | TBN |
| — Krevetitraalid | TBS |
| — Põhjatraalid (määratlemata) | TB |
| Pelaagilised traalid | |
| — Traallaudadega traalid | OTM |
| — Kaksiktraalid | PTM |
| — Krevetitraalid | TMS |
| — Pelaagilised traalid (määratlemata) | TM |
| Traallaudadega kaksiktraalid | OTT |
| Traallaudadega traalid (määratlemata) | OT |
| Kaksiktraalid (määratlemata) | PT |
| Muud traalid (määratlemata) | TX |
| Tragid |
| Paaditragid | DRB |
| Käsitragid | DRH |
| Tõstevõrgud |
| Portatiivsed tõstevõrgud | LNP |
| Paadist kasutatavad tõstevõrgud | LNB |
| Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud | LNS |
| Tõstevõrgud (määratlemata) | LN |
| Pealtheidetavad püünised |
| Viskevõrgud | FCN |
| Pealtheidetavad püünised (määratlemata) | FG |
| Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) |
| Seisevvõrgud (ankurdatud) | GNS |
| Ajuvõrgud | GND |
| Haard-nakkevõrgud | GNC |
| Seisevvõrgud (vaiadel) | GNF |
| Abarad | GTR |
| Kombineeritud nakkevõrgud-abarad | GTN |
| Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (määratlemata) | GEN |
| Nakkevõrgud (määratlemata) | GN |
| Lõkspüünised |
| Katmata seisevnoodad | FPN |
| Mõrrad | FYK |
| Koonuslõksud | FSN |
| Piirded, tarad, ülevoolupaisud jne | FWR |
| Ripp-püünised | FAR |
| Lõkspüünised (määratlemata) | FIX |
| Õngekonksud ja -nöörid |
| Käsiõnged ja ritvõnged (käsitsi käitatavad) (3) | LHP |
| Käsiõnged ja ritvõnged (mehhaniseeritud) (3) | LHM |
| Põhjaõngejadad | LLS |
| Triivõngejadad | LLD |
| Õngejadad (määratlemata) | LL |
| Veoõnged | LTL |
| Õngekonksud ja -nöörid (määratlemata) (4) | LX |
| Haarde- ja torkevahendid |
| Harpuunid | HAR |
| Saagikäsitsemismasinad |
| Pumbad | HMP |
| Mehhaniseeritud tragid | HMD |
| Saagikäsitsemismasinad (määratlemata) | HMX |
| Muud püügivahendid
   (5) | MIS |
| Harrastuspüügivahendid | RG |
| Tundmatud või määratlemata püügivahendid | NK |

Püügivahendi kategooria

Standardlühend Kood

Haarnoodad

Kokkuveotrossidega (seinnoodad)

PS

— Ühest paadist kasutatavad seinnoodad

PS1

— Kahest paadist kasutatavad seinnoodad

PS2

Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoot)

LA

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud)

Paadi- või laevanoodad

SB/SV

— Ankurdatud põhjanoodad

SDN

— Ankurdamata põhjanoodad

SSC

— Kaksiknoodad

SPR

Noodad (määratlemata)

SX

Traalid

Lõksud

FPO

Põhjatraalid

— Piimtraalid

TBB

— Traallaudadega põhjatraalid (2)

OTB

— Kaksiktraalid

PTB

— Merevähitraalid

TBN

— Krevetitraalid

TBS

— Põhjatraalid (määratlemata)

TB

Pelaagilised traalid

— Traallaudadega traalid

OTM

— Kaksiktraalid

PTM

— Krevetitraalid

TMS

— Pelaagilised traalid (määratlemata)

TM

Traallaudadega kaksiktraalid

OTT

Traallaudadega traalid (määratlemata)

OT

Kaksiktraalid (määratlemata)

PT

Muud traalid (määratlemata)

TX

Tragid

Paaditragid

DRB

Käsitragid

DRH

Tõstevõrgud

Portatiivsed tõstevõrgud

LNP

Paadist kasutatavad tõstevõrgud

LNB

Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud

LNS

Tõstevõrgud (määratlemata)

LN

Pealtheidetavad püünised

Viskevõrgud

FCN

Pealtheidetavad püünised (määratlemata)

FG

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud)

Seisevvõrgud (ankurdatud)

GNS

Ajuvõrgud

GND

Haard-nakkevõrgud

GNC

Seisevvõrgud (vaiadel)

GNF

Abarad

GTR

Kombineeritud nakkevõrgud-abarad

GTN

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (määratlemata)

GEN

Nakkevõrgud (määratlemata)

GN

Lõkspüünised

Katmata seisevnoodad

FPN

Mõrrad

FYK

Koonuslõksud

FSN

Piirded, tarad, ülevoolupaisud jne

FWR

Ripp-püünised

FAR

Lõkspüünised (määratlemata)

FIX

Õngekonksud ja -nöörid

Käsiõnged ja ritvõnged (käsitsi käitatavad) (3)

LHP

Käsiõnged ja ritvõnged (mehhaniseeritud) (3)

LHM

Põhjaõngejadad

LLS

Triivõngejadad

LLD

Õngejadad (määratlemata)

LL

Veoõnged

LTL

Õngekonksud ja -nöörid (määratlemata) (4)

LX

Haarde- ja torkevahendid

Harpuunid

HAR

Saagikäsitsemismasinad

Pumbad

HMP

Mehhaniseeritud tragid

HMD

Saagikäsitsemismasinad (määratlemata)

HMX

Muud püügivahendid
   (5)

MIS

Harrastuspüügivahendid

RG

Tundmatud või määratlemata püügivahendid

NK

KALALAEVADE KOODID

A.   Põhilised laevatüübid

| FAO-kood | Laevatüüp |
| --- | --- |
| BO | Kalakaitselaev |
| CO | Kalapüügi õppelaev |
| DB | Põhjasüvendi, mittepidev |
| DM | Põhjasüvendi, pidev |
| DO | Piimtraaler |
| DOX | Põhjasüvendi, mujal nimetamata |
| FO | Kalaveolaev |
| FX | Kalalaev, mujal nimetamata |
| GO | Nakkevõrguga laev |
| HOX | Baaslaev, mujal nimetamata |
| HSF | Kalatöötlemisbaaslaev |
| KO | Hospitaallaev |
| LH | Käsi õngepüügilaev |
| LL | Õngepüügilaev |
| LO | Liinilaev |
| LP | Ritvõngelaev |
| LT | Landipüügilaev |
| MO | Mitmeotstarbelised laevad |
| MSN | Käsinoodalaev |
| MTG | Triivtraaler |
| MTS | Seinertraaler |
| NB | Tõstevõrgu tender |
| EI | Tõstevõrgulaev |
| NOX | Tõstevõrgulaev, mujal nimetamata |
| PO | Pumpasid kasutav laev |
| SN | Põhjanooda-püügilaev |
| SO | Noodalaev |
| SOX | Noodalaev, mujal nimetamata |
| SP | Seiner |
| SPE | Euroopa seiner |
| SPT | Tuunipüügiseiner |
| TO | Traaler |
| TOX | Traalerid, mujal nimetamata |
| TS | Poorditraaler |
| TSF | Külgkülmutustraaler |
| TSW | Külgmärgtraaler |
| TT | Ahtertraaler |
| TTF | Ahterkülmutustraaler |
| TTP | Vabrik-ahtertraaler |
| TU | Katamaraantraalerid |
| WO | Mõrraseadja |
| WOP | Lõksupüügilaevad |
| WOX | Mõrraseadjad, mujal nimetamata |
| ZO | Kalauurimislaev |
| DRN | Triivvõrgulaev |
| EI = Tõstevõrgulaev |

FAO-kood

Laevatüüp

BO

Kalakaitselaev

CO

Kalapüügi õppelaev

DB

Põhjasüvendi, mittepidev

DM

Põhjasüvendi, pidev

DO

Piimtraaler

DOX

Põhjasüvendi, mujal nimetamata

FO

Kalaveolaev

FX

Kalalaev, mujal nimetamata

GO

Nakkevõrguga laev

HOX

Baaslaev, mujal nimetamata

HSF

Kalatöötlemisbaaslaev

KO

Hospitaallaev

LH

Käsi õngepüügilaev

LL

Õngepüügilaev

LO

Liinilaev

LP

Ritvõngelaev

LT

Landipüügilaev

MO

Mitmeotstarbelised laevad

MSN

Käsinoodalaev

MTG

Triivtraaler

MTS

Seinertraaler

NB

Tõstevõrgu tender

EI

Tõstevõrgulaev

NOX

Tõstevõrgulaev, mujal nimetamata

PO

Pumpasid kasutav laev

SN

Põhjanooda-püügilaev

SO

Noodalaev

SOX

Noodalaev, mujal nimetamata

SP

Seiner

SPE

Euroopa seiner

SPT

Tuunipüügiseiner

TO

Traaler

TOX

Traalerid, mujal nimetamata

TS

Poorditraaler

TSF

Külgkülmutustraaler

TSW

Külgmärgtraaler

TT

Ahtertraaler

TTF

Ahterkülmutustraaler

TTP

Vabrik-ahtertraaler

TU

Katamaraantraalerid

WO

Mõrraseadja

WOP

Lõksupüügilaevad

WOX

Mõrraseadjad, mujal nimetamata

ZO

Kalauurimislaev

DRN

Triivvõrgulaev

EI = Tõstevõrgulaev

B.   Laeva põhitegevus

| Tähtkood | Kategooria |
| --- | --- |
| ANC | Ankurdamine |
| DRI | Triiv |
| FIS | Kalapüük |
| HAU | Haalamine |
| PRO | Töötlemine |
| STE | Aurutamine |
| TRX | Ümber-, peale- ja mahalaadimine |
| OTH | Muud toimingud (täpsustada) |

Tähtkood

Kategooria

ANC

Ankurdamine

DRI

Triiv

FIS

Kalapüük

HAU

Haalamine

PRO

Töötlemine

STE

Aurutamine

TRX

Ümber-, peale- ja mahalaadimine

OTH

Muud toimingud (täpsustada)

---

(1)  Kui ühe 24tunnise ajavahemiku jooksul kasutatakse kahte või enamat kalapüügivahendi tüüpi, tuleb eri tüüpide kohta teha eraldi kanded.

(2)  Kalandusametid võivad tähistada poordi ja ahtri põhjatraalid vastavalt koodidega OTB-1 ja OTB-2 ning poordi ja ahtri pelaagilised traalid vastavalt koodidega OTM-1 ja OTM-2.

(3)  Kaasa arvatud taglasõngejadad.

(4)  Kood LDV tähistamaks ruubist kasutatavaid õngejadasid säilitatakse varasemate andmetega seotud põhjustel.

(5)  Sellesse kandesse kuuluvad: käsivõrgud ja kahvad, paadist sisselastavad võrgud, mis kogutakse käsitsi lihtsate käsiseadmete abil, kasutades või kasutamata sukeldumisvarustust, mürk- ja lõhkeaineid, treenitud loomi, elektrikalastust.

---

XIII LISA

NAFO TSOON

Järgmine kalavarude loetelu on osaline ja sellest tuleb teada anda artikli 31 lõikega 2 ettenähtud korras.

| ANG/N3NO | Lophius americanus | Ameerika merikurat |
| --- | --- | --- |
| CAA/N3LMN | Anarhichas lupus | Tähniline merihunt |
| CAP/N3LM | Mallotus villosus | Moiva |
| CAT/N3LMN | Anarhichas spp. | Merihundid, mujal nimetamata |
| HAD/N3LNO | Melanogrammus aeglefinus | Kilttursk |
| HAL/N23KL | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HAL/N3M | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HAL/N3NO | Hippoglossus hippoglossus | Harilik hiidlest |
| HER/N3L | Clupea harengus | Harilik heeringas |
| HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Punane ameerikaluts |
| HKR/N3MNO | Urophycis chuss | Punane ameerikaluts |
| HKS/N3NLMO | Merlucius bilinearis | Hõbemerluus |
| RNG/N23 | Coryphaenoides rupestris | Kalju-tömppeakala |
| HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Valge ameerikaluts |
| POK/N3O | Pollachius virens | Süsikas |
| RHG/N23 | Macrourus berglax | Põhja-pikksaba |
| SKA/N2J3KL | Raja spp. | Raid |
| SKA/N3M | Raja spp. | Raid |
| SQI/N56 | Illex illecebrosus | Lühiuimkalmaar |
| VFF/N3LMN | — | Sortimata, kindlaksmääramata kala |
| WIT/N3M | Glyptocephalus cynoglossus | Pikklest |
| YEL/N3M | Limanda ferruginea | Ruske soomuslest |

ANG/N3NO

Lophius americanus

Ameerika merikurat

CAA/N3LMN

Anarhichas lupus

Tähniline merihunt

CAP/N3LM

Mallotus villosus

Moiva

CAT/N3LMN

Anarhichas spp.

Merihundid, mujal nimetamata

HAD/N3LNO

Melanogrammus aeglefinus

Kilttursk

HAL/N23KL

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HAL/N3M

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HAL/N3NO

Hippoglossus hippoglossus

Harilik hiidlest

HER/N3L

Clupea harengus

Harilik heeringas

HKR/N2J3KL

Urophycis chuss

Punane ameerikaluts

HKR/N3MNO

Urophycis chuss

Punane ameerikaluts

HKS/N3NLMO

Merlucius bilinearis

Hõbemerluus

RNG/N23

Coryphaenoides rupestris

Kalju-tömppeakala

HKW/N2J3KL

Urophycis tenuis

Valge ameerikaluts

POK/N3O

Pollachius virens

Süsikas

RHG/N23

Macrourus berglax

Põhja-pikksaba

SKA/N2J3KL

Raja spp.

Raid

SKA/N3M

Raja spp.

Raid

SQI/N56

Illex illecebrosus

Lühiuimkalmaar

VFF/N3LMN

—

Sortimata, kindlaksmääramata kala

WIT/N3M

Glyptocephalus cynoglossus

Pikklest

YEL/N3M

Limanda ferruginea

Ruske soomuslest

---

XIV LISA

SPETSIALISEERITUD PÜÜGI KEELD CCAMLRI TSOONIS

| Sihtliigid | Vöönd | Keeluaeg |
| --- | --- | --- |
| Notothenia rossii | FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala | Kogu aasta |
| FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus |
| FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia ümbrus |
| Merikogerlased | FAO 48.1 Antarktika (1) | Kogu aasta |
| FAO 48.2 Antarktika (1) |
| Gobionotothen gibberifrons | FAO 48.3 | Kogu aasta |
| Chaenocephalus aceratus |
| Pseudochaenichthys georgianus |
| Lepidonotothen squamifrons |
| Patagonotothen guntheri |
| Dissostichus spp. | FAO 48.5 Antarktika | 1.12.2004-30.11.2005 |
| Dissostichus spp. | FAO 88.3 Antarktika (1) | Kogu aasta |
| FAO 58.5.1 Antarktika (1), (2) |
| FAO 58.5.2 Antarktika idapool 79°20′ E ja väljaspool Angoola ja Nambiibia majandusvööndit, läänepool 79°20′ E (1) |
| FAO 88.2 Antarktika põhja pool of 65° S (1) |
| FAO 58.4.4 Antarktika (1) |
| FAO 58.6 Antarktika (1) |
| FAO 58.7 Antarktika (1) |
| Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4 (1) | Kogu aasta |
| Kõik liigid välja arvatud Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2 Antarktika | 1.12.2004-30.11.2005 |
| Dissostichus mawsoni | FAO 48.4 Antarktika (1) | Kogu aasta |

Sihtliigid

Vöönd

Keeluaeg

Notothenia rossii

FAO 48.1 Antarktika, poolsaareala

Kogu aasta

FAO 48.2 Antarktika, Orkney saarte lõunaosa ümbrus

FAO 48.3 Antarktika, Lõuna-Georgia ümbrus

Merikogerlased

FAO 48.1 Antarktika (1)

Kogu aasta

FAO 48.2 Antarktika (1)

Gobionotothen gibberifrons

FAO 48.3

Kogu aasta

Chaenocephalus aceratus

Pseudochaenichthys georgianus

Lepidonotothen squamifrons

Patagonotothen guntheri

Dissostichus spp.

FAO 48.5 Antarktika

1.12.2004-30.11.2005

Dissostichus spp.

FAO 88.3 Antarktika (1)

Kogu aasta

FAO 58.5.1 Antarktika (1), (2)

FAO 58.5.2 Antarktika idapool 79°20′ E ja väljaspool Angoola ja Nambiibia majandusvööndit, läänepool 79°20′ E (1)

FAO 88.2 Antarktika põhja pool of 65° S (1)

FAO 58.4.4 Antarktika (1)

FAO 58.6 Antarktika (1)

FAO 58.7 Antarktika (1)

Lepidonotothen squamifrons

FAO 58.4.4 (1)

Kogu aasta

Kõik liigid välja arvatud Champsocephalus gunnari ja Dissostichus eleginoides

FAO 58.5.2 Antarktika

1.12.2004-30.11.2005

Dissostichus mawsoni

FAO 48.4 Antarktika (1)

Kogu aasta

---

(1)  Välja arvatud teadustöö eesmärgil.

(2)  Välja arvatud siseriikliku jurisdiktsiooni (majandusvöönd) all olevad veed.

---

XV LISA

PÜÜGI JA KAASPÜÜGI PIIRARVUD CCAMLRI TSOONI UUTES JA TEADUSUURINGUTEGA SEOTUD PÜÜGIPIIRKONDADES KALASTUSAASTAL 2004/2005

| Alapiirkond/rajoon | Piirkond | Kalastushooaeg | Uurimiüksus (SSRU) | Dissostichus spp. Püügi piirarv
  (tonnides) | Kaaspüügi piirarv
  (tonnides) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Railased | Macrourus spp. | Muud liigid |
| 58.4.1 | Kogu rajoon | 1.12.2004-30.11.2005 | A | 0 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  96 | Kogu rajoon:
  20 |
| B | 0 |
| C | 200 |
| D | 0 |
| E | 200 |
| F | 0 |
| G | 200 |
| H | 0 |
| Alapiirkond kokku | 600 |
| 58.4.2 | Kogu rajoon | 1.12.2004-30.11.2005 | A | 260 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  124 | Kogu rajoon:
  20 |
| B | 0 |
| C | 260 |
| D | 0 |
| E | 260 |
| Alapiirkond kokku | 780 |
| 58.4.3. a) | Kõik rajoonid väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni | 1.5.–31.8.2005 | ei kohaldata | 250 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  26 | Kogu rajoon:
  20 |
| 58.4.3. b) | Kõik rajoonid väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni | 1.5.–31.8.2005 | ei kohaldata | 300 | Kogu rajoon:
  50 | Kogu rajoon:
  159 | Kogu rajoon:
  20 |
| 88.1 | Kogu alapiirkond | 1.12.2004-30.11.2004 | A | 0 | (1) | (1) | 0 |
| B | 80 | (1) | (1) | 20 |
| C | 223 | (1) | (1) | 20 |
| D | 0 | (1) | (1) | 0 |
| E | 57 | (1) | (1) | 20 |
| F | 0 | (1) | (1) | 0 |
| G | 83 | (1) | (1) | 20 |
| H | 786 | (1) | (1) | 20 |
| I | 776 | (1) | (1) | 20 |
| J | 316 | (1) | (1) | 20 |
| K | 749 | (1) | (1) | 20 |
| L | 180 | (1) | (1) | 20 |
| Alapiirkond kokku | 3 250 | 163 | 520 | |

Alapiirkond/rajoon

Piirkond

Kalastushooaeg

Uurimiüksus (SSRU)

Dissostichus spp. Püügi piirarv

(tonnides)

Kaaspüügi piirarv

(tonnides)

Railased

Macrourus spp.

Muud liigid

58.4.1

Kogu rajoon

1.12.2004-30.11.2005

A

0

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

96

Kogu rajoon:

20

B

0

C

200

D

0

E

200

F

0

G

200

H

0

Alapiirkond kokku

600

58.4.2

Kogu rajoon

1.12.2004-30.11.2005

A

260

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

124

Kogu rajoon:

20

B

0

C

260

D

0

E

260

Alapiirkond kokku

780

58.4.3. a)

Kõik rajoonid väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni

1.5.–31.8.2005

ei kohaldata

250

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

26

Kogu rajoon:

20

58.4.3. b)

Kõik rajoonid väljaspool siseriikliku jurisdiktsiooni

1.5.–31.8.2005

ei kohaldata

300

Kogu rajoon:

50

Kogu rajoon:

159

Kogu rajoon:

20

88.1

Kogu alapiirkond

1.12.2004-30.11.2004

A

0

(1)

(1)

0

B

80

(1)

(1)

20

C

223

(1)

(1)

20

D

0

(1)

(1)

0

E

57

(1)

(1)

20

F

0

(1)

(1)

0

G

83

(1)

(1)

20

H

786

(1)

(1)

20

I

776

(1)

(1)

20

J

316

(1)

(1)

20

K

749

(1)

(1)

20

L

180

(1)

(1)

20

Alapiirkond kokku

3 250

163

520

---

(1)  Kaaspüügiliikide püügi piirarvude eeskirjad uurimisüksuse (SSRU) kohta, kohaldatakse alapiirkonna kaaspüügi piirarvude raames järgmiselt:

| — | : | railased | : | Dissostichus spp.: püügilimiit 5 % või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | Macrourus spp. | : | 16 % Dissostichus spp. püügilimiidist |
| — | : | muud liigid | : | 20 tonni SSRU kohta. |

—

:

railased

:

Dissostichus spp.: püügilimiit 5 % või 50 tonni, olenevalt sellest, kumb on suurem

—

:

Macrourus spp.

:

16 % Dissostichus spp. püügilimiidist

—

:

muud liigid

:

20 tonni SSRU kohta.

---