# Az Európai Unió L 56/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 56 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. március 2. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 56

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. március 2.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 354/2005/EK rendelete (2005. március 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 355/2005/EK rendelete (2005. február 28.) A boranalízis közösségi módszereinek meghatározásáról szóló 2676/90/EGK rendelet módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 356/2005/EK rendelete (2005. március 1.) a merevítőrudas zsákhálók és a passzív halászeszköz jelölésére és azonosítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról | 8 |
| | * | A Tanács 2005/15/EK irányelve (2005. február 28.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK irányelv IV. mellékletének módosításáról | 12 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 354/2005/EK rendelete (2005. március 1.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 355/2005/EK rendelete (2005. február 28.) A boranalízis közösségi módszereinek meghatározásáról szóló 2676/90/EGK rendelet módosításáról

3

*

A Bizottság 356/2005/EK rendelete (2005. március 1.) a merevítőrudas zsákhálók és a passzív halászeszköz jelölésére és azonosítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

8

*

A Tanács 2005/15/EK irányelve (2005. február 28.) a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK irányelv IV. mellékletének módosításáról

12

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | 2005/169/EK:A Tanács határozata (2005. február 24.) az Europol igazgatójának a harmadik államokkal és nem európai uniós szervekkel kötendő megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2000. március 27-i határozat módosításáról | 14 |
| | | Bizottság |
| | * | 2005/170/EK:A Bizottság Határozata (2004. június 16.) a Belgium, Németország és Hollandia által bejelentett, Rotterdam, Antwerpen és a Ruhr-vidék között épülő propilénszállítási csővezeték építéséhez adott támogatásokról – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (az értesítés a B(2004) 2031. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/171/EK:Bizottsági határozat (2005. február 23.) az ellenőrzött anyagoknak a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásra 2004-ben engedélyezett mennyiségi felosztásáról a 2037/2000/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet értelmében
  (az értesítés a B(2005) 293. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 25 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

2005/169/EK:A Tanács határozata (2005. február 24.) az Europol igazgatójának a harmadik államokkal és nem európai uniós szervekkel kötendő megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2000. március 27-i határozat módosításáról

14

Bizottság

*

2005/170/EK:A Bizottság Határozata (2004. június 16.) a Belgium, Németország és Hollandia által bejelentett, Rotterdam, Antwerpen és a Ruhr-vidék között épülő propilénszállítási csővezeték építéséhez adott támogatásokról – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (az értesítés a B(2004) 2031. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a B(2004) 2031. számú dokumentummal történt)

1

15

*

2005/171/EK:Bizottsági határozat (2005. február 23.) az ellenőrzött anyagoknak a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásra 2004-ben engedélyezett mennyiségi felosztásáról a 2037/2000/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet értelmében
  (az értesítés a B(2005) 293. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a B(2005) 293. számú dokumentummal történt)

1

25

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a gépjárművekben jelentkező rádiófrekvenciás interferenciára (elektromágneses kompatibilitásra) vonatkozó 72/245/EGK tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez igazításáról, és a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/156/EGK irányelv módosításáról szóló 2004/104/EK bizottsági irányelvhez (HL L 337., 2004.11.13.) | 35 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a gépjárművekben jelentkező rádiófrekvenciás interferenciára (elektromágneses kompatibilitásra) vonatkozó 72/245/EGK tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez igazításáról, és a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/156/EGK irányelv módosításáról szóló 2004/104/EK bizottsági irányelvhez (HL L 337., 2004.11.13.)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 2.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/1

---

A BIZOTTSÁG 354/2005/EK RENDELETE

(2005. március 1.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. március 2-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 1-jén.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. március 1-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 115,1 |
| 204 | 63,9 |
| 212 | 135,3 |
| 624 | 184,6 |
| 999 | 124,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 174,3 |
| 068 | 113,5 |
| 204 | 132,4 |
| 220 | 230,6 |
| 999 | 162,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 28,9 |
| 999 | 28,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 187,2 |
| 204 | 152,6 |
| 999 | 169,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,7 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,6 |
| 220 | 39,8 |
| 421 | 41,6 |
| 624 | 56,6 |
| 999 | 48,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,9 |
| 999 | 57,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 98,1 |
| 400 | 111,3 |
| 404 | 96,9 |
| 512 | 102,3 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 78,1 |
| 720 | 61,4 |
| 999 | 86,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,2 |
| 400 | 92,1 |
| 512 | 48,7 |
| 528 | 65,1 |
| 720 | 45,1 |
| 999 | 65,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

115,1

204

63,9

212

135,3

624

184,6

999

124,7

0707 00 05

052

174,3

068

113,5

204

132,4

220

230,6

999

162,7

0709 10 00

220

28,9

999

28,9

0709 90 70

052

187,2

204

152,6

999

169,9

0805 10 20

052

50,7

204

49,6

212

51,6

220

39,8

421

41,6

624

56,6

999

48,3

0805 50 10

052

57,9

999

57,9

0808 10 80

388

98,1

400

111,3

404

96,9

512

102,3

524

56,8

528

78,1

720

61,4

999

86,4

0808 20 50

388

77,2

400

92,1

512

48,7

528

65,1

720

45,1

999

65,6

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 2.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/3

---

A BIZOTTSÁG 355/2005/EK RENDELETE

(2005. február 28.)

A boranalízis közösségi módszereinek meghatározásáról szóló 2676/90/EGK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a borpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1493/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A borok alkoholtartalmának elektronikus sűrűségméréssel történő mérési eljárása nemzetközileg elismert kritériumok szerint elfogadásra került. A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal a 2000. évi közgyűlésén elfogadta az eljárás új leírását. |
| --- | --- |

(1)

A borok alkoholtartalmának elektronikus sűrűségméréssel történő mérési eljárása nemzetközileg elismert kritériumok szerint elfogadásra került. A Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal a 2000. évi közgyűlésén elfogadta az eljárás új leírását.

| (2) | E mérési módszer alkalmazása biztosíthatja a borok térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalmának egyszerűbb és pontosabb ellenőrzését, illetve segíthet elkerülni a kevésbé pontos ellenőrzési módszerek alkalmazásából fakadó jogvitákat. |
| --- | --- |

(2)

E mérési módszer alkalmazása biztosíthatja a borok térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalmának egyszerűbb és pontosabb ellenőrzését, illetve segíthet elkerülni a kevésbé pontos ellenőrzési módszerek alkalmazásából fakadó jogvitákat.

| (3) | E módszernek a 2676/90/EGK bizottsági rendelet (2) melléklete 3. fejezetében leírt módszerekkel való egyenértékűségének elismerése ezentúl nem szükséges, ezért a 3. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. Ezen kívül a fent említett rendelet mellékletének 3. fejezetét ki kell egészíteni e módszer naprakész leírásával, kiegészítve az érvényesítési paramétereinek kísérleti értékeivel. |
| --- | --- |

(3)

E módszernek a 2676/90/EGK bizottsági rendelet (2) melléklete 3. fejezetében leírt módszerekkel való egyenértékűségének elismerése ezentúl nem szükséges, ezért a 3. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. Ezen kívül a fent említett rendelet mellékletének 3. fejezetét ki kell egészíteni e módszer naprakész leírásával, kiegészítve az érvényesítési paramétereinek kísérleti értékeivel.

| (4) | Következésképpen módosítani kell a 2676/90/EGK rendeletet. |
| --- | --- |

(4)

Következésképpen módosítani kell a 2676/90/EGK rendeletet.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Borpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2676/90/EGK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 2. | A melléklet e rendelet melléklete szerint módosul. |
| --- | --- |

2.

A melléklet e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 28-án.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított rendelet.

1

(2)  HL L 272., 1990.10.3., 1. o. A legutóbb a 128/2004/EK rendelettel (HL L 19., 2004.1.27., 3. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

A 2676/90/EGK rendelet mellékletének 3. fejezete (Térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalom) a következőképpen módosul:

| 1. | A (2) bekezdés 2.2. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „2.2. | Referenciamódszerek:






  — | A párlat sűrűségének meghatározása piknométerrel |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A (2) bekezdés 2.2. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.2.

—

A párlat sűrűségének meghatározása piknométerrel

| — | A borok alkoholtartalmának meghatározása hidrosztatikai mérleg segítségével |
| --- | --- |

—

A borok alkoholtartalmának meghatározása hidrosztatikai mérleg segítségével

| — | A borok alkoholtartalmának meghatározása elektronikus sűrűségméréssel, frekvenciaoszcillátor alkalmazásával.” |
| --- | --- |

—

A borok alkoholtartalmának meghatározása elektronikus sűrűségméréssel, frekvenciaoszcillátor alkalmazásával.”

| 2. | A 4. bekezdés címe helyére a következő cím és alcím kerül:
  „4.   REFERENCIAMÓDSZEREK






  4–A. | A párlat sűrűségének meghatározása piknométerrel.” |
| --- | --- | --- |

2.

A 4. bekezdés címe helyére a következő cím és alcím kerül:

„4.   REFERENCIAMÓDSZEREK

4–A.

| 3. | A (4a) bekezdés címe helyébe a következő cím lép:
  „4–B.   A borok alkoholtartalmának meghatározása hidrosztatikai mérleg segítségével.” |
| --- | --- |

3.

A (4a) bekezdés címe helyébe a következő cím lép:

„4–B.   A borok alkoholtartalmának meghatározása hidrosztatikai mérleg segítségével.”

| 4. | A4–B bekezdés után a következő 4–C. bekezdés kerül beillesztésre:
  „4.C.   A borok alkoholtartalmának meghatározása elektronikus sűrűségméréssel, frekvenciaoszcillátor alkalmazásával
  1.   Mérési módszer
  1.1.   Cím és bevezetés
  A borok térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalmát a forgalmazásuk előtt meg kell mérni, nevezetesen a címkézési szabályok betartására való tekintettel.
  A térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalom e fejezet (1) bekezdésében kerül meghatározásra.
  1.2.   Cél és alkalmazási kör
  A leírt mérési módszer az elektronikus sűrűségmérés frekvenciaoszcillátor alkalmazásával.
  A hatályban lévő jogszabályi rendelkezésekkel összhangban a megszabott vizsgálati hőmérséklet 20 °C.
  1.3.   Alapelv és meghatározások
  A módszer alapelve mindenekelőtt a bor térfogatkoncentrációs lepárlásában áll. A lepárlás módszerének leírása e fejezet 3. bekezdésében található. E lepárlás lehetővé teszi a nem illékony anyagok kiszűrését. Az etanol homológjai, csakúgy mint az észterekben található etanol és etanolhomológok, szintén részét képzik az alkoholtartalomnak, mivel a párlatban megtalálhatóak.
  Ezek után a kinyert párlat sűrűségét vizsgáljuk. Egy folyadék sűrűsége adott hőmérsékleten megegyezik a tömege és térfogata hányadosának:
  ρ = m/V, amelyet bor esetében g/ml mértékegységben fejezünk ki.
  A víz-alkohol oldatok, így párlatok esetében a hőmérséklet ismeretében táblázatok állnak rendelkezésre az alkoholtartalom meghatározására sűrűség alapján. Ez az alkoholtartalom megfelel a borénak (térfogatkoncentrációs lepárlás).
  E módszer során a párlatsűrűség elektronikus sűrűségméréssel kerül megállapításra frekvenciaoszcillátor alkalmazásával. Az alapelv a mintát magában foglaló, elektromágneses gerjesztésnek kitett cső oszcillációs idejének mérésében áll. A sűrűség ekkor kiszámítható az oszcilláció periódusa alapján a következő képlet szerint:

  (1)







  ρ | = | a minta sűrűsége |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | gerjesztett rezgés periódusa |
| M | = | az üres cső tömege |
| C | = | rugóállandó |
| V | = | a rezgő minta térfogata |

4.

A4–B bekezdés után a következő 4–C. bekezdés kerül beillesztésre:

„4.C.   A borok alkoholtartalmának meghatározása elektronikus sűrűségméréssel, frekvenciaoszcillátor alkalmazásával

1.   Mérési módszer

1.1.   Cím és bevezetés

A borok térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalmát a forgalmazásuk előtt meg kell mérni, nevezetesen a címkézési szabályok betartására való tekintettel.

A térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalom e fejezet (1) bekezdésében kerül meghatározásra.

1.2.   Cél és alkalmazási kör

A leírt mérési módszer az elektronikus sűrűségmérés frekvenciaoszcillátor alkalmazásával.

A hatályban lévő jogszabályi rendelkezésekkel összhangban a megszabott vizsgálati hőmérséklet 20 °C.

1.3.   Alapelv és meghatározások

A módszer alapelve mindenekelőtt a bor térfogatkoncentrációs lepárlásában áll. A lepárlás módszerének leírása e fejezet 3. bekezdésében található. E lepárlás lehetővé teszi a nem illékony anyagok kiszűrését. Az etanol homológjai, csakúgy mint az észterekben található etanol és etanolhomológok, szintén részét képzik az alkoholtartalomnak, mivel a párlatban megtalálhatóak.

Ezek után a kinyert párlat sűrűségét vizsgáljuk. Egy folyadék sűrűsége adott hőmérsékleten megegyezik a tömege és térfogata hányadosának:

ρ = m/V, amelyet bor esetében g/ml mértékegységben fejezünk ki.

A víz-alkohol oldatok, így párlatok esetében a hőmérséklet ismeretében táblázatok állnak rendelkezésre az alkoholtartalom meghatározására sűrűség alapján. Ez az alkoholtartalom megfelel a borénak (térfogatkoncentrációs lepárlás).

E módszer során a párlatsűrűség elektronikus sűrűségméréssel kerül megállapításra frekvenciaoszcillátor alkalmazásával. Az alapelv a mintát magában foglaló, elektromágneses gerjesztésnek kitett cső oszcillációs idejének mérésében áll. A sűrűség ekkor kiszámítható az oszcilláció periódusa alapján a következő képlet szerint:

Formula (1)

ρ

=

a minta sűrűsége

T

=

gerjesztett rezgés periódusa

M

=

az üres cső tömege

C

=

rugóállandó

V

=

a rezgő minta térfogata

E relációnak a következő formája van: ρ = A T2 – B (2) ; egyenes arányosság áll fenn tehát a sűrűség és a periódus négyzete között. Az A és B állandók az oszcillátorok sajátosságaitól függnek, és ismert sűrűségű folyadékok periódusának mérésével becsülhetők meg.

1.4.   Reagensek és termékek

1.4.1.   Referenciafolyadékok

Két referenciafolyadék segít a sűrűségmérő beállításában. A referenciafolyadékok sűrűségének közre kell fognia a mérendő párlatok sűrűségét. A referenciafolyadékok sűrűsége közötti eltérésnek 0,01000 g/ml-nél lehetőleg nagyobbnak kell lenniük. Sűrűségüket 20,00 +/– 0,05 °C-on kevesebb mint +/– 0,00005 g/ml pontossággal kell ismerni.

A borok térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalmának elektronikus sűrűségméréssel történő meghatározásához a következő referenciafolyadékok alkalmasak:

| — | száraz levegő (nem szennyezett), |
| --- | --- |

—

száraz levegő (nem szennyezett),

| — | legalább 3-as fokozatú víz, mely a 3696:1987 ISO szabványnak felel meg, |
| --- | --- |

—

legalább 3-as fokozatú víz, mely a 3696:1987 ISO szabványnak felel meg,

| — | a referenciasűrűségű víz-alkohol oldatok, |
| --- | --- |

—

a referenciasűrűségű víz-alkohol oldatok,

| — | 2 mm2/s-nál kisebb nemzeti viszkozitásszabványhoz kötődő oldatok. |
| --- | --- |

—

2 mm2/s-nál kisebb nemzeti viszkozitásszabványhoz kötődő oldatok.

1.4.2.   Tisztító- és szárítótermékek

| — | detergensek, savak, |
| --- | --- |

—

detergensek, savak,

| — | szerves oldószerek: 96 térfogatszázalékos etanol, tiszta aceton. |
| --- | --- |

—

szerves oldószerek: 96 térfogatszázalékos etanol, tiszta aceton.

1.5.   Berendezés

1.5.1.   Frekvenciaoszcilátoros elektronikus sűrűségmérő

Az elektronikus sűrűségmérő a következő alkotóelemekkel rendelkezik:

| — | mérőcella, amely mérőcsövet, valamint termosztatikus kamrát foglal magában, |
| --- | --- |

—

mérőcella, amely mérőcsövet, valamint termosztatikus kamrát foglal magában,

| — | a csövet rezgésbe hozó és az oszcilláció periódusát mérő rendszer, |
| --- | --- |

—

a csövet rezgésbe hozó és az oszcilláció periódusát mérő rendszer,

| — | óra, |
| --- | --- |

—

óra,

| — | numerikus kijelző és esetleg számológép. |
| --- | --- |

—

numerikus kijelző és esetleg számológép.

A sűrűségmérőt minden rezgéstől mentes, teljes mértékben stabil felületre kell helyezni.

1.5.2.   A mérőegység hőmérsékletének ellenőrzése

A mérőcsövet termosztatikus kamrába kell helyezni. A hőmérsékletstabilitásnak +/– 0,02 °C-nál jobbnak kell lennie.

Ha a sűrűségmérő lehetővé teszi, a mérőcella hőmérsékletét ellenőrizni kell, mert az nagy hatással lehet a mérési eredményre. Egy 10 térfogatszázalék alkoholtartalmú víz-alkohol oldat sűrűsége 20 °C-on 0,98471 g/ml, 21 °C-on 0,98447 g/ml, az eltérés tehát 0,00024 g/ml.

A mérési hőmérséklet 20 °C. A mérőcella hőmérsékletének mérése 0,01 °C-nál kisebb felbontású hőmérővel történik, a nemzeti szabványoknak megfelelően. +/– 0,07 °C-nál kisebb pontatlanság engedhető meg a hőmérsékletméréskor.

1.5.3.   A műszer kalibrálása

A műszert az első használat előtt, majd hat hónaponként – illetve ha nem kielégítően működik – kell kalibrálni. A cél két referenciafolyadék használata az A és B állandók kiszámításához (lásd (2) reláció). A kalibrálás gyakorlati elvégzéséhez a műszer használati utasítását kell követni. Elvben a kalibrálás száraz levegővel (a légköri nyomás figyelembevételével) és rendkívül tiszta vízzel történik (kétszer desztillált és/vagy mikroszűréssel kezelt, nagy fajlagos ellenállású [> 18 MΩ] víz).

1.5.4.   A kalibrálás ellenőrzése

A kalibrálás ellenőrzéséhez megmérjük a referenciafolyadék sűrűségét.

A levegő sűrűségmérését minden nap el kell végezni. Az elméleti és a valós sűrűség közötti, 0,00008 g/ml nagyobb eltérés a cső eldugulását jelentheti. A tisztítás ilyenkor elengedhetetlen. A tisztítás után ismét meg kell mérni a levegő sűrűségét, amennyiben az ellenőrzés nem vezet eredményre, igazítani kell a műszeren.

A víz sűrűségét ugyancsak ellenőrizni kell, amennyiben a elméleti és a valós sűrűség közötti eltérés 0,00008 g/ml-nél nagyobb, igazítani kell a műszeren.

Ha a mérőcella hőmérséklet-ellenőrzése túl nehézkesnek bizonyul, az analizált párlatokéhoz hasonló, térfogatszázalékban meghatározott alkoholtartalommal rendelkező víz-alkohol oldat közvetlen sűrűségellenőrzése is lehetséges.

1.5.5.   Ellenőrzés

Amennyiben egy referenciaoldat elméleti, +/– 0,00005 g/ml pontossággal ismert sűrűsége és a mérés közötti eltérés 0,00008 g/ml-nél nagyobb, ellenőrizni kell a mérőcella hőmérsékletét.

1.6.   Mintavételezés és a minták előkészítése

(lásd e fejezet 3. pontját: »A párlat kinyerése«)

1.7.   Eljárás

A párlat kinyerése után sűrűségméréssel megmérjük vagy a sűrűségét, vagy a térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalmát.

A vizsgálatot végző személy meggyőződik arról, hogy a mérőcella hőmérséklete állandó. A sűrűségmérő cellájában található párlat nem tartalmazhat légbuborékokat, és homogén kell, hogy legyen. Amennyiben olyan világítórendszerrel rendelkezünk, amely lehetővé teszi a légbuborék-mentesség ellenőrzését, az ellenőrzés után gyorsan le kell azt kapcsolni, mivel a lámpa által keltett hő hatással van a mérési hőmérsékletre.

Ha a műszer csak az oszcilláció periódusára ad választ, az A és B állandók segítségével kell kiszámítani a sűrűséget (lásd 1.3.). Ha a műszer nem adja meg közvetlenül a térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalmat, a sűrűség ismeretében a táblázatok segítségével megtudhatjuk azt.

1.8.   Eredmények meghatározása

A bor térfogatszázalékos alkoholtartalma a párlatéval megegyezik. Mértékegysége: »% vol.«.

Amennyiben a hőmérsékleti feltételek nem teljesülnek, korrekció szükséges a 20 °C-on történő meghatározáshoz. Az eredményt két tizedessel kell megadni.

1.9.   Megjegyzés

A mérőegységbe helyezett mennyiségnek kielégítőnek kell lennie az előző minta által történő szennyeződés elkerüléséhez. Éppen ezért két mérés szükségeltetik. Ha ezek nem vezetnek az ismételhetőségi határon belül eső eredményekhez, harmadik mérés szükséges. Általában a két utolsó mérés hasonló, ilyenkor az első értéket figyelmen kívül hagyjuk.

1.10.   Precizitás

A 4 és 18 % vol. közötti térfogatszázalékban kifejezett alkoholtartalmú minták esetében:

| Ismételhetőség (r) | = | 0,067 (% vol.), |
| --- | --- | --- |
| Reprodukálhatóság (R) | = | 0,0454 + 0,0105 x alkoholtartalom. |

Ismételhetőség (r)

=

0,067 (% vol.),

Reprodukálhatóság (R)

=

0,0454 + 0,0105 x alkoholtartalom.

2.   Laboratóriumközi vizsgálat. Kiegészítő precizitás és pontosság

Az 1.10. bekezdésben található módszer teljesítményjellemzői egy, a nemzetközi szinten meghatározott eljárásoknak megfelelő, hat mintán és tizenegy laboratórium által elvégzett laboratóriumközi vizsgálat eredményéből származnak.

Minden részlet és a vizsgálat során elvégzett, ismételhetőségi és reprodukálhatósági számítás megtalálható a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal vizsgálati módszereinek nemzetközi gyűjteményének (Recueil International des Méthodes d’Analyse): 4.B.2. »TÉRFOGATSZÁZALÉKBAN KIFEJEZETT ALKOHOLTARTALOM« című fejezetében – (2004-es kiadás).”

---

| 2.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/8

---

A BIZOTTSÁG 356/2005/EK RENDELETE

(2005. március 1.)

a merevítőrudas zsákhálók és a passzív halászeszköz jelölésére és azonosítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke c) pontjára és 20. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A halászati tevékenységek felügyelete és ellenőrzése szükséges, különösen egyes technikai védelmi intézkedések tekintetében, amelyek – többek között – meghatározzák a szembőséget, a halászati tevékenység időkorlátait és a passzív halászeszközök egyéb jellemzőit. E célból a halászhajókon alkalmazott halászeszköznek könnyen azonosíthatónak és ellenőrizhetőnek kell lennie. Az e követelményeknek való megfelelés érdekében részletes szabályokat kell megállapítani a közösségi vizeken alkalmazott egyes halászeszközök jelölésére és azonosítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(1)

A halászati tevékenységek felügyelete és ellenőrzése szükséges, különösen egyes technikai védelmi intézkedések tekintetében, amelyek – többek között – meghatározzák a szembőséget, a halászati tevékenység időkorlátait és a passzív halászeszközök egyéb jellemzőit. E célból a halászhajókon alkalmazott halászeszköznek könnyen azonosíthatónak és ellenőrizhetőnek kell lennie. Az e követelményeknek való megfelelés érdekében részletes szabályokat kell megállapítani a közösségi vizeken alkalmazott egyes halászeszközök jelölésére és azonosítására vonatkozóan.

| (2) | E rendelet megfelelő végrehajtása érdekében szükséges betiltani azon halászeszközök használatát, amelyek nincsenek összhangban a rendeletben meghatározott követelményekkel csakúgy, mint azon eszközök fedélzeten való tárolását, amelyek nem felelnek meg a rendelet valamely rendelkezésének. |
| --- | --- |

(2)

E rendelet megfelelő végrehajtása érdekében szükséges betiltani azon halászeszközök használatát, amelyek nincsenek összhangban a rendeletben meghatározott követelményekkel csakúgy, mint azon eszközök fedélzeten való tárolását, amelyek nem felelnek meg a rendelet valamely rendelkezésének.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

A jelen rendelet meghatározza a merevítőrudas zsákhálók és a passzív halászeszközök jelölésére és azonosítására vonatkozó részletes szabályokat.

2. cikk

Alkalmazási kör

(1)   Ez a rendelet a közösségi vizeken halászó hajókra vonatkozik.

(2)   Ezt a rendeletet nem kell alkalmazni a parti tagállamok partvonalától számított 12 tengeri mérföldön belül.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | a „passzív halászeszköz” a következőket jelenti:






  i. | horogsorok; |
| --- | --- | --- |

a)

a „passzív halászeszköz” a következőket jelenti:

i.

horogsorok;

| ii. | kopoltyúhálók, állítóhálók, tükörhálók, amelyek egy vagy több különálló hálóból állhatnak, amelyeket felső, alsó és összekötő zsinegekkel szerelhetnek fel, és amelyek horgonyzó, úszó és navigációs felszerelésekkel láthatók el. |
| --- | --- |

ii.

kopoltyúhálók, állítóhálók, tükörhálók, amelyek egy vagy több különálló hálóból állhatnak, amelyeket felső, alsó és összekötő zsinegekkel szerelhetnek fel, és amelyek horgonyzó, úszó és navigációs felszerelésekkel láthatók el.

| b) | a „merevítőrudas zsákháló” olyan zsákháló, amelyet merevítőruddal vontatnak. |
| --- | --- |

b)

a „merevítőrudas zsákháló” olyan zsákháló, amelyet merevítőruddal vontatnak.

4. cikk

Tilalom

(1)   Ezen rendelet előírásaival összhangban tilos azon passzív halászeszközök, bóják és merevítőrudas zsákhálók halászati célokra való használata, amelyek nincsenek jelölve és nem azonosíthatók.

(2)   Tilos a fedélzeten tartani:

| a) | a merevítőrudas zsákhálóhoz tartozó merevítőrudakat, amelyeken a külső lajstromozási betű- és számjegyek nem az 5. cikkel összhangban vannak feltüntetve; |
| --- | --- |

a)

a merevítőrudas zsákhálóhoz tartozó merevítőrudakat, amelyeken a külső lajstromozási betű- és számjegyek nem az 5. cikkel összhangban vannak feltüntetve;

| b) | passzív halászeszközt, amelyet nem a 7. cikkel összhangban címkéztek fel; |
| --- | --- |

b)

passzív halászeszközt, amelyet nem a 7. cikkel összhangban címkéztek fel;

| c) | bójákat, amelyeket nem a 10. cikkel összhangban címkéztek fel. |
| --- | --- |

c)

bójákat, amelyeket nem a 10. cikkel összhangban címkéztek fel.

II. FEJEZET

MEREVÍTŐRUDAS ZSÁKHÁLÓK

5. cikk

A merevítőrudas zsákhálókkal kapcsolatos kötelezettségek

A hajó parancsnoka vagy képviselője gondoskodik arról, hogy minden egyes fedélzeten levő, illetve halászati célokra használt zsákháló összeszerelt merevítőrúdján vagy kopásvédőjén tisztán fel legyenek tüntetve a hajó külső lajstromozási betű- és számjegyei.

III. FEJEZET

PASSZÍV HALÁSZESZKÖZ

6. cikk

A passzív halászeszközzel kapcsolatos kötelezettségek

A hajó parancsnoka vagy képviselője gondoskodik arról, hogy minden egyes fedélzeten levő, illetve halászati célokra használt passzív halászeszköz világosan jelölve és azonosítható legyen a jelen fejezet rendelkezéseivel összhangban.

7. cikk

Az azonosító jelek feltüntetése

A halászati célokra használt passzív halászeszközön állandó jelleggel láthatónak kell lenniük a külső lajstromozási betű- és számjegyeknek, amelyek a hajótest oldalán vannak feltüntetve.

| a) | minden egyes passzív halászeszköz felső, első szemsorának mindkét végéhez erősített címkén; |
| --- | --- |

a)

minden egyes passzív halászeszköz felső, első szemsorának mindkét végéhez erősített címkén;

| b) | az egy tengeri mérföldnél hosszabb passzív eszköz esetében a halászati eszköz felső, első szemsorához egy tengeri mérföldnél nem nagyobb szabályos távolságonként hozzáerősített címkéken oly módon, hogy az egy tengeri mérföldnél hosszabb passzív halászeszköz egyetlen része se maradjon címkézetlen. |
| --- | --- |

b)

az egy tengeri mérföldnél hosszabb passzív eszköz esetében a halászati eszköz felső, első szemsorához egy tengeri mérföldnél nem nagyobb szabályos távolságonként hozzáerősített címkéken oly módon, hogy az egy tengeri mérföldnél hosszabb passzív halászeszköz egyetlen része se maradjon címkézetlen.

8. cikk

Címkék

(1)   Minden címke:

| a) | tartós anyagból készül; |
| --- | --- |

a)

tartós anyagból készül;

| b) | szorosan hozzá van illesztve a halászeszközhöz; |
| --- | --- |

b)

szorosan hozzá van illesztve a halászeszközhöz;

| c) | legalább 65 milliméter széles; |
| --- | --- |

c)

legalább 65 milliméter széles;

| d) | legalább 75 milliméter hosszú. |
| --- | --- |

d)

legalább 75 milliméter hosszú.

2.   A minden címkén feltüntetett betű- és számjegyek nem törölhetők, nem módosíthatók, illetve nem válhatnak olvashatatlanná.

IV. FEJEZET

BÓJÁK

9. cikk

A bójákkal kapcsolatos kötelezettségek

A hajók parancsnokai vagy képviselői gondoskodnak arról, hogy a mellékletben foglaltaknak megfelelően felszerelt szélső és közbenső jelölőbójákat minden egyes halászati célra használt passzív eszközhöz rögzítik, illetve azokat a jelen fejezet rendelkezéseivel összhangban telepítik.

10. cikk

Az azonosító kód feltüntetése

(1)   A külső lajstromozási betű- és számjegyeknek, amelyek a hajótest oldalán vannak feltüntetve minden egyes szélső és közbenső jelölőbóján állandó jelleggel láthatónak kell lenniük:

| a) | amennyire csak lehetséges, a betű- és számjegyeket a víztől minél magasabban kell feltüntetni, hogy világosan láthatók legyenek; |
| --- | --- |

a)

amennyire csak lehetséges, a betű- és számjegyeket a víztől minél magasabban kell feltüntetni, hogy világosan láthatók legyenek;

| b) | olyan színnel, amely kontrasztos azzal a felülettel, amelyre festik. |
| --- | --- |

b)

olyan színnel, amely kontrasztos azzal a felülettel, amelyre festik.

(2)   A jelölőbóján feltüntetett betű- és számjegyek nem törölhetők, nem módosíthatók, illetve nem kophatnak el olvashatatlanná válva.

11. cikk

Zsinegek

(1)   A bójákat a passzív halászeszközhöz rögzítő zsinegeket víz alá süllyedő anyagból kell készíteni vagy nehezékkel kell ellátni.

(2)   A szélső jelölőbójákat a többi halászeszközzel összekötő zsinegeket az adott halászati eszköz széleihez kell rögzíteni.

12. cikk

Szélső jelölőbóják

(1)   A szélső jelölőbójákat oly módon kell telepíteni, hogy a halászeszköz két végének helyzete bármikor meghatározható legyen.

(2)   Minden szélső jelölőbója antennája a vízszint felett legalább 1,5 méter magas az úszótest felső részétől mérve.

(3)   A szélső jelölőbóják színesek, de nem lehetnek piros és zöld színűek.

(4)   Minden egyes szélső jelölőbója rendelkezik a következőkkel:

| a) | egy vagy két négyszögletes, legalább 40 centiméter széles zászlóval; amennyiben egy bóján két zászlónak kell lennie, a köztük levő távolság legalább 20 centiméter; a vízszint és az első zászló közötti távolság legalább 80 centiméter; az egy adott háló széleit jelölő zászlók színe azonos, de nem lehet fehér, méretük pedig azonos; |
| --- | --- |

a)

egy vagy két négyszögletes, legalább 40 centiméter széles zászlóval; amennyiben egy bóján két zászlónak kell lennie, a köztük levő távolság legalább 20 centiméter; a vízszint és az első zászló közötti távolság legalább 80 centiméter; az egy adott háló széleit jelölő zászlók színe azonos, de nem lehet fehér, méretük pedig azonos;

| b) | egy vagy két sárga színű és ötmásodpercenként villanó (F1 Y5s) lámpa, amelyek legalább két tengeri mérföld távolságból láthatók; |
| --- | --- |

b)

egy vagy két sárga színű és ötmásodpercenként villanó (F1 Y5s) lámpa, amelyek legalább két tengeri mérföld távolságból láthatók;

| c) | a bója tetején levő jel egy legalább 25 centiméter átmérőjű gömb, amely alatt egy vagy két fényes szalag található, amelyek nem lehetnek piros vagy zöld színűek, és legalább 6 centiméter szélesek. A bója tetején levő jelzés helyett gömbalakú radarvisszaverő is használható; |
| --- | --- |

c)

a bója tetején levő jel egy legalább 25 centiméter átmérőjű gömb, amely alatt egy vagy két fényes szalag található, amelyek nem lehetnek piros vagy zöld színűek, és legalább 6 centiméter szélesek. A bója tetején levő jelzés helyett gömbalakú radarvisszaverő is használható;

| d) | radarvisszaverők, amelyek legalább két mérföld távolságból visszaverik a radarhullámokat. |
| --- | --- |

d)

radarvisszaverők, amelyek legalább két mérföld távolságból visszaverik a radarhullámokat.

13. cikk

A szélső bóják rögzítése

A szélső jelölőbójákat a következőképpen kell a passzív halászeszközhöz rögzíteni:

| a) | a nyugati szektorban (vagyis az az iránytű szerinti félkör, amely déltől, nyugaton át egészen északig terjed északot is magában foglalva) található bója két zászlóval, két fényes és csíkos szalaggal, két lámpával és a 8. cikknek megfelelően egy címkével van ellátva; |
| --- | --- |

a)

a nyugati szektorban (vagyis az az iránytű szerinti félkör, amely déltől, nyugaton át egészen északig terjed északot is magában foglalva) található bója két zászlóval, két fényes és csíkos szalaggal, két lámpával és a 8. cikknek megfelelően egy címkével van ellátva;

| b) | a keleti szektorban (vagyis az az iránytű szerinti félkör, amely északtól, keleten át egészen délig terjed, delet is magában foglalva) található bója egy zászlóval, egy fényes és csíkos szalaggal, egy lámpával és a 8. cikknek megfelelően egy címkével van ellátva. |
| --- | --- |

b)

a keleti szektorban (vagyis az az iránytű szerinti félkör, amely északtól, keleten át egészen délig terjed, delet is magában foglalva) található bója egy zászlóval, egy fényes és csíkos szalaggal, egy lámpával és a 8. cikknek megfelelően egy címkével van ellátva.

A címkének a 10. cikkben foglalt információkat kell tartalmaznia.

14. cikk

Közbenső jelölőbóják

(1)   A közbenső jelölőbójákat az egy tengeri mérföldnél hosszabb halászeszközökhöz kell rögzíteni.

(2)   A közbenső jelölőbójákat egymástól legfeljebb 1 tengeri mérföld távolságra kell elhelyezni úgy, hogy az egy tengeri mérföld hosszú vagy annál hosszabb eszköz egyik része se maradjon jelöletlen.

(3)   A közbenső jelölőbóják jellemzői megegyeznek a keleti szektorban található szélső jelölőbóják jellemzőivel, kivéve a következőket:

| a) | a zászlók fehér színűek; |
| --- | --- |

a)

a zászlók fehér színűek;

| b) | minden ötödik közbenső jelölőbóját radarvisszaverővel kell felszerelni, amely legalább két tengeri mérföld távolságból visszaveri a radarhullámokat. |
| --- | --- |

b)

minden ötödik közbenső jelölőbóját radarvisszaverővel kell felszerelni, amely legalább két tengeri mérföld távolságból visszaveri a radarhullámokat.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

15. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2005. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. március 1-jén.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o. A legutóbb az 1954/2003/EK rendelettel (HL L 289., 2003.11.7., 1. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

A SZÉLSŐ ÉS KÖZBENSŐ JELÖLŐBÓJÁK JELLEMZŐI

Image

---

| 2.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/12

---

A TANÁCS 2005/15/EK IRÁNYELVE

(2005. február 28.)

a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló 2000/29/EK irányelv IV. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 14. cikke (2) bekezdésének d) pontjára,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2004/102/EK irányelv (2) módosítja a 2000/29/EK irányelvet, és azt a tagállamok 2005. március 1-jéig végrehajtják. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/102/EK irányelv (2) módosítja a 2000/29/EK irányelvet, és azt a tagállamok 2005. március 1-jéig végrehajtják.

| (2) | A 2004/102/EK irányelv fával és fatermékekkel kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. A raklapokkal, dobozokkal és alomfával kapcsolatos intézkedések összhangba hozzák a közösségi intézkedéseket a FAO Növény-egészségügyi intézkedésekhez megállapított nemzetközi szabványának 15. számú, 2002. márciusi, a Növény-egészségügyi Intézkedések Negyedik Átmeneti Bizottsága (ICPM) által elfogadott, „A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatással”. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/102/EK irányelv fával és fatermékekkel kapcsolatos rendelkezéseket tartalmaz. A raklapokkal, dobozokkal és alomfával kapcsolatos intézkedések összhangba hozzák a közösségi intézkedéseket a FAO Növény-egészségügyi intézkedésekhez megállapított nemzetközi szabványának 15. számú, 2002. márciusi, a Növény-egészségügyi Intézkedések Negyedik Átmeneti Bizottsága (ICPM) által elfogadott, „A nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyag szabályozására vonatkozó iránymutatással”.

| (3) | A 15. számú szabvány meghatározza, hogy a tűlevelű és nem tűlevelű nyersfából készült facsomagolást (beleértve az alomfát) jóváhagyott eljárásoknak kell alávetni, csakúgy, mint a hőkezelés (56 °C legalább 30 percig) vagy metil-bromiddal történő fertőtlenítés. Ezen túl a fán meghatározott jelzésnek kell szerepelnie, amely igazolja, hogy a fát jóváhagyott eljárásnak vetették alá. |
| --- | --- |

(3)

A 15. számú szabvány meghatározza, hogy a tűlevelű és nem tűlevelű nyersfából készült facsomagolást (beleértve az alomfát) jóváhagyott eljárásoknak kell alávetni, csakúgy, mint a hőkezelés (56 °C legalább 30 percig) vagy metil-bromiddal történő fertőtlenítés. Ezen túl a fán meghatározott jelzésnek kell szerepelnie, amely igazolja, hogy a fát jóváhagyott eljárásnak vetették alá.

| (4) | A szabvány ugyancsak előírja, hogy az országok megkövetelhetik, hogy a jóváhagyott eljárásnak alávetett, behozott fa csomagolóanyag kéregmentes fából készüljön, és „technikai igazolás” jelzéssel legyen ellátva. |
| --- | --- |

(4)

A szabvány ugyancsak előírja, hogy az országok megkövetelhetik, hogy a jóváhagyott eljárásnak alávetett, behozott fa csomagolóanyag kéregmentes fából készüljön, és „technikai igazolás” jelzéssel legyen ellátva.

| (5) | Harmadik országok kérték, hogy a Közösség vegyen fontolóra alternatív módszereket ugyanezen cél elérése érdekében. Ennek érdekében kutatások folynak a kéregtelenítés szakmai szempontjait illetően, különösen a kezelési eljárásokat kiegészítően a kártevőkockázat csökkentésének hatékonyságának a kéregtelenítés vonatkozásában. |
| --- | --- |

(5)

Harmadik országok kérték, hogy a Közösség vegyen fontolóra alternatív módszereket ugyanezen cél elérése érdekében. Ennek érdekében kutatások folynak a kéregtelenítés szakmai szempontjait illetően, különösen a kezelési eljárásokat kiegészítően a kártevőkockázat csökkentésének hatékonyságának a kéregtelenítés vonatkozásában.

| (6) | E kutatás eredményeire való várakozás alatt helyénvaló a kéregmentes fára vonatkozó követelmények alkalmazásának elhalasztása. |
| --- | --- |

(6)

E kutatás eredményeire való várakozás alatt helyénvaló a kéregmentes fára vonatkozó követelmények alkalmazásának elhalasztása.

| (7) | A 2000/29/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

A 2000/29/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által meghatározott határidőn belül nem nyilvánított ki véleményt, |
| --- | --- |

(8)

A Növény-egészségügyi Állandó Bizottság az elnöke által meghatározott határidőn belül nem nyilvánított ki véleményt,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2000/29/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A IV. melléklet A. része I. szakaszának 2. pontja a következő bekezdéssel egészül ki a jobb oldali oszlop végén:
  „Az első francia bekezdés, amely megköveteli, hogy a fa csomagolóanyag kéregmentes gömbfából készüljön, kizárólag 2006. március 1-jétől alkalmazandó.” |
| --- | --- |

1.

A IV. melléklet A. része I. szakaszának 2. pontja a következő bekezdéssel egészül ki a jobb oldali oszlop végén:

„Az első francia bekezdés, amely megköveteli, hogy a fa csomagolóanyag kéregmentes gömbfából készüljön, kizárólag 2006. március 1-jétől alkalmazandó.”

| 2. | A IV. melléklet A. része I. szakaszának 8. pontja a következő bekezdéssel egészül ki a jobb oldali oszlop végén:
  „Az a) pont első sora, amely megköveteli, hogy a fa csomagolóanyag kéregmentes gömbfából készüljön, kizárólag 2006. március 1-jétől alkalmazandó.” |
| --- | --- |

2.

A IV. melléklet A. része I. szakaszának 8. pontja a következő bekezdéssel egészül ki a jobb oldali oszlop végén:

„Az a) pont első sora, amely megköveteli, hogy a fa csomagolóanyag kéregmentes gömbfából készüljön, kizárólag 2006. március 1-jétől alkalmazandó.”

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2005. február 28-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Haladéktalanul közlik a Bizottsággal ezen rendelkezések szövegét, valamint egy megfelelési táblázatot e rendelkezések és ezen irányelv között.

Ezeket a rendelkezéseket 2005. március 1-jétől kell alkalmazni.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb előírásait, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 28-án

a Tanács részéről

az elnök

F. BODEN

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o. A legutóbb a 2004/102/EK bizottsági irányelvvel (HL L 309., 2004.10.6., 9. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 309., 2004.10.6., 9. o.

2

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 2.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/14

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. február 24.)

az Europol igazgatójának a harmadik államokkal és nem európai uniós szervekkel kötendő megállapodásokra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló, 2000. március 27-i határozat módosításáról

(2005/169/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Rendőrségi Hivatal létrehozásáról szóló egyezmény (Europol-egyezmény) (1) 42. cikkének (2) bekezdésére, 10. cikkének (4) bekezdésére és 18. cikkére,

tekintettel az Europol által harmadik államokkal és nem európai uniós szervekkel fenntartott külső kapcsolatokra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. november 3-i tanácsi jogi aktusra (2) és különösen annak 2. cikkére,

tekintettel a harmadik felektől származó információk Europol által történő átvételére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. november 3-i tanácsi jogi aktusra (3) és különösen annak 2. cikkére,

tekintettel a személyes adatok Europol által harmadik államoknak és harmadik szerveknek történő továbbítására vonatkozó szabályok elfogadásáról szóló, 1999. március 12-i tanácsi jogi aktusra (4) és különösen annak 2. és 3. cikkére,

mivel:

| (1) | A műveleti követelmények és a szervezett bűnözés különböző formái ellen az Europolon keresztül folytatott küzdelem eredményessége érdekében szükséges, hogy Izraelt felvegyék azon harmadik államok jegyzékébe, amelyek vonatkozásában az Europol igazgatója tárgyalások megkezdésére szóló felhatalmazással rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A műveleti követelmények és a szervezett bűnözés különböző formái ellen az Europolon keresztül folytatott küzdelem eredményessége érdekében szükséges, hogy Izraelt felvegyék azon harmadik államok jegyzékébe, amelyek vonatkozásában az Europol igazgatója tárgyalások megkezdésére szóló felhatalmazással rendelkezik.

| (2) | A 2000. március 27-i tanácsi határozatot (5) ezért módosítani kell, |
| --- | --- |

(2)

A 2000. március 27-i tanácsi határozatot (5) ezért módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A 2000. március 27-i tanácsi határozat a következőképpen módosul:

| | A 2. cikk (1) bekezdésében a „Harmadik államok” alatti betűrendes lista az alábbi állammal egészül ki:






  „— | Izrael”. |
| --- | --- | --- |

A 2. cikk (1) bekezdésében a „Harmadik államok” alatti betűrendes lista az alábbi állammal egészül ki:

„—

Izrael”.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  HL C 316., 1995.11.27., 2. o.

1

(2)  HL C 26., 1999.1.30., 19. o.

2

(3)  HL C 26., 1999.1.30., 17. o.

3

(4)  HL C 88., 1999.3.30., 1. o.

4

(5)  HL C 106., 2000.4.13., 1. o. A legutóbb a 2004. december 2-i határozattal (HL C 317., 2004.12.22., 1. o.) módosított határozat.

5

---

Bizottság

| 2.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/15

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. június 16.)

a Belgium, Németország és Hollandia által bejelentett, Rotterdam, Antwerpen és a Ruhr-vidék között épülő propilénszállítási csővezeték építéséhez adott támogatásokról

C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)

(az értesítés a B(2004) 2031. számú dokumentummal történt)

(Csak a német, francia és holland nyelvű szövegek hitelesek)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/170/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első számozatlan bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térséget létrehozó egyezményre, és nevezetesen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután felkérte az érdekelteket, hogy ismertessék észrevételeiket a fenti cikkeknek (1) megfelelően, és tekintettel ezekre az észrevételekre,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2002 ősze óta, a Bizottság nem hivatalosan kapcsolatban állt a német és holland hatóságokkal egy propilén-csővezeték építési projekt német és holland szakaszaihoz adandó állami támogatás tárgyában. A Bizottság 2002. február 13-án írt Németországnak és az 2003. március 27-én válaszolt. A Bizottság ezután nem hivatalosan kapcsolatban állt a belga hatóságokkal is. Az európai petrolkémiai gyártók egyesülete (APPE) egy ezt a projektet alátámasztó jelentést tett közzé 2003. május 15-i levelében. A 2003. július 24-i, 2003. szeptember 4-i és 2003. október 16-i levelekben a német, holland és belga hatóságok bejelentették, hogy támogatást adnak a projekt hozzájuk tartozó részeihez. Ezeket az iratokat rendre az N 355/03, N 400/03 és N 473/03 számokon iktatták. |
| --- | --- |

(1)

2002 ősze óta, a Bizottság nem hivatalosan kapcsolatban állt a német és holland hatóságokkal egy propilén-csővezeték építési projekt német és holland szakaszaihoz adandó állami támogatás tárgyában. A Bizottság 2002. február 13-án írt Németországnak és az 2003. március 27-én válaszolt. A Bizottság ezután nem hivatalosan kapcsolatban állt a belga hatóságokkal is. Az európai petrolkémiai gyártók egyesülete (APPE) egy ezt a projektet alátámasztó jelentést tett közzé 2003. május 15-i levelében. A 2003. július 24-i, 2003. szeptember 4-i és 2003. október 16-i levelekben a német, holland és belga hatóságok bejelentették, hogy támogatást adnak a projekt hozzájuk tartozó részeihez. Ezeket az iratokat rendre az N 355/03, N 400/03 és N 473/03 számokon iktatták.

| (2) | A Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért Németországtól 2003. augusztus 27-i levelében, amelyet Németország 2003. október 6-i, 15-i és 28-i leveleiben teljesített. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság kiegészítő tájékoztatást kért Németországtól 2003. augusztus 27-i levelében, amelyet Németország 2003. október 6-i, 15-i és 28-i leveleiben teljesített.

| (3) | A 2003. november 11-i B(2003) 4080 határozatban a Bizottság megindította a szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást a bejelentett intézkedésekkel kapcsolatban. Ennek a határozatnak a címzettjei Németország, Hollandia és Belgium voltak, ugyanazon a napon: az eljárásokat rendre a C 67/03, C 68/03 és C 69/03 számokon iktatták. Németország, Hollandia és Belgium észrevételeiket ehhez a határozathoz 2003. december 12-i, 18-i és 22-i leveleikben tették meg. A Bizottság az információk kiegészítését kérte 2004. január 23-i leveleiben, amelyekre a vonatkozó tagállamok 2004. február 20-i, február 27- és március 2-i leveleikben válaszoltak. |
| --- | --- |

(3)

A 2003. november 11-i B(2003) 4080 határozatban a Bizottság megindította a szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárást a bejelentett intézkedésekkel kapcsolatban. Ennek a határozatnak a címzettjei Németország, Hollandia és Belgium voltak, ugyanazon a napon: az eljárásokat rendre a C 67/03, C 68/03 és C 69/03 számokon iktatták. Németország, Hollandia és Belgium észrevételeiket ehhez a határozathoz 2003. december 12-i, 18-i és 22-i leveleikben tették meg. A Bizottság az információk kiegészítését kérte 2004. január 23-i leveleiben, amelyekre a vonatkozó tagállamok 2004. február 20-i, február 27- és március 2-i leveleikben válaszoltak.

| (4) | A Bizottság határozata az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) kihirdetésre került. Ehhez három érdekelt fél juttatta el észrevételeit, amelyeket a Bizottság tudomására hozott Németországnak, Hollandiának és Belgiumnak. 2004. március 5-i, 29-i és 11-i leveleikben az utóbbiak megjegyzéseket fűztek ezekhez az észrevételekhez. Végül 2004. május 25-i és június 4-i leveleikben megküldték a kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság határozata az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) kihirdetésre került. Ehhez három érdekelt fél juttatta el észrevételeit, amelyeket a Bizottság tudomására hozott Németországnak, Hollandiának és Belgiumnak. 2004. március 5-i, 29-i és 11-i leveleikben az utóbbiak megjegyzéseket fűztek ezekhez az észrevételekhez. Végül 2004. május 25-i és június 4-i leveleikben megküldték a kiegészítő információkat.

2.   A SZÓBANFORGÓ INTÉZKEDÉSEK RÉSZLETES LEÍRÁSA

2.1.   Általános tájékoztatás és a támogatások kedvezményezettjei

2.1.1.   A propilén és a propilén szállítása

| (5) | A propilént, amely kőolajból származó termék, polimerek előállítására használják, amelyek aztán műanyagok gyártására szolgálnak. Nyugat-Európában a propilén mintegy 70 %-át az etilén gyártásának melléktermékei teszik ki. Ebből következően a gyártóegységek elhelyezkedését gyakran az etilén-ellátási lehetőségek határozzák meg. A nyugat-európai piac globális mérete a becslések szerint mintegy 14,7 millió tonna volt 2001-ben, aminek a felét a csővezeték által ellátandó régióban használják fel. A propilénpiac jövőbeli növekedésére vonatkozó becslések 3,7 és 4,0 % között vannak az elkövetkező évekre. Az etilént jóval gyengébb, körülbelül 2 %-os növekedés jellemzi. |
| --- | --- |

(5)

A propilént, amely kőolajból származó termék, polimerek előállítására használják, amelyek aztán műanyagok gyártására szolgálnak. Nyugat-Európában a propilén mintegy 70 %-át az etilén gyártásának melléktermékei teszik ki. Ebből következően a gyártóegységek elhelyezkedését gyakran az etilén-ellátási lehetőségek határozzák meg. A nyugat-európai piac globális mérete a becslések szerint mintegy 14,7 millió tonna volt 2001-ben, aminek a felét a csővezeték által ellátandó régióban használják fel. A propilénpiac jövőbeli növekedésére vonatkozó becslések 3,7 és 4,0 % között vannak az elkövetkező évekre. Az etilént jóval gyengébb, körülbelül 2 %-os növekedés jellemzi.

| (6) | Jelenleg a propilén szállítására évente mintegy 550 uszály (egyenként 1 500 tonnás) és 4 800 tartálykocsi (egyenként 50 tonnás) érkezik a Rotterdam-Antwerpen-Köln háromszögbe. Várhatóan körülbelül 1,7 millió tonnás hiány lesz propilénből ebben a régióban 2010-ben. A vegyipari ágazat szerkezeti átalakulásának hatására ekkor a csővezetéknek valójában 2,5 millió tonnát kellene majd szállítania. |
| --- | --- |

(6)

Jelenleg a propilén szállítására évente mintegy 550 uszály (egyenként 1 500 tonnás) és 4 800 tartálykocsi (egyenként 50 tonnás) érkezik a Rotterdam-Antwerpen-Köln háromszögbe. Várhatóan körülbelül 1,7 millió tonnás hiány lesz propilénből ebben a régióban 2010-ben. A vegyipari ágazat szerkezeti átalakulásának hatására ekkor a csővezetéknek valójában 2,5 millió tonnát kellene majd szállítania.

| (7) | Ami kifejezetten a Rotterdamból Limburg déli része és a Ruhr-vidék felé történő szállítást illeti, a számok egy kissé mások. 1997-ben a szállított propilén mennyisége 93,4 millió tonnakilométer volt, amiből mintegy 4 millió volt a vasút és mintegy 89,4 millió az uszály. 2010-ben összesen mintegy évi 1,5 millió tonna szállítására kerül sor a Ruhr-vidék felé, ami évi 750 uszályt jelentene. A Rotterdamból Limburg déli részébe szállított teljes mennyiség mintegy évi 180 000 tonna lenne, vagyis 900 tartálykocsi és 70 uszály évente. |
| --- | --- |

(7)

Ami kifejezetten a Rotterdamból Limburg déli része és a Ruhr-vidék felé történő szállítást illeti, a számok egy kissé mások. 1997-ben a szállított propilén mennyisége 93,4 millió tonnakilométer volt, amiből mintegy 4 millió volt a vasút és mintegy 89,4 millió az uszály. 2010-ben összesen mintegy évi 1,5 millió tonna szállítására kerül sor a Ruhr-vidék felé, ami évi 750 uszályt jelentene. A Rotterdamból Limburg déli részébe szállított teljes mennyiség mintegy évi 180 000 tonna lenne, vagyis 900 tartálykocsi és 70 uszály évente.

2.1.2.   A kedvezményezett

| (8) | A kedvezményezett a European Pipeline Company BV (EPC) lesz, amely vegyipari vállalatok konzorciuma. Ennek jogelődje a European Pipeline Development Company (EPDC). Részvényesei a BASF AG, a Celanese Chemical Europe GmbH, a Shell Nederland Chemie BV, a DSM NV, a Rütgers Chemicals AG, a Sasol Germany GmbH, a Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, a Westgas GmbH és a SABIC Europe. Ez a konzorcium birtokolja a holland eszközöket, az eszközöket kezelő belga társaság, az EPDC Flanders NV 100 %-át és az eszközöket kezelő német társaság, a Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) 49,9 %-át (3). A Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) (4) társaság rendelkezik a fennmaradó 50,1 %-kal, de a társaságba befektetett tőkéjén felül semmiféle pénzügyi kötelezettsége nincs. Az EPC és az eszközöket kezelő belga és német társaságok együtt egy közös vállalkozást alapítottak, a „European Pipeline Administration Company”-t (EPAC), amelyre a csővezeték egészének kezelését bízzák majd. |
| --- | --- |

(8)

A kedvezményezett a European Pipeline Company BV (EPC) lesz, amely vegyipari vállalatok konzorciuma. Ennek jogelődje a European Pipeline Development Company (EPDC). Részvényesei a BASF AG, a Celanese Chemical Europe GmbH, a Shell Nederland Chemie BV, a DSM NV, a Rütgers Chemicals AG, a Sasol Germany GmbH, a Veba Oil Refining & Petrochemicals GmbH, a Westgas GmbH és a SABIC Europe. Ez a konzorcium birtokolja a holland eszközöket, az eszközöket kezelő belga társaság, az EPDC Flanders NV 100 %-át és az eszközöket kezelő német társaság, a Propylenpipeline Ruhr GmbH (PRG) 49,9 %-át (3). A Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) (4) társaság rendelkezik a fennmaradó 50,1 %-kal, de a társaságba befektetett tőkéjén felül semmiféle pénzügyi kötelezettsége nincs. Az EPC és az eszközöket kezelő belga és német társaságok együtt egy közös vállalkozást alapítottak, a „European Pipeline Administration Company”-t (EPAC), amelyre a csővezeték egészének kezelését bízzák majd.

2.1.3.   A csővezeték-projekt

| (9) | A bejelentések egy olyan csővezetékre vonatkoznak, amelynek a propilén szállítását Rotterdamból Oberhausenbe, a Ruhr-vidékre kell biztosítania, Antwerpen, Tessenderloo, Geleen és Köln érintésével. A hálózat hossza mintegy 520 km lesz. Útvonala, amely kilenc szakaszból áll, amennyire lehetséges, a meglévő etilénvezetékeket követi. A német bejelentés csak az Oberhausen és a holland határ közötti, Kölnön áthaladó szakaszra vonatkozik („2. pillér”), ahol csatlakozik egy másik szakaszhoz a Ruhr-vidék északi részén („1. pillér”). A csővezetékbe történő beruházáson kívül új tárolókapacitások épülnek a holland és belga kikötőkben, valamint a németországi Duisburgban. Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvnek (5) megfelelően, a kedvezményezett elvégzi a csővezeték egészére a környezetvédelmi hatásvizsgálatot. |
| --- | --- |

(9)

A bejelentések egy olyan csővezetékre vonatkoznak, amelynek a propilén szállítását Rotterdamból Oberhausenbe, a Ruhr-vidékre kell biztosítania, Antwerpen, Tessenderloo, Geleen és Köln érintésével. A hálózat hossza mintegy 520 km lesz. Útvonala, amely kilenc szakaszból áll, amennyire lehetséges, a meglévő etilénvezetékeket követi. A német bejelentés csak az Oberhausen és a holland határ közötti, Kölnön áthaladó szakaszra vonatkozik („2. pillér”), ahol csatlakozik egy másik szakaszhoz a Ruhr-vidék északi részén („1. pillér”). A csővezetékbe történő beruházáson kívül új tárolókapacitások épülnek a holland és belga kikötőkben, valamint a németországi Duisburgban. Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK tanácsi irányelvnek (5) megfelelően, a kedvezményezett elvégzi a csővezeték egészére a környezetvédelmi hatásvizsgálatot.

| (10) | A teljes beruházási költség 148,5 millió eurót tesz ki, ahogyan azt az 1. táblázat (6) bemutatja.
  1. táblázat
  Teljes beruházási költség






  (millió EUR) |
| --- | --- |
| Szakasz | Beruházási költség |
| Németország, „2. pillér” | 67,134 |
| Hollandia | 26,0 |
| Belgium | 55,4 |
| Összesen | 148,5 |

(10)

A teljes beruházási költség 148,5 millió eurót tesz ki, ahogyan azt az 1. táblázat (6) bemutatja.

1. táblázat

Teljes beruházási költség

(millió EUR)

Szakasz

Beruházási költség

Németország, „2. pillér”

67,134

Hollandia

26,0

Belgium

55,4

Összesen

148,5

| (11) | A csővezeték működtetése a „harmadik felek hozzáférése a hálózathoz” („open access/common carrier”) és az „alacsony profit” elveknek megfelelően történik. Minden érdekelt gyártó vagy felhasználó használhatja a csővezetéket, diszkriminációmentesen. Az utóbbi kapacitásának elegendőnek kell lennie arra, hogy megfeleljen a következő 20 év várható növekedésének. A szállítási díjak egyformák lesznek minden felhasználó számára, akár részvényes, akár nem. Megállapításuk a megtett szakaszok számától függően történik. |
| --- | --- |

(11)

A csővezeték működtetése a „harmadik felek hozzáférése a hálózathoz” („open access/common carrier”) és az „alacsony profit” elveknek megfelelően történik. Minden érdekelt gyártó vagy felhasználó használhatja a csővezetéket, diszkriminációmentesen. Az utóbbi kapacitásának elegendőnek kell lennie arra, hogy megfeleljen a következő 20 év várható növekedésének. A szállítási díjak egyformák lesznek minden felhasználó számára, akár részvényes, akár nem. Megállapításuk a megtett szakaszok számától függően történik.

| (12) | A díjak megállapítása átlátható módon történik, a vasúti és a belvízi fuvarozásban használatos díjaknak megfelelő szinten. 2006 és 2008 [...] (7). Nem lesz árengedmény a mennyiségre. A díjak naprakészségének fenntartása érdekében kétévente tanulmány készül ezekről a szállítási módokról. |
| --- | --- |

(12)

A díjak megállapítása átlátható módon történik, a vasúti és a belvízi fuvarozásban használatos díjaknak megfelelő szinten. 2006 és 2008 [...] (7). Nem lesz árengedmény a mennyiségre. A díjak naprakészségének fenntartása érdekében kétévente tanulmány készül ezekről a szállítási módokról.

| (13) | Ami a munkák és szolgáltatások igénybevételét illeti, az EPAC-nak és a PRG-nek be kell tartania a közbeszerzésekre vonatkozó közösségi és nemzeti szintű jogszabályok által előírt beszerzési eljárásokat. |
| --- | --- |

(13)

Ami a munkák és szolgáltatások igénybevételét illeti, az EPAC-nak és a PRG-nek be kell tartania a közbeszerzésekre vonatkozó közösségi és nemzeti szintű jogszabályok által előírt beszerzési eljárásokat.

2.1.4.   A támogatások

| (14) | Németországnak az a szándéka, hogy a csővezeték német részére („2. pillér”) 80 %-os közvetlen támogatást ad a normál megtérüléshez képest számított hiányhoz („unrentierlichen investiven Kosten”), amelynek felső határa a teljes beruházási költség 50 %-a. A támogatható költség az a beruházási költség, amely a tervezést, az építést és az első feltöltést foglalja magában, levonva belőle az első tizenöt év felértékelődését, a diszkontált cash-flow elemzésének alapján. A támogatás 18 682 000 eurót tesz ki. A német hatóságok által közölt számítás szerint ez a támogatás 5,6 %-os belső megtérülési ráta (IRR) elérését teszi lehetővé 25 év alatt. |
| --- | --- |

(14)

Németországnak az a szándéka, hogy a csővezeték német részére („2. pillér”) 80 %-os közvetlen támogatást ad a normál megtérüléshez képest számított hiányhoz („unrentierlichen investiven Kosten”), amelynek felső határa a teljes beruházási költség 50 %-a. A támogatható költség az a beruházási költség, amely a tervezést, az építést és az első feltöltést foglalja magában, levonva belőle az első tizenöt év felértékelődését, a diszkontált cash-flow elemzésének alapján. A támogatás 18 682 000 eurót tesz ki. A német hatóságok által közölt számítás szerint ez a támogatás 5,6 %-os belső megtérülési ráta (IRR) elérését teszi lehetővé 25 év alatt.

| (15) | Hollandiának az a szándéka, hogy 4 000 000 euró szubvenciót ad. Ez az összeg ahhoz szükséges, hogy a projekt holland részének megtérülése az iparági partnerek számára elfogadható szintre kerüljön. A német és a holland támogatások „ad hoc” intézkedéseket jelentenek, amelyek nem egy konkrét rendszerből erednek. |
| --- | --- |

(15)

Hollandiának az a szándéka, hogy 4 000 000 euró szubvenciót ad. Ez az összeg ahhoz szükséges, hogy a projekt holland részének megtérülése az iparági partnerek számára elfogadható szintre kerüljön. A német és a holland támogatások „ad hoc” intézkedéseket jelentenek, amelyek nem egy konkrét rendszerből erednek.

| (16) | Belgiumnak az a szándéka, hogy 2 919 480 euró közvetlen szubvenciót ad, és ingatlanadó-mentességet öt évre, amely előny 766 000 euróra becsülhető. A teljes beruházási költség Belgiumban 55,4 millió euró lenne, amiből a belga hatóságok 40 885 000 eurót fogadtak el támogatható költségként. Ebből a működési eredményre levontak egy 16 556 000 eurós összeget (8), ami után egy 24 329 000 eurós támogatható összeg marad. A belga hatóságok úgy vélik, hogy a támogatás az állami támogatásoknak a Bizottság által jóváhagyott rendszere alá tartozik (9). A rendszer 12 %-os támogatást ír elő az ilyen típusú beruházásokra, ami 2 919 480 eurós támogatásnak felel meg. Azok a költségek, amelyek támogatásban ennek a rendszernek a címén nem részesülhetnek: az általános kutatási költségek, a földterület vásárlása és a jutalékok. |
| --- | --- |

(16)

Belgiumnak az a szándéka, hogy 2 919 480 euró közvetlen szubvenciót ad, és ingatlanadó-mentességet öt évre, amely előny 766 000 euróra becsülhető. A teljes beruházási költség Belgiumban 55,4 millió euró lenne, amiből a belga hatóságok 40 885 000 eurót fogadtak el támogatható költségként. Ebből a működési eredményre levontak egy 16 556 000 eurós összeget (8), ami után egy 24 329 000 eurós támogatható összeg marad. A belga hatóságok úgy vélik, hogy a támogatás az állami támogatásoknak a Bizottság által jóváhagyott rendszere alá tartozik (9). A rendszer 12 %-os támogatást ír elő az ilyen típusú beruházásokra, ami 2 919 480 eurós támogatásnak felel meg. Azok a költségek, amelyek támogatásban ennek a rendszernek a címén nem részesülhetnek: az általános kutatási költségek, a földterület vásárlása és a jutalékok.

| (17) | A belga támogatás bejelentése a jogi biztosíték megszerzése érdekében történt, és azért, hogy átadják a Bizottságnak a beruházási projekt egészére vonatkozó táblázatot, a megadott támogatás teljes összegével. |
| --- | --- |

(17)

A belga támogatás bejelentése a jogi biztosíték megszerzése érdekében történt, és azért, hogy átadják a Bizottságnak a beruházási projekt egészére vonatkozó táblázatot, a megadott támogatás teljes összegével.

| (18) | A három tagállam a támogatást a „szabad hozzáférés” és a „diszkrimináció-mentesség” elveinek tiszteletbentartásától tette függővé, 25 éven át, vagyis a csővezeték gazdasági élettartama alatt. Ezeknek az elveknek a tiszteletbentartását az EPMC alapszabálya mondja ki; e 25 éves időszak után ez az alapszabály ezt a pontot illetően csak valamennyi résztvevő egyhangú szavazatával lehet módosítani. |
| --- | --- |

(18)

A három tagállam a támogatást a „szabad hozzáférés” és a „diszkrimináció-mentesség” elveinek tiszteletbentartásától tette függővé, 25 éven át, vagyis a csővezeték gazdasági élettartama alatt. Ezeknek az elveknek a tiszteletbentartását az EPMC alapszabálya mondja ki; e 25 éves időszak után ez az alapszabály ezt a pontot illetően csak valamennyi résztvevő egyhangú szavazatával lehet módosítani.

| (19) | Az EBB kölcsöne, amely a projekt teljes költségének 30 %-ára adna fedezetet, jelenleg elbírálás alatt van. A részvényesek 8 millió euró saját tőkével járulnak hozzá, a finanszírozás többi részét a bankok biztosítják. Ugyanakkor a részvényeseknek kell fedezniük az első évek veszteségeit – vagyis mintegy 38 millió eurót – 2008-ig, ami valójában 18 millió eurónak felelne meg, kamatok és adó után. |
| --- | --- |

(19)

Az EBB kölcsöne, amely a projekt teljes költségének 30 %-ára adna fedezetet, jelenleg elbírálás alatt van. A részvényesek 8 millió euró saját tőkével járulnak hozzá, a finanszírozás többi részét a bankok biztosítják. Ugyanakkor a részvényeseknek kell fedezniük az első évek veszteségeit – vagyis mintegy 38 millió eurót – 2008-ig, ami valójában 18 millió eurónak felelne meg, kamatok és adó után.

2.1.5.   A nagyobb európai olajvezeték-hálózat az olefinek számára

| (20) | Az APPE átadott a Bizottságnak egy jelentést az olefinekhez való nagyobb olajvezeték-hálózatról, amelynek a szóbanforgó csővezeték-projekt részét képezi (10). Jelenleg öt elkülönült rendszert számolhatunk össze Európában az etilénre, amelyek nincsenek egymással összekötve, hogy teljes hálózatot alkossanak, és amelyek a teljes kapacitásnak csak mintegy 50 %-át kötik össze. A propilénhez több külön rendszer van a Benelux környékén. A globális olefinhálózatnak ezeket a különböző rendszereket kell összekötnie és fejlesztenie. A jelentés bemutat több térképet, ahol különféle csővezeték-építési tervek szerepelnek, folyamatban lévők vagy tervezettek, amelyek lehetővé tennék a hálózat megvalósítását, annak egészében. |
| --- | --- |

(20)

Az APPE átadott a Bizottságnak egy jelentést az olefinekhez való nagyobb olajvezeték-hálózatról, amelynek a szóbanforgó csővezeték-projekt részét képezi (10). Jelenleg öt elkülönült rendszert számolhatunk össze Európában az etilénre, amelyek nincsenek egymással összekötve, hogy teljes hálózatot alkossanak, és amelyek a teljes kapacitásnak csak mintegy 50 %-át kötik össze. A propilénhez több külön rendszer van a Benelux környékén. A globális olefinhálózatnak ezeket a különböző rendszereket kell összekötnie és fejlesztenie. A jelentés bemutat több térképet, ahol különféle csővezeték-építési tervek szerepelnek, folyamatban lévők vagy tervezettek, amelyek lehetővé tennék a hálózat megvalósítását, annak egészében.

2.2.   A támogatásra a német, a holland és a belga hatóságok részéről felhozott indoklások

| (21) | A projektet a környezetvédelemmel, a közlekedésbiztonsággal és az iparpolitikával kapcsolatos megfontolások indokolnák. |
| --- | --- |

(21)

A projektet a környezetvédelemmel, a közlekedésbiztonsággal és az iparpolitikával kapcsolatos megfontolások indokolnák.

2.2.1.   Előnyök a környezet számára

| (22) | A propilén szállítása erőteljesen fejlődik, és ez a jelenség fokozza a nyomást a hajóval és kamionnal történő szállítási kapacitásra. A csővezeték a nyomás csökkentését és a szűk keresztmetszetek megelőzését szolgálja. Jelentősen csökkentené a forgalmi dugókat az utakon. |
| --- | --- |

(22)

A propilén szállítása erőteljesen fejlődik, és ez a jelenség fokozza a nyomást a hajóval és kamionnal történő szállítási kapacitásra. A csővezeték a nyomás csökkentését és a szűk keresztmetszetek megelőzését szolgálja. Jelentősen csökkentené a forgalmi dugókat az utakon.

| (23) | A hagyományos közlekedési módok és a csővezetékes szállítás emissziói közötti különbség a 2. táblázatból állapítható meg.
  2. táblázat
  Emissziók | Mértékegység | Vasút | Uszály | Összesen | Csővezeték | Delta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Betöltések | Tkm | 7 100 000 | 158 200 000 | 165 300 000 | 165 300 000 | |
| CO2 | kg/tkm | 312 | 6 960 | 7 237 | 4 496 | 2 741 |
| NOx | kg/tkm | 1,99 | 124 | 126 | 5,12 | 121 |
| CO | kg/tkm | 0,14 | 6,33 | 6,47 | 0,5 | 5,97 |
| VOC | kg/tkm | 0,07 | 6,33 | 6,4 | 0,17 | 6,23 |
| SO2 | kg/tkm | 0,14 | 9,49 | 9,63 | 2,15 | 7,48 |

(23)

A hagyományos közlekedési módok és a csővezetékes szállítás emissziói közötti különbség a 2. táblázatból állapítható meg.

2. táblázat

Emissziók

Mértékegység

Vasút

Uszály

Összesen

Csővezeték

Delta

Betöltések

Tkm

7 100 000

158 200 000

165 300 000

165 300 000

CO2

kg/tkm

312

6 960

7 237

4 496

2 741

NOx

kg/tkm

1,99

124

126

5,12

121

CO

kg/tkm

0,14

6,33

6,47

0,5

5,97

VOC

kg/tkm

0,07

6,33

6,4

0,17

6,23

SO2

kg/tkm

0,14

9,49

9,63

2,15

7,48

| (24) | További emissziócsökkenést eredményezhetne az a tény, hogy a csővezeték új beruházásokat tenne lehetővé kevesebb olefinszállítási műveletet igénylő helyeken. |
| --- | --- |

(24)

További emissziócsökkenést eredményezhetne az a tény, hogy a csővezeték új beruházásokat tenne lehetővé kevesebb olefinszállítási műveletet igénylő helyeken.

2.2.2.   Közlekedésbiztonság és forgalmi dugók

| (25) | A csővezeték a közlekedésbiztonság jelentős javulását tenné lehetővé. A propilén a legmagasabb veszélyességi osztályba tartozik. A csővezeték nélkül a piac növekedése jelentős emelkedést idézne elő a propilén más szállítási formáinál, valamint a biztonság és a forgalmi dugók azzal kapcsolatos problémáinál. |
| --- | --- |

(25)

A csővezeték a közlekedésbiztonság jelentős javulását tenné lehetővé. A propilén a legmagasabb veszélyességi osztályba tartozik. A csővezeték nélkül a piac növekedése jelentős emelkedést idézne elő a propilén más szállítási formáinál, valamint a biztonság és a forgalmi dugók azzal kapcsolatos problémáinál.

| (26) | Hollandiában a nyugtalanság főként az uszályos és a vasúti szállításra vonatkozik. A vasúti szállítás fejlődése kiélezné a biztonsági problémákat a propilén egész útvonalán és átrakodásánál. Tehát a csővezeték lehetővé tenné ennek a kockázatnak a csökkentését, nevezetesen a pályaudvarokon és a propilén átrakodásánál szükséges manőverek csökkentésével. Az egyik olyan övezet, ahol a kockázatok a legkiélezettebbek, a venloi pályaudvar, a Rotterdam és Geleen közötti vasúti összeköttetés mentén. Ennek a problémának a megoldásához egy áthelyezést kellene tervbe venni, aminek a hozzávetőleges költsége 134 millió euró lenne. Tehát a csővezeték ezt az áthelyezést kevésbé szükségessé teszi. |
| --- | --- |

(26)

Hollandiában a nyugtalanság főként az uszályos és a vasúti szállításra vonatkozik. A vasúti szállítás fejlődése kiélezné a biztonsági problémákat a propilén egész útvonalán és átrakodásánál. Tehát a csővezeték lehetővé tenné ennek a kockázatnak a csökkentését, nevezetesen a pályaudvarokon és a propilén átrakodásánál szükséges manőverek csökkentésével. Az egyik olyan övezet, ahol a kockázatok a legkiélezettebbek, a venloi pályaudvar, a Rotterdam és Geleen közötti vasúti összeköttetés mentén. Ennek a problémának a megoldásához egy áthelyezést kellene tervbe venni, aminek a hozzávetőleges költsége 134 millió euró lenne. Tehát a csővezeték ezt az áthelyezést kevésbé szükségessé teszi.

| (27) | Hollandia a támogatás azonnali társadalmi hozamát (közlekedésbiztonság, emisszió- és zajcsökkenés) 12 %-ra becsüli. |
| --- | --- |

(27)

Hollandia a támogatás azonnali társadalmi hozamát (közlekedésbiztonság, emisszió- és zajcsökkenés) 12 %-ra becsüli.

2.2.3.   Az iparpolitika és a foglalkoztatást érintő megfontolások

| (28) | A csővezeték stratégiai jelentőséget öltene a vegyipar életképessége számára az érintett régióban. Egy 1998-as tanulmány a megfelelő infrastruktúra hiányát tárta fel, mint a versenyképességet rontó fő tényezőt. Más a helyzet az Egyesült Államokban, ahol létezik egy nagyon fejlett hálózat. A csővezeték igen nagy mértékben könnyítene a szállítási műveleteken, mivel tárolási helyként szolgál, közvetlen és közeli hozzáféréssel valamennyi felhasználó számára. Csökkentené egyúttal a propilénellátás bizonytalanságát az ügyfelek számára, ami a gőzkrakkoló termelésének zavaraihoz kapcsolódó probléma. |
| --- | --- |

(28)

A csővezeték stratégiai jelentőséget öltene a vegyipar életképessége számára az érintett régióban. Egy 1998-as tanulmány a megfelelő infrastruktúra hiányát tárta fel, mint a versenyképességet rontó fő tényezőt. Más a helyzet az Egyesült Államokban, ahol létezik egy nagyon fejlett hálózat. A csővezeték igen nagy mértékben könnyítene a szállítási műveleteken, mivel tárolási helyként szolgál, közvetlen és közeli hozzáféréssel valamennyi felhasználó számára. Csökkentené egyúttal a propilénellátás bizonytalanságát az ügyfelek számára, ami a gőzkrakkoló termelésének zavaraihoz kapcsolódó probléma.

| (29) | 1999-ben a vegyipari alapanyaggyártás 5 233 munkahelyet jelentett az Emscher-Lippe régióban, Németországban. Mintegy 1 906 munkahely függ nagyon jelentősen a propilénalapú termékektől: 1 506 az alapanyaggyártásban és 400 a műanyagfeldolgozásban. A propilénszállítási csővezeték nélkül ennek a régiónak a lehetőségeit csak legfeljebb 50 %-ban hasznosítanák. Egy szakértői vélemény lehetővé tette, hogy becslés készüljön az Emscher-Lippe régió munkahelyeinek számáról a csővezetékkel és anélkül. Az alapanyagipar számára a projekt 658 munkahelyet teremtene mostantól 2010-ig, a multiplikátor-hatások nélkül. A vegyipar egésze számára 2 697 munkahelyről lenne szó. Abszolút számokban a foglalkoztatás mindenképpen csökkenne, de lassúbb ütemben, a csővezetéknek köszönhetően. |
| --- | --- |

(29)

1999-ben a vegyipari alapanyaggyártás 5 233 munkahelyet jelentett az Emscher-Lippe régióban, Németországban. Mintegy 1 906 munkahely függ nagyon jelentősen a propilénalapú termékektől: 1 506 az alapanyaggyártásban és 400 a műanyagfeldolgozásban. A propilénszállítási csővezeték nélkül ennek a régiónak a lehetőségeit csak legfeljebb 50 %-ban hasznosítanák. Egy szakértői vélemény lehetővé tette, hogy becslés készüljön az Emscher-Lippe régió munkahelyeinek számáról a csővezetékkel és anélkül. Az alapanyagipar számára a projekt 658 munkahelyet teremtene mostantól 2010-ig, a multiplikátor-hatások nélkül. A vegyipar egésze számára 2 697 munkahelyről lenne szó. Abszolút számokban a foglalkoztatás mindenképpen csökkenne, de lassúbb ütemben, a csővezetéknek köszönhetően.

| (30) | 2002-ben nagyjából 9 740 embert foglalkoztattak Limburg déli részén a vegyiparban. Közülük 500–550-en dolgoztak a propiléngyártásban, valamint a polipropilénből származó termékek gyártásában és feldolgozásában Limburg déli részén. |
| --- | --- |

(30)

2002-ben nagyjából 9 740 embert foglalkoztattak Limburg déli részén a vegyiparban. Közülük 500–550-en dolgoztak a propiléngyártásban, valamint a polipropilénből származó termékek gyártásában és feldolgozásában Limburg déli részén.

3.   A SZERZŐDÉS 88. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSÉBEN ELŐÍRT ELJÁRÁS MEGNYITÁSÁNAK INDÍTÉKAI

| (31) | A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megmagyarázta, hogy a szóbanforgó intézkedéseket miért kellett állami támogatásnak tekinteni a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben, és bizonyos kétségeket fejezett ki a mondott Szerződéssel való összeegyeztethetőségüket illetően. A támogatás valójában nem tartozna a környezetvédelmi célú állami támogatások közösségi keretszabályába (11) (a továbbiakban „a környezetvédelmi célú támogatások keretszabálya”), a környezetorientált állami támogatásokra vonatkozó vezérelvekbe (12), sem a Bizottság által megállapított más irányvonalakba vagy keretszabályokba. Ugyanakkor a szóbanforgó ügy különbözik a Bizottság által korábban engedélyezett más, közlekedési infrastruktúra-projektek javára szóló támogatásoktól. Ami az állami támogatások értékelésére alkalmazott általános kritériumokat illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy a teljes összeg szükségessége és a támogatások arányossága nem volt világos. Bizonyos meglévő csővezetékeket teljes egészükben magánforrásokból finanszíroztak. Mi több, a támogatottság a projekt különböző részei számára eltérő, így nevezetesen a támogatottság viszonylag magas annak német része számára. Felmerültek egyes ténykérdések a megtérülési számítások alapját képező feltételezésekkel kapcsolatban. Végül, a Bizottság kételkedett abban, hogy nem lép-e fel szükségtelen torzulás a versenyben, nevezetesen a projektben közvetlenül részt vevő vegyipari vállalatok és a vegyipar és a kapcsolódó ágazatok más vállalatai között, valamint a szóbanforgó régió vegyipara és a Közösség más régióinak vegyipara között. |
| --- | --- |

(31)

A Szerződés 88. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság megmagyarázta, hogy a szóbanforgó intézkedéseket miért kellett állami támogatásnak tekinteni a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben, és bizonyos kétségeket fejezett ki a mondott Szerződéssel való összeegyeztethetőségüket illetően. A támogatás valójában nem tartozna a környezetvédelmi célú állami támogatások közösségi keretszabályába (11) (a továbbiakban „a környezetvédelmi célú támogatások keretszabálya”), a környezetorientált állami támogatásokra vonatkozó vezérelvekbe (12), sem a Bizottság által megállapított más irányvonalakba vagy keretszabályokba. Ugyanakkor a szóbanforgó ügy különbözik a Bizottság által korábban engedélyezett más, közlekedési infrastruktúra-projektek javára szóló támogatásoktól. Ami az állami támogatások értékelésére alkalmazott általános kritériumokat illeti, a Bizottság megjegyezte, hogy a teljes összeg szükségessége és a támogatások arányossága nem volt világos. Bizonyos meglévő csővezetékeket teljes egészükben magánforrásokból finanszíroztak. Mi több, a támogatottság a projekt különböző részei számára eltérő, így nevezetesen a támogatottság viszonylag magas annak német része számára. Felmerültek egyes ténykérdések a megtérülési számítások alapját képező feltételezésekkel kapcsolatban. Végül, a Bizottság kételkedett abban, hogy nem lép-e fel szükségtelen torzulás a versenyben, nevezetesen a projektben közvetlenül részt vevő vegyipari vállalatok és a vegyipar és a kapcsolódó ágazatok más vállalatai között, valamint a szóbanforgó régió vegyipara és a Közösség más régióinak vegyipara között.

4.   AZ ÉRDEKELTEK ÉSZREVÉTELEI

| (32) | A Bizottság a Deutsche Bahntól és két vegyipari versenytárstól kapott észrevételeket. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság a Deutsche Bahntól és két vegyipari versenytárstól kapott észrevételeket.

| (33) | A Deutsche Bahn megerősítette a Bizottság elemzését, és úgy véli, hogy a támogatás hatással van érdekeire, mivel a csővezetékes szállítás a vasúti szállítás helyébe lép, ami évente mintegy 13 millió euró árbevétel elvesztését vonja maga után. További árbevétel elvesztése következne be, amennyiben a Németország déli részén lévő propiléngyártók a Ruhr-vidék felhasználóival kötött szállítási szerződéseik megszüntetésével szembesülnének. A Deutsche Bahn több példát is hozott fel az árbevétel elvesztésére, amit csővezetékek építése idézett elő. |
| --- | --- |

(33)

A Deutsche Bahn megerősítette a Bizottság elemzését, és úgy véli, hogy a támogatás hatással van érdekeire, mivel a csővezetékes szállítás a vasúti szállítás helyébe lép, ami évente mintegy 13 millió euró árbevétel elvesztését vonja maga után. További árbevétel elvesztése következne be, amennyiben a Németország déli részén lévő propiléngyártók a Ruhr-vidék felhasználóival kötött szállítási szerződéseik megszüntetésével szembesülnének. A Deutsche Bahn több példát is hozott fel az árbevétel elvesztésére, amit csővezetékek építése idézett elő.

| (34) | Az első versenytárs kedvezően nyilatkozik az olefinszállítás csővezeték-infrastruktúrájának fejlesztéséről Európában, de nincs meggyőződve arról, hogy a szóbanforgó projekt indokolja a neki megadott támogatást. Először is, a csővezeték csak „polimerizációs” minőséget szállítana, nem pedig vegyipari minőséget vagy „finomítói” minőséget, amelynek propiléntartalma kisebb. A polimerizációs minőség a piacnak csak 60 %-át képviseli. Az új csővezetékhez való hozzáféréshez a vegyipari minőség gyártóinak számottevő beruházásokat kell vállalniuk annak érdekében, hogy termékeiket a polimerizációs minőségre hozzák. Másodszor, a propilénszállítási csővezeték-hálózat hiánya Európában nem indokolhatja meg a vegyipar gyenge versenyképességét, mert a szállítási díjak ugyanolyan nagyságrendet képviselnének, mint a többi szállítási mód. A csővezeték versenyt támaszt ez utóbbiak számára, a támogatás pedig torzítja a versenyt azokkal a vállalatokkal szemben, akik máris jelentős beruházásokat valósítanak meg a telephelyek, a mólók megválasztásában stb. Harmadszor, a teherhajóval és a vasúttal történő szállítás már megmutatta előnyeit a környezetvédelem számára. Negyedszer, a csővezetéknek lehet olyan hatása, hogy a beruházások a Benelux-országok parti telephelyeiről például Németország felé tevődnek át. |
| --- | --- |

(34)

Az első versenytárs kedvezően nyilatkozik az olefinszállítás csővezeték-infrastruktúrájának fejlesztéséről Európában, de nincs meggyőződve arról, hogy a szóbanforgó projekt indokolja a neki megadott támogatást. Először is, a csővezeték csak „polimerizációs” minőséget szállítana, nem pedig vegyipari minőséget vagy „finomítói” minőséget, amelynek propiléntartalma kisebb. A polimerizációs minőség a piacnak csak 60 %-át képviseli. Az új csővezetékhez való hozzáféréshez a vegyipari minőség gyártóinak számottevő beruházásokat kell vállalniuk annak érdekében, hogy termékeiket a polimerizációs minőségre hozzák. Másodszor, a propilénszállítási csővezeték-hálózat hiánya Európában nem indokolhatja meg a vegyipar gyenge versenyképességét, mert a szállítási díjak ugyanolyan nagyságrendet képviselnének, mint a többi szállítási mód. A csővezeték versenyt támaszt ez utóbbiak számára, a támogatás pedig torzítja a versenyt azokkal a vállalatokkal szemben, akik máris jelentős beruházásokat valósítanak meg a telephelyek, a mólók megválasztásában stb. Harmadszor, a teherhajóval és a vasúttal történő szállítás már megmutatta előnyeit a környezetvédelem számára. Negyedszer, a csővezetéknek lehet olyan hatása, hogy a beruházások a Benelux-országok parti telephelyeiről például Németország felé tevődnek át.

| (35) | A második versenytárs elismeri azt az elvet, hogy a könnyű szénhidrogének csővezetéken történő szállítása kedvező a hatékonyság és a biztonság szempontjából, és egy jó infrastruktúra ösztönzi a beruházást és a foglalkoztatást a csővezeték által összekötött régiókban. Rámutat azonban, hogy a nyugatról kelet felé szállított propilén jelenlegi feltöltése nem ad elegendő okot az ebbe a csővezeték-építési projektbe történő beruházásra. Kiegészítő volumenek lennének szükségesek mindkét végén a támogatás indokolására: a propilén felhasználása Limburg holland részén és a csővezeték német oldalán, és propiléngyártás a partmenti régióban. Ezzel szemben a SABIC bejelentette a Limburg holland részén lévő krakkoló fejlesztését, ami csökkentené az Antwerpen-Rotterdam-Amszterdam (ARA) felől a csővezeték keleti oldala felé szállított propilén volumenét. Ha nem történnek beruházások a propiléngyártásba az ARA régióban, a csővezeték kihasználatlan maradhat. |
| --- | --- |

(35)

A második versenytárs elismeri azt az elvet, hogy a könnyű szénhidrogének csővezetéken történő szállítása kedvező a hatékonyság és a biztonság szempontjából, és egy jó infrastruktúra ösztönzi a beruházást és a foglalkoztatást a csővezeték által összekötött régiókban. Rámutat azonban, hogy a nyugatról kelet felé szállított propilén jelenlegi feltöltése nem ad elegendő okot az ebbe a csővezeték-építési projektbe történő beruházásra. Kiegészítő volumenek lennének szükségesek mindkét végén a támogatás indokolására: a propilén felhasználása Limburg holland részén és a csővezeték német oldalán, és propiléngyártás a partmenti régióban. Ezzel szemben a SABIC bejelentette a Limburg holland részén lévő krakkoló fejlesztését, ami csökkentené az Antwerpen-Rotterdam-Amszterdam (ARA) felől a csővezeték keleti oldala felé szállított propilén volumenét. Ha nem történnek beruházások a propiléngyártásba az ARA régióban, a csővezeték kihasználatlan maradhat.

5.   NÉMETORSZÁG, HOLLANDIA ÉS BELGIUM ÉSZREVÉTELEI

5.1.   Közös észrevételek a három tagállam részéről

| (36) | A három tagállam megerősíti a projekt jelentőségét a környezet, a közlekedésbiztonság szempontjából, valamint az ipar szempontjából. Hangsúlyozzák, hogy a csővezeték üzemeltetése a „szabad hozzáférés”, „a diszkriminációmentesség” és a „közös szállító” elvek alapján történik majd. |
| --- | --- |

(36)

A három tagállam megerősíti a projekt jelentőségét a környezet, a közlekedésbiztonság szempontjából, valamint az ipar szempontjából. Hangsúlyozzák, hogy a csővezeték üzemeltetése a „szabad hozzáférés”, „a diszkriminációmentesség” és a „közös szállító” elvek alapján történik majd.

| (37) | Nem volt lehetőség arra, hogy pályáztatással válasszák ki a kedvezményezetteket, mivel egyes petrolkémiai társaságok közvetlenül részt vennének a projektben a meglévő csővezetékek egyes szakaszainak tulajdonosaiként. Egyébként ez az eljárás nem lett volna gazdaságos. A verseny torzulásai ebben az esetben kizártak, hiszen bármely társaság csatlakozhat a konzorciumhoz. |
| --- | --- |

(37)

Nem volt lehetőség arra, hogy pályáztatással válasszák ki a kedvezményezetteket, mivel egyes petrolkémiai társaságok közvetlenül részt vennének a projektben a meglévő csővezetékek egyes szakaszainak tulajdonosaiként. Egyébként ez az eljárás nem lett volna gazdaságos. A verseny torzulásai ebben az esetben kizártak, hiszen bármely társaság csatlakozhat a konzorciumhoz.

5.2.   Németország észrevételei

| (38) | Németország azt a tényt hangsúlyozza, hogy az államháztartási támogatás nem állami támogatás, mert nem eredményez szelektív előnyt. A csővezeték szállítási infrastruktúrának tekintendő, más ilyenfajta projektekhez hasonlóan, ami megfelelne a Bizottság korábbi határozatainak (13). A projekt ökológiai és iparpolitikai okokból indult, és a támogatás nem egy magánkezdeményezésre való egyszerű reagálás. Ugyanakkor az a tény, hogy a többi szállítási módok – a belvízi útvonalak és a vasutak – finanszírozása a hatóságok által történik, figyelembevételre került a projekt támogatásáról szóló döntésben. |
| --- | --- |

(38)

Németország azt a tényt hangsúlyozza, hogy az államháztartási támogatás nem állami támogatás, mert nem eredményez szelektív előnyt. A csővezeték szállítási infrastruktúrának tekintendő, más ilyenfajta projektekhez hasonlóan, ami megfelelne a Bizottság korábbi határozatainak (13). A projekt ökológiai és iparpolitikai okokból indult, és a támogatás nem egy magánkezdeményezésre való egyszerű reagálás. Ugyanakkor az a tény, hogy a többi szállítási módok – a belvízi útvonalak és a vasutak – finanszírozása a hatóságok által történik, figyelembevételre került a projekt támogatásáról szóló döntésben.

| (39) | Németország értékelése szerint egyébként a projekt annak megszervezésére törekszik, hogy a propilén szállítása különféle módokon történjen. Ebből adódóan a szóbanforgó intézkedés a Szerződés 73. cikkének hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

(39)

Németország értékelése szerint egyébként a projekt annak megszervezésére törekszik, hogy a propilén szállítása különféle módokon történjen. Ebből adódóan a szóbanforgó intézkedés a Szerződés 73. cikkének hatálya alá tartozik.

| (40) | A támogatás révén a projekt belső megtérülése 5,6 % lenne Németországban. Ennél magasabb megtérülés nem lenne lehetséges: ha a bevételek meghaladnák az előrejelzéseket az első 15 évben, egy ennek megfelelő összeget visszakövetelnének a kedvezményezettől. Németország hangsúlyozza, hogy azok a vállalatok, amelyek közvetlenül részt vennének a projektben, nem jutnának aránytalan előnyhöz, mert minden potenciális felhasználónak lesz hozzáférése a létesítményhez, diszkriminációmentes feltételek szerint. Mi több, még más gazdasági ágazatokban működő vállalatok is beléphetnek a konzorciumba. A csővezeték a vállalat tulajdona marad 15 év után, de ez utóbbi abból semmiféle előnyre nem tesz szert. |
| --- | --- |

(40)

A támogatás révén a projekt belső megtérülése 5,6 % lenne Németországban. Ennél magasabb megtérülés nem lenne lehetséges: ha a bevételek meghaladnák az előrejelzéseket az első 15 évben, egy ennek megfelelő összeget visszakövetelnének a kedvezményezettől. Németország hangsúlyozza, hogy azok a vállalatok, amelyek közvetlenül részt vennének a projektben, nem jutnának aránytalan előnyhöz, mert minden potenciális felhasználónak lesz hozzáférése a létesítményhez, diszkriminációmentes feltételek szerint. Mi több, még más gazdasági ágazatokban működő vállalatok is beléphetnek a konzorciumba. A csővezeték a vállalat tulajdona marad 15 év után, de ez utóbbi abból semmiféle előnyre nem tesz szert.

| (41) | Mivel a csővezeték egy európai méretű hálózat részét képezi, nem torzul a verseny a Közösség más régióinak vegyiparában. |
| --- | --- |

(41)

Mivel a csővezeték egy európai méretű hálózat részét képezi, nem torzul a verseny a Közösség más régióinak vegyiparában.

5.3.   Hollandia észrevételei

| (42) | Hollandia rámutat arra, hogy Európa északnyugati részének propilént és etilént gyártó ipara, amely az 1990-es években nettó exportőr volt, az erős, nevezetesen az ázsiai országok által támasztott verseny hatására nettó importőrré vált. Az etilén és a propilén piaca Európa északnyugati részén jelenleg zárt piac, a független szállítási, tárolási és átrakodási létesítmények hiánya miatt. A támogatásban részesülő projekt rákényszeríthetné az ágazatot a piac megnyitására. Hollandia beadott egy térképet, amelyen be vannak jelölve mindazok a partmenti telephelyek egész Európában, amelyeknek lehetőségük van arra, hogy folyamatosan vagy ideiglenesen propilént szolgáltassanak a csővezetéken. |
| --- | --- |

(42)

Hollandia rámutat arra, hogy Európa északnyugati részének propilént és etilént gyártó ipara, amely az 1990-es években nettó exportőr volt, az erős, nevezetesen az ázsiai országok által támasztott verseny hatására nettó importőrré vált. Az etilén és a propilén piaca Európa északnyugati részén jelenleg zárt piac, a független szállítási, tárolási és átrakodási létesítmények hiánya miatt. A támogatásban részesülő projekt rákényszeríthetné az ágazatot a piac megnyitására. Hollandia beadott egy térképet, amelyen be vannak jelölve mindazok a partmenti telephelyek egész Európában, amelyeknek lehetőségük van arra, hogy folyamatosan vagy ideiglenesen propilént szolgáltassanak a csővezetéken.

| (43) | Hollandia emlékeztet arra, hogy számításaik szerint a szubvenció megtérülési rátája a társaság számára 12 %. A projekt belső megtérülési rátájának kiszámításán kívül (6,19 %) rámutatnak arra, hogy a versengő szállítási módok megtérülési rátái szintén alacsonyak, mivel azok 1 és 8 % között vannak, az érintett szállítási módtól függően. Hollandia úgy véli, hogy a támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőnek ítélhető, mivel fontos, közös európai érdeket képviselő projektről van szó. |
| --- | --- |

(43)

Hollandia emlékeztet arra, hogy számításaik szerint a szubvenció megtérülési rátája a társaság számára 12 %. A projekt belső megtérülési rátájának kiszámításán kívül (6,19 %) rámutatnak arra, hogy a versengő szállítási módok megtérülési rátái szintén alacsonyak, mivel azok 1 és 8 % között vannak, az érintett szállítási módtól függően. Hollandia úgy véli, hogy a támogatás a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének b) pontja alapján összeegyeztethetőnek ítélhető, mivel fontos, közös európai érdeket képviselő projektről van szó.

5.4.   Belgium észrevételei

| (44) | Belgium az általános észrevételekhez hozzáteszi, hogy az általa bejelentett támogatás a Bizottság által jóváhagyott rendszerhez tartozik, és ez utóbbinak az az álláspontja, miszerint a környezetvédelmi támogatások keretszabályába ez nem tartozik bele, nem felel meg annak a korábbi értékelésnek, amelyet a belga támogatási rendszer alkalmazására vonatkozóan adott. |
| --- | --- |

(44)

Belgium az általános észrevételekhez hozzáteszi, hogy az általa bejelentett támogatás a Bizottság által jóváhagyott rendszerhez tartozik, és ez utóbbinak az az álláspontja, miszerint a környezetvédelmi támogatások keretszabályába ez nem tartozik bele, nem felel meg annak a korábbi értékelésnek, amelyet a belga támogatási rendszer alkalmazására vonatkozóan adott.

5.5.   Megjegyzések az érdekeltek észrevételeihez

| (45) | Ami a Deutsche Bahn megjegyzéseit illeti, a három tagállam hangsúlyozza, hogy a szubvenciót csak a csővezetékek infrastruktúrájára használják fel, nem pedig a tulajdonképpeni szállításra, és a díjak a vele versengő szállítási módokéihoz képest kerülnek meghatározásra. Ezek a díjak átláthatóak és diszkriminációmentesek lesznek. Azok a propilénfelhasználók, amelyek már eszközöltek befektetéseket a belvízi vagy a vasúti fuvarozás infrastruktúrájába, nincsenek előnytelen helyzetben, hiszen a csővezeték felhasználóinak a dolga a csővezetékhez való kapcsolódás. Mi több, a belvízi vagy vasúttal történő szállításhoz szükséges beruházások többsége nem kifejezetten a propilén felhasználásával függ össze, hanem más cseppfolyósított gázok szállítására is szolgálhatnak. Végül, a Deutsche Bahnnak lehetősége van arra, hogy részesedést szerezzen az EPDC-ben. A csővezeték-projekt sikere fontos lehet a Deutsche Bahn számára, mivel lehetőségeket teremt a propilén szállítására az ország belseje felé. |
| --- | --- |

(45)

Ami a Deutsche Bahn megjegyzéseit illeti, a három tagállam hangsúlyozza, hogy a szubvenciót csak a csővezetékek infrastruktúrájára használják fel, nem pedig a tulajdonképpeni szállításra, és a díjak a vele versengő szállítási módokéihoz képest kerülnek meghatározásra. Ezek a díjak átláthatóak és diszkriminációmentesek lesznek. Azok a propilénfelhasználók, amelyek már eszközöltek befektetéseket a belvízi vagy a vasúti fuvarozás infrastruktúrájába, nincsenek előnytelen helyzetben, hiszen a csővezeték felhasználóinak a dolga a csővezetékhez való kapcsolódás. Mi több, a belvízi vagy vasúttal történő szállításhoz szükséges beruházások többsége nem kifejezetten a propilén felhasználásával függ össze, hanem más cseppfolyósított gázok szállítására is szolgálhatnak. Végül, a Deutsche Bahnnak lehetősége van arra, hogy részesedést szerezzen az EPDC-ben. A csővezeték-projekt sikere fontos lehet a Deutsche Bahn számára, mivel lehetőségeket teremt a propilén szállítására az ország belseje felé.

| (46) | Ami az első versenytárs észrevételeit illeti, a három tagállam rámutat, hogy a polimerizációs minőségű propilén az egyetlen, amely mindegyik felhasználásra alkalmas. A „finomítói” minőséget a vegyipar nagyon ritkán használja, a propán magas százalékos arányára való tekintettel, amely a folyamat során szabadul fel és amellyel foglalkozni kell; egyébként csak kevés gyártója van a vegyipari és a „finomítói” minőségnek. Megfigyelhető a polimerizációs minőségű propilén nagyobb felhasználásának tendenciája a vegyipari termelés új eljárásaiban. A minőség kérdése mélyreható vita tárgyát képezte, annak a munkacsoportnak köszönhetően, amelyet Észak-Rajna–Vesztfália tartomány gazdaságügyi minisztériuma hozott létre. Valójában a csővezeték egy egységes európai propilénpiacot hoz létre. |
| --- | --- |

(46)

Ami az első versenytárs észrevételeit illeti, a három tagállam rámutat, hogy a polimerizációs minőségű propilén az egyetlen, amely mindegyik felhasználásra alkalmas. A „finomítói” minőséget a vegyipar nagyon ritkán használja, a propán magas százalékos arányára való tekintettel, amely a folyamat során szabadul fel és amellyel foglalkozni kell; egyébként csak kevés gyártója van a vegyipari és a „finomítói” minőségnek. Megfigyelhető a polimerizációs minőségű propilén nagyobb felhasználásának tendenciája a vegyipari termelés új eljárásaiban. A minőség kérdése mélyreható vita tárgyát képezte, annak a munkacsoportnak köszönhetően, amelyet Észak-Rajna–Vesztfália tartomány gazdaságügyi minisztériuma hozott létre. Valójában a csővezeték egy egységes európai propilénpiacot hoz létre.

| (47) | Ami a második versenytárs észrevételeit illeti, a három tagállam feltárja, hogy minden, a résztvevők és a független szakértők várakozásai szerinti érték aránytalan növekedést mutat a propilén keresletében az elkövetkező évtizedekben. Következésképpen a probléma inkább abban áll, hogy el kell kerülni a szűk keresztmetszetet a jelenlegi szállítási módok kapacitásában. A krakkoló-létesítmények által előállított propilén – amibe bejelentése szerint a SABIC beruházni szándékozik – szerepelt a csővezeték megtérülésére vonatkozó számításokban. Ez a beruházás jelenleg tervbe van véve, de a csővezeték gazdaságosságát ez nem befolyásolná. Valójában ha a SABIC megvalósítja projektjét, a geleeni telephelynek még inkább szüksége lenne a csővezetékre, hogy biztosítsa a működés rugalmasságát a termelési folyamat vagy a fogyasztás előre nem látható kiesései esetére. Mi több, a krakkoló-létesítmények jelenleg bővítés alatt vannak Terneuzenben, ahol 2002-ben kezdtek el azok működni és 300 kt-t szállítanak a fogyasztóknak Antwerpenből Rotterdamba. A csővezeték teljesen új beruházási perspektívákat nyit meg a propilén felhasználói számára, bárhol is legyen a szállítók letelepedési helye. Továbbá a jelenlegi csővezetékek csak a nagyméretű vállalatok egy kis számának a tulajdonában vannak. |
| --- | --- |

(47)

Ami a második versenytárs észrevételeit illeti, a három tagállam feltárja, hogy minden, a résztvevők és a független szakértők várakozásai szerinti érték aránytalan növekedést mutat a propilén keresletében az elkövetkező évtizedekben. Következésképpen a probléma inkább abban áll, hogy el kell kerülni a szűk keresztmetszetet a jelenlegi szállítási módok kapacitásában. A krakkoló-létesítmények által előállított propilén – amibe bejelentése szerint a SABIC beruházni szándékozik – szerepelt a csővezeték megtérülésére vonatkozó számításokban. Ez a beruházás jelenleg tervbe van véve, de a csővezeték gazdaságosságát ez nem befolyásolná. Valójában ha a SABIC megvalósítja projektjét, a geleeni telephelynek még inkább szüksége lenne a csővezetékre, hogy biztosítsa a működés rugalmasságát a termelési folyamat vagy a fogyasztás előre nem látható kiesései esetére. Mi több, a krakkoló-létesítmények jelenleg bővítés alatt vannak Terneuzenben, ahol 2002-ben kezdtek el azok működni és 300 kt-t szállítanak a fogyasztóknak Antwerpenből Rotterdamba. A csővezeték teljesen új beruházási perspektívákat nyit meg a propilén felhasználói számára, bárhol is legyen a szállítók letelepedési helye. Továbbá a jelenlegi csővezetékek csak a nagyméretű vállalatok egy kis számának a tulajdonában vannak.

6.   ÉRTÉKELÉS

6.1.   A Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás megléte

| (48) | A közlekedési infrastruktúra építéséhez vagy működtetéséhez adott államháztartási finanszírozás nem mindig tekintendő a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben vett támogatásnak. Ha viszont az infrastruktúra üzemeltetője gazdálkodó tevékenységet folytat, a támogatás versenyelőnyhöz juttathatja annak kedvezményezettjét. És mind az EPC, mind annak részvényesei gazdálkodó tevékenységet folytatnak. Ilyen szempontból ez az ügy nagyon közel áll a repülőgép-üzemanyag számára Athénban épült vezeték ügyéhez (14). Az államháztartási szubvenció lehetővé teszi a konzorcium számára, hogy megépítsen és 25 éven keresztül használjon egy létesítményt, anélkül, hogy a teljes költséget viselnie kellene. Meg kell jegyeznünk a következőket:






  a) | a szóbanforgó államok nem folyamodtak nyílt pályáztatáshoz a csővezeték megépítése és működtetése érdekében. Az érintett hatóságok arra szorítkoztak, hogy egy magánkezdeményezésre válaszoltak; |
| --- | --- | --- |

(48)

A közlekedési infrastruktúra építéséhez vagy működtetéséhez adott államháztartási finanszírozás nem mindig tekintendő a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti értelemben vett támogatásnak. Ha viszont az infrastruktúra üzemeltetője gazdálkodó tevékenységet folytat, a támogatás versenyelőnyhöz juttathatja annak kedvezményezettjét. És mind az EPC, mind annak részvényesei gazdálkodó tevékenységet folytatnak. Ilyen szempontból ez az ügy nagyon közel áll a repülőgép-üzemanyag számára Athénban épült vezeték ügyéhez (14). Az államháztartási szubvenció lehetővé teszi a konzorcium számára, hogy megépítsen és 25 éven keresztül használjon egy létesítményt, anélkül, hogy a teljes költséget viselnie kellene. Meg kell jegyeznünk a következőket:

a)

a szóbanforgó államok nem folyamodtak nyílt pályáztatáshoz a csővezeték megépítése és működtetése érdekében. Az érintett hatóságok arra szorítkoztak, hogy egy magánkezdeményezésre válaszoltak;

| b) | a csővezeték értékcsökkenési leírása 25 év alatt történik, a támogatás megadásakor rögzített feltételek pedig 15 vagy 25 évre vonatkoznak, de a csővezeték végül az eszközöket kezelő társaságok tulajdona marad. |
| --- | --- |

b)

a csővezeték értékcsökkenési leírása 25 év alatt történik, a támogatás megadásakor rögzített feltételek pedig 15 vagy 25 évre vonatkoznak, de a csővezeték végül az eszközöket kezelő társaságok tulajdona marad.

| c) | a csővezeték-társaságban való részvétel elvben minden társaság számára nyitott, de a gyakorlatban csak a propilén- és etiléngyártók vesznek benne közvetlenül részt; |
| --- | --- |

c)

a csővezeték-társaságban való részvétel elvben minden társaság számára nyitott, de a gyakorlatban csak a propilén- és etiléngyártók vesznek benne közvetlenül részt;

| d) | a társaságnak az „alacsony profit” elve szerint kell működnie. A támogatás ténylegesen 5,6 %-os belső megtérülést tesz lehetővé a német részen. Tehát a díjstruktúrának a versengő szállítási módok által alkalmazott díjakat kell követnie. Következésképpen egy magasabb megtérülési ráta nem zárható ki. |
| --- | --- |

d)

a társaságnak az „alacsony profit” elve szerint kell működnie. A támogatás ténylegesen 5,6 %-os belső megtérülést tesz lehetővé a német részen. Tehát a díjstruktúrának a versengő szállítási módok által alkalmazott díjakat kell követnie. Következésképpen egy magasabb megtérülési ráta nem zárható ki.

| (49) | Ezekből az okokból kifolyólag létezik egy szelektív előny az EPC számára a többi vállalathoz képest, amelyek részt vehettek volna ebben a projektben, valamint azokhoz a versenytársakhoz képest, amelyek helyettesítő szállítási szolgáltatásokat kínálnak. Következésképpen ebben az esetben egy magánkezdeményezésről van szó, amelyet az állam támogat. Kétségbevonhatatlan, hogy a támogatás kihat majd a tagállamok közötti forgalomra. Ennek kedvezményezettjei nagyméretű vegyipari társaságok, amelyek valamennyien tevékenykednek a világpiacon. Mi több, a projekt három érdekelt tagállam közötti szállítási tevékenységre vonatkozik. |
| --- | --- |

(49)

Ezekből az okokból kifolyólag létezik egy szelektív előny az EPC számára a többi vállalathoz képest, amelyek részt vehettek volna ebben a projektben, valamint azokhoz a versenytársakhoz képest, amelyek helyettesítő szállítási szolgáltatásokat kínálnak. Következésképpen ebben az esetben egy magánkezdeményezésről van szó, amelyet az állam támogat. Kétségbevonhatatlan, hogy a támogatás kihat majd a tagállamok közötti forgalomra. Ennek kedvezményezettjei nagyméretű vegyipari társaságok, amelyek valamennyien tevékenykednek a világpiacon. Mi több, a projekt három érdekelt tagállam közötti szállítási tevékenységre vonatkozik.

| (50) | Németország, Hollandia és Belgium kötelezték magukat arra, hogy be kell jelenteniük a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése révén nekik nyújtott támogatást. A Bizottság megjegyzi, hogy a beruházás teljes költsége meghaladja a 25 millió eurót, és hogy a támogatás egésze meghaladja az 5 millió eurós bruttó támogatástartalmat. Következésképpen, még ha a Belgium által megadott támogatásra egy jóváhagyott támogatási rendszer vonatkozna is, a támogatások bejelentésére a környezetvédelmi támogatások keretszabályának 76. pontjában előírt kötelezettsége alkalmazandó. |
| --- | --- |

(50)

Németország, Hollandia és Belgium kötelezték magukat arra, hogy be kell jelenteniük a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése révén nekik nyújtott támogatást. A Bizottság megjegyzi, hogy a beruházás teljes költsége meghaladja a 25 millió eurót, és hogy a támogatás egésze meghaladja az 5 millió eurós bruttó támogatástartalmat. Következésképpen, még ha a Belgium által megadott támogatásra egy jóváhagyott támogatási rendszer vonatkozna is, a támogatások bejelentésére a környezetvédelmi támogatások keretszabályának 76. pontjában előírt kötelezettsége alkalmazandó.

6.2.   A szóbanforgó támogatás összeegyeztethetősége

| (51) | A támogatást egy szállítási tevékenység ösztönzésére adták meg. A propilén csővezetéken történő szállítása nem tekinthető ezen termék gyártási folyamatának kiigazításának; önálló szolgáltatást képez. Valójában azt állapíthatjuk meg, hogy a csővezetéket új jogalanyok építik meg, amelyeket azzal az egyetlen céllal hoztak létre, hogy a propilén szállításával kapcsolatos szolgáltatásokat elvégezzék. Bár az EPC részvényesei propilént gyártanak és alakítanak át, az új tevékenység rögtön versenyt jelent a szállítási piacon. |
| --- | --- |

(51)

A támogatást egy szállítási tevékenység ösztönzésére adták meg. A propilén csővezetéken történő szállítása nem tekinthető ezen termék gyártási folyamatának kiigazításának; önálló szolgáltatást képez. Valójában azt állapíthatjuk meg, hogy a csővezetéket új jogalanyok építik meg, amelyeket azzal az egyetlen céllal hoztak létre, hogy a propilén szállításával kapcsolatos szolgáltatásokat elvégezzék. Bár az EPC részvényesei propilént gyártanak és alakítanak át, az új tevékenység rögtön versenyt jelent a szállítási piacon.

| (52) | Tehát a Szerződésnek a szállításokkal foglalkozó címében szereplő állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályok nem alkalmazhatóak. A Szerződés 73. cikkének megfogalmazásai szerint a Szerződéssel azok a támogatások egyeztethetők össze, amelyek a szállítás koordinálásának igényeit elégítik ki. A Szerződés 80. cikke mindazonáltal korlátozást vezet be a mondott fejezet rendelkezéseire, kimondva, hogy „[e] cím rendelkezéseit a vasúti, a közúti és a belvízi fuvarozásra is alkalmazni kell.”. Következésképpen a 73. cikk nem alkalmazandó a szóbanforgó beruházásra. |
| --- | --- |

(52)

Tehát a Szerződésnek a szállításokkal foglalkozó címében szereplő állami támogatások összeegyeztethetőségére vonatkozó szabályok nem alkalmazhatóak. A Szerződés 73. cikkének megfogalmazásai szerint a Szerződéssel azok a támogatások egyeztethetők össze, amelyek a szállítás koordinálásának igényeit elégítik ki. A Szerződés 80. cikke mindazonáltal korlátozást vezet be a mondott fejezet rendelkezéseire, kimondva, hogy „[e] cím rendelkezéseit a vasúti, a közúti és a belvízi fuvarozásra is alkalmazni kell.”. Következésképpen a 73. cikk nem alkalmazandó a szóbanforgó beruházásra.

| (53) | A támogatás különféle kedvező hatásai ellenére a támogatások összeegyeztethetőségét szabályozó, a Bizottság által a 87. cikk (2) és (3) bekezdései alapján kialakított szabályok egyike sem alkalmazható. Csak a beruházás egy kis része található támogatott régiókban, és a vonatkozó hatóságok nem kértek engedélyt a regionális célú állami támogatásokra érvényes irányvonalakra hivatkozva. A környezetvédelmi támogatások keretszabálya nem alkalmazható az űr esetében sem. A csővezetékes szállítás a többi, a versenytársak által üzemeltetett szállítási módnál kevésbé szennyező, akár a vasúti, akár a belvízi útvonalon történő szállításról van szó. Következésképpen a környezetszennyezés jelentősen csökken. Elvben a Bizottság azonban nem engedélyez olyan beruházási támogatásokat, amelyek a támogatás kedvezményezettjeinek versenytársai által okozott környezetszennyezés csökkenését vonják maguk után. Inkább akkor tekint összeegyeztethetőnek bizonyos állami támogatásokat, amikor a kedvezményezett saját környezetszennyezését csökkenti. |
| --- | --- |

(53)

A támogatás különféle kedvező hatásai ellenére a támogatások összeegyeztethetőségét szabályozó, a Bizottság által a 87. cikk (2) és (3) bekezdései alapján kialakított szabályok egyike sem alkalmazható. Csak a beruházás egy kis része található támogatott régiókban, és a vonatkozó hatóságok nem kértek engedélyt a regionális célú állami támogatásokra érvényes irányvonalakra hivatkozva. A környezetvédelmi támogatások keretszabálya nem alkalmazható az űr esetében sem. A csővezetékes szállítás a többi, a versenytársak által üzemeltetett szállítási módnál kevésbé szennyező, akár a vasúti, akár a belvízi útvonalon történő szállításról van szó. Következésképpen a környezetszennyezés jelentősen csökken. Elvben a Bizottság azonban nem engedélyez olyan beruházási támogatásokat, amelyek a támogatás kedvezményezettjeinek versenytársai által okozott környezetszennyezés csökkenését vonják maguk után. Inkább akkor tekint összeegyeztethetőnek bizonyos állami támogatásokat, amikor a kedvezményezett saját környezetszennyezését csökkenti.

| (54) | Ez az, ami miatt a Bizottság az intézkedést közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján értékelte. Ennek a rendelkezésnek a meghatározásai szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek azok a támogatások tekinthetők, amelyek bizonyos tevékenységek, vagy bizonyos gazdasági térségek fejlődésének megkönnyítését célozzák, amikor azok nem változtatják meg a forgalom feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben. Egy csővezeték felhasználása, amely a vasúti, közúti vagy belvízi útvonalon történő szállítási forgalom egy részét eltereli, gazdálkodó tevékenységet képvisel. |
| --- | --- |

(54)

Ez az, ami miatt a Bizottság az intézkedést közvetlenül a Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján értékelte. Ennek a rendelkezésnek a meghatározásai szerint a közös piaccal összeegyeztethetőnek azok a támogatások tekinthetők, amelyek bizonyos tevékenységek, vagy bizonyos gazdasági térségek fejlődésének megkönnyítését célozzák, amikor azok nem változtatják meg a forgalom feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben. Egy csővezeték felhasználása, amely a vasúti, közúti vagy belvízi útvonalon történő szállítási forgalom egy részét eltereli, gazdálkodó tevékenységet képvisel.

| (55) | A szállítási infrastruktúrák területén a Bizottság már elfogadta, hogy támogatások adhatók, ha a piac nem biztosítja a társaság számára a tartós mobilitáshoz szükséges nyilvános szállítási infrastruktúrát (15). Azoknál a létesítményeknél, amelyek diszkriminációmentes feltételekkel hozzáférhetőek minden meglévő és potenciális üzemeltető számára, a projekt teljes költségének 50 %-áig terjedő támogatottságot fogadott el. A csővezetékes szállítás, a (38) preambulumbekezdésben szereplő szállítási infrastrukturális projektekhez hasonlóan, csökkenti az emissziókat, és biztosabb, mint a többi szállítási módok. Hozzájárul majd a forgalmi dugók csökkentéséhez is. Mi több, a Bizottság egyetért a holland, belga és német hatóságokkal abban, hogy a projekt környezetvédelmi vonatkozású és iparpolitikai vonatkozású előnyein kívül, stratégiai jelentőséggel is bír a vegyipar számára a vizsgált régióban. A projekt nyereséges lesz a Közösség más régióinak propiléngyártói számára is, ahol propilén-túlkínálat van, mert a projekt megkönnyíti termékük eladását. A közös piac más régióiból egyetlen versenytárs sem tagadta ezeknek a jótékony hatásoknak a meglétét az eljárás keretében. |
| --- | --- |

(55)

A szállítási infrastruktúrák területén a Bizottság már elfogadta, hogy támogatások adhatók, ha a piac nem biztosítja a társaság számára a tartós mobilitáshoz szükséges nyilvános szállítási infrastruktúrát (15). Azoknál a létesítményeknél, amelyek diszkriminációmentes feltételekkel hozzáférhetőek minden meglévő és potenciális üzemeltető számára, a projekt teljes költségének 50 %-áig terjedő támogatottságot fogadott el. A csővezetékes szállítás, a (38) preambulumbekezdésben szereplő szállítási infrastrukturális projektekhez hasonlóan, csökkenti az emissziókat, és biztosabb, mint a többi szállítási módok. Hozzájárul majd a forgalmi dugók csökkentéséhez is. Mi több, a Bizottság egyetért a holland, belga és német hatóságokkal abban, hogy a projekt környezetvédelmi vonatkozású és iparpolitikai vonatkozású előnyein kívül, stratégiai jelentőséggel is bír a vegyipar számára a vizsgált régióban. A projekt nyereséges lesz a Közösség más régióinak propiléngyártói számára is, ahol propilén-túlkínálat van, mert a projekt megkönnyíti termékük eladását. A közös piac más régióiból egyetlen versenytárs sem tagadta ezeknek a jótékony hatásoknak a meglétét az eljárás keretében.

| (56) | A verseny torzulásai a propilén piacán korlátozottak, annak köszönhetően, hogy valamennyi versenytárs hozzáférhet a csővezetékhez. Ennek az elvnek a tiszteletbentartása 25 évre – a csővezeték leírásának idejére – garantált, annak kapacitása viszont normális körülmények között elegendő kell, hogy legyen a szűk keresztmetszetek elkerülésére a következő 20 évben. |
| --- | --- |

(56)

A verseny torzulásai a propilén piacán korlátozottak, annak köszönhetően, hogy valamennyi versenytárs hozzáférhet a csővezetékhez. Ennek az elvnek a tiszteletbentartása 25 évre – a csővezeték leírásának idejére – garantált, annak kapacitása viszont normális körülmények között elegendő kell, hogy legyen a szűk keresztmetszetek elkerülésére a következő 20 évben.

| (57) | A bejelentett támogatások szükségeseknek és a célkitűzésekkel arányban állóaknak tekinthetők. Nélkülük a beruházások megtérülése túlságosan csekély lenne, és a projekt nem valósulna meg. Megállapítható továbbá, hogy a szubvenció olyan szintre korlátozódik, amely csak a szóbanforgó vállalatok beruházásainak szokásos belső megtérülési rátáját (IRR) teszi lehetővé. Az adott esetben az IRR-t a projekt egészére kellene kiszámítani (beleértve az 1. pillért), nem pedig a különféle szakaszokra hiszen azok elválaszthatatlanul összefüggenek egymással, és logikátlan lenne beruházni az egyikbe, anélkül, hogy azt a többinél is megtennék. Ha a csővezeték csak részlegesen valósulna meg, a propilén előirányzott feltöltése kisebb lenne, ami egy kisebb IRR-t eredményezne, és csökkentené az előnyöket a környezetvédelem, a közlekedésbiztonság vonatkozásában, valamint az ipar vonatkozásában. A számítás a projekt egészére egy 6,19 %-os IRR-t ad 25 évre, de ez az arány csak 2,75 % lenne, ha a számítás 15 évre vonatkozik. Szubvenciók hiányában ez a ráta 3,80 % és – 0,24 % lenne. A számítások alapjául szolgáló feltételezések realisták és ésszerűek, még akkor is, ha figyelembe vesszük az érdekeltek ezzel kapcsolatos észrevételeit. Még a 6,19 %-os ráta is az ilyen típusú projektek szokásos megtérülésével azonosnak vagy annál alacsonyabbnak tekinthető. Az adózás utáni IRR más vegyipari és olajipari csővezeték-rendszereknél Európában 9 és 13 % között van 25 évre. A vele egyenértékű rendszereknél az Egyesült Államokban az IRR egy kissé magasabb, vagyis 11 és 15 % közötti. A villamos erőművek és más, ilyen jellegű létesítmények megtérülési rátája a 10 és 13 % közötti sávban van, rövidebb, például 15 éves időszakokra. A vegyipar várakozásai az új vegyipari létesítményekkel kapcsolatban 15 % felett vannak, miközben ezeknek a létesítményeknek a megtérülése többnyire ennél alacsonyabb (9–15 %) a létesítmény típusától és az adózási rendszertől függően. Mi több, a számított IRR meghaladja a vasúti közlekedés átlagos megtérülését (1–3 %) és az ömlesztett áruk közúti fuvarozásét (3–4 %), de hasonló a vegyipari termékek belvízi fuvarozásáéhoz (7–8 %). |
| --- | --- |

(57)

A bejelentett támogatások szükségeseknek és a célkitűzésekkel arányban állóaknak tekinthetők. Nélkülük a beruházások megtérülése túlságosan csekély lenne, és a projekt nem valósulna meg. Megállapítható továbbá, hogy a szubvenció olyan szintre korlátozódik, amely csak a szóbanforgó vállalatok beruházásainak szokásos belső megtérülési rátáját (IRR) teszi lehetővé. Az adott esetben az IRR-t a projekt egészére kellene kiszámítani (beleértve az 1. pillért), nem pedig a különféle szakaszokra hiszen azok elválaszthatatlanul összefüggenek egymással, és logikátlan lenne beruházni az egyikbe, anélkül, hogy azt a többinél is megtennék. Ha a csővezeték csak részlegesen valósulna meg, a propilén előirányzott feltöltése kisebb lenne, ami egy kisebb IRR-t eredményezne, és csökkentené az előnyöket a környezetvédelem, a közlekedésbiztonság vonatkozásában, valamint az ipar vonatkozásában. A számítás a projekt egészére egy 6,19 %-os IRR-t ad 25 évre, de ez az arány csak 2,75 % lenne, ha a számítás 15 évre vonatkozik. Szubvenciók hiányában ez a ráta 3,80 % és – 0,24 % lenne. A számítások alapjául szolgáló feltételezések realisták és ésszerűek, még akkor is, ha figyelembe vesszük az érdekeltek ezzel kapcsolatos észrevételeit. Még a 6,19 %-os ráta is az ilyen típusú projektek szokásos megtérülésével azonosnak vagy annál alacsonyabbnak tekinthető. Az adózás utáni IRR más vegyipari és olajipari csővezeték-rendszereknél Európában 9 és 13 % között van 25 évre. A vele egyenértékű rendszereknél az Egyesült Államokban az IRR egy kissé magasabb, vagyis 11 és 15 % közötti. A villamos erőművek és más, ilyen jellegű létesítmények megtérülési rátája a 10 és 13 % közötti sávban van, rövidebb, például 15 éves időszakokra. A vegyipar várakozásai az új vegyipari létesítményekkel kapcsolatban 15 % felett vannak, miközben ezeknek a létesítményeknek a megtérülése többnyire ennél alacsonyabb (9–15 %) a létesítmény típusától és az adózási rendszertől függően. Mi több, a számított IRR meghaladja a vasúti közlekedés átlagos megtérülését (1–3 %) és az ömlesztett áruk közúti fuvarozásét (3–4 %), de hasonló a vegyipari termékek belvízi fuvarozásáéhoz (7–8 %).

| (58) | A projektben közvetlenül résztvevő vállalatok és más vegyipari, illetve más ágazatokhoz tartozó vállalatok közötti verseny torzulásai nagyon korlátozottak. Először is, a csővezetéket nagy számú vállalat használja majd, nem pedig csak azok, amelyek részt vesznek a konzorciumban. A propilén nagy mennyiségét olyan integrált vegyipari telephelyeken fogják felhasználni, ahol az abból származó termékeket azonnal más gyártási eljárásokba viszik be, amelyeket más vállalatok, ezen belül KKV-k üzemeltetnek. Másodszor, bármely társaság szabadon csatlakozhat a konzorciumhoz, diszkriminációmentes feltételek szerint. Az a tény, hogy a résztvevő vállalatokra ugyanazok a feltételek vonatkoznak, azt is jelzi, hogy nem áll fenn számottevő előny az ágazat egyetlen vagy néhány vállalata számára. Tekintetbe véve az alacsony profit elvét, és azt az elvet, miszerint a díjakat a többi fuvarozási mód által képviselt verseny biztos fennmaradását lehetővé tevő szinten rögzítik, az iparág számára az előny inkább a megnövekedett rugalmasságban és a propilén azonnali rendelkezésre állásában, mint valamiféle pénzügyi előnyben rejlik. |
| --- | --- |

(58)

A projektben közvetlenül résztvevő vállalatok és más vegyipari, illetve más ágazatokhoz tartozó vállalatok közötti verseny torzulásai nagyon korlátozottak. Először is, a csővezetéket nagy számú vállalat használja majd, nem pedig csak azok, amelyek részt vesznek a konzorciumban. A propilén nagy mennyiségét olyan integrált vegyipari telephelyeken fogják felhasználni, ahol az abból származó termékeket azonnal más gyártási eljárásokba viszik be, amelyeket más vállalatok, ezen belül KKV-k üzemeltetnek. Másodszor, bármely társaság szabadon csatlakozhat a konzorciumhoz, diszkriminációmentes feltételek szerint. Az a tény, hogy a résztvevő vállalatokra ugyanazok a feltételek vonatkoznak, azt is jelzi, hogy nem áll fenn számottevő előny az ágazat egyetlen vagy néhány vállalata számára. Tekintetbe véve az alacsony profit elvét, és azt az elvet, miszerint a díjakat a többi fuvarozási mód által képviselt verseny biztos fennmaradását lehetővé tevő szinten rögzítik, az iparág számára az előny inkább a megnövekedett rugalmasságban és a propilén azonnali rendelkezésre állásában, mint valamiféle pénzügyi előnyben rejlik.

| (59) | Az igaz, hogy azoknak a propiléngyártóknak, ahol a tisztaság szintje a polimerizációs minőségnél alacsonyabb, esetleg nem sok hasznuk lesz a csővezetékből. Viszont minden szabvány korlátozza a csővezetékek használatát bizonyos mértékben, és a választott szabvány biztosítja annak a legszélesebb körben történő használatát. Bizonyos mértékig a csővezeték csökkentheti a versenyt a gyártók között a propilén minőségének tekintetében, de ez a hatás bizonyára korlátozott lesz, mert műszaki okokból a vegyipari vállalatok többségének polimerizációs minőségű propilénre, nem pedig annál gyengébb minőségre lesz szüksége. Mindenesetre a csővezeték nem gátolja meg azt, hogy más minőségű propilént vasúton vagy belvízi úton szállítsanak. A verseny legfontosabbnak tűnő pozitív hatása abból adódik majd, hogy az ellátás rugalmassága nagyobb lesz és a polimerizációs minőség szabványossá válik, ami megkönnyíti azoknak a felhasználóknak a dolgát, akik más szállítót szeretnének választani. |
| --- | --- |

(59)

Az igaz, hogy azoknak a propiléngyártóknak, ahol a tisztaság szintje a polimerizációs minőségnél alacsonyabb, esetleg nem sok hasznuk lesz a csővezetékből. Viszont minden szabvány korlátozza a csővezetékek használatát bizonyos mértékben, és a választott szabvány biztosítja annak a legszélesebb körben történő használatát. Bizonyos mértékig a csővezeték csökkentheti a versenyt a gyártók között a propilén minőségének tekintetében, de ez a hatás bizonyára korlátozott lesz, mert műszaki okokból a vegyipari vállalatok többségének polimerizációs minőségű propilénre, nem pedig annál gyengébb minőségre lesz szüksége. Mindenesetre a csővezeték nem gátolja meg azt, hogy más minőségű propilént vasúton vagy belvízi úton szállítsanak. A verseny legfontosabbnak tűnő pozitív hatása abból adódik majd, hogy az ellátás rugalmassága nagyobb lesz és a polimerizációs minőség szabványossá válik, ami megkönnyíti azoknak a felhasználóknak a dolgát, akik más szállítót szeretnének választani.

| (60) | A környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabály 29. pontja értelmében a Bizottság engedélyezhet támogatásokat olyan beruházásokhoz, amelyek lehetővé teszik a vállalatok számára a verseny során alkalmazandó közösségi szabványok meghaladását, maximálisan a támogatható beruházások bruttó költségének 30 %-os szintjéig. Bár a szóbanforgó beruházások nem ez alá a keretszabály alá tartoznak, a Bizottság megjegyzi, hogy nincsenek olyan közösségi szabványok, amelyek a részt vevő vállalatokat köteleznék ennek a beruházásnak a megvalósítására. A támogatás szintje összesen, figyelembe véve azt, amelyet az „1. pillér” javára fizettek ki, 30 % alatt van. Ezzel szemben bizonyos számú elem megkülönbözteti a szóbanforgó projektet a 38. preambulumbekezdésben szereplő szállítási infrastruktúráktól, és megmagyarázza, hogy a magasabb támogatottság miért nem lenne elfogadható az adott esetben. Ezek a korábbi döntések például a vasúti és a belvízi fuvarozás infrastruktúráira vonatkoztak, amelyeknek a tehergépkocsival történő fuvarozást kellett helyettesíteniük, nem pedig arra, hogy a csővezetékes szállításnak kell helyettesítenie a vasúti és a belvízi fuvarozást. Egyébként a csővezeték hosszú távú szállítási infrastruktúrát jelent, és nem egyszerűen egy bizonyos körzetben, vagy az útvonal egy korlátozott részén lévő létesítményekről van szó. Azt is meg kell jegyeznünk, hogy az infrastruktúra csak propilénre használható, nem pedig más termékek szállítására. Mi több, az üzemeltetők egyidejűleg a csővezeték fontos felhasználói is lesznek. Egyébként ha az előny elsősorban nem a fuvarozási költség csökkenéséből, hanem a rugalmasabb ellátásból ered, akkor is mindenképpen lesznek jelentős kedvezményezettek. Ezekből az okokból kifolyólag a támogatás szintje összességében megfelelőnek tűnik. |
| --- | --- |

(60)

A környezetvédelmi támogatásokról szóló közösségi keretszabály 29. pontja értelmében a Bizottság engedélyezhet támogatásokat olyan beruházásokhoz, amelyek lehetővé teszik a vállalatok számára a verseny során alkalmazandó közösségi szabványok meghaladását, maximálisan a támogatható beruházások bruttó költségének 30 %-os szintjéig. Bár a szóbanforgó beruházások nem ez alá a keretszabály alá tartoznak, a Bizottság megjegyzi, hogy nincsenek olyan közösségi szabványok, amelyek a részt vevő vállalatokat köteleznék ennek a beruházásnak a megvalósítására. A támogatás szintje összesen, figyelembe véve azt, amelyet az „1. pillér” javára fizettek ki, 30 % alatt van. Ezzel szemben bizonyos számú elem megkülönbözteti a szóbanforgó projektet a 38. preambulumbekezdésben szereplő szállítási infrastruktúráktól, és megmagyarázza, hogy a magasabb támogatottság miért nem lenne elfogadható az adott esetben. Ezek a korábbi döntések például a vasúti és a belvízi fuvarozás infrastruktúráira vonatkoztak, amelyeknek a tehergépkocsival történő fuvarozást kellett helyettesíteniük, nem pedig arra, hogy a csővezetékes szállításnak kell helyettesítenie a vasúti és a belvízi fuvarozást. Egyébként a csővezeték hosszú távú szállítási infrastruktúrát jelent, és nem egyszerűen egy bizonyos körzetben, vagy az útvonal egy korlátozott részén lévő létesítményekről van szó. Azt is meg kell jegyeznünk, hogy az infrastruktúra csak propilénre használható, nem pedig más termékek szállítására. Mi több, az üzemeltetők egyidejűleg a csővezeték fontos felhasználói is lesznek. Egyébként ha az előny elsősorban nem a fuvarozási költség csökkenéséből, hanem a rugalmasabb ellátásból ered, akkor is mindenképpen lesznek jelentős kedvezményezettek. Ezekből az okokból kifolyólag a támogatás szintje összességében megfelelőnek tűnik.

| (61) | A csővezeték rontja a versenyt a belvízi útvonalak és a vasút tekintetében, ahogyan azt a Deutsche Bahn megerősíti. A Bizottság elismeri, hogy ez a torzulás a szóbanforgó projekt jellegéből adódónak tűnik, de elfogadott már ilyen jellegű torzulásokat más, a szállítási infrastruktúrákkal kapcsolatos ügyekben, mert úgy vélte, hogy ezeknek a projekteknek az előnyei meghaladják ezeket a torzulásokat. Figyelembe véve az összes kifejtett érvet, úgy véli, hogy a verseny torzulásának szintje elfogadható, tekintetbe véve a projekt előnyeit, és ebből adódóan azt a következtetést vonta le, hogy a bejelentett támogatásból származó torzulás nem jelent visszaélést. |
| --- | --- |

(61)

A csővezeték rontja a versenyt a belvízi útvonalak és a vasút tekintetében, ahogyan azt a Deutsche Bahn megerősíti. A Bizottság elismeri, hogy ez a torzulás a szóbanforgó projekt jellegéből adódónak tűnik, de elfogadott már ilyen jellegű torzulásokat más, a szállítási infrastruktúrákkal kapcsolatos ügyekben, mert úgy vélte, hogy ezeknek a projekteknek az előnyei meghaladják ezeket a torzulásokat. Figyelembe véve az összes kifejtett érvet, úgy véli, hogy a verseny torzulásának szintje elfogadható, tekintetbe véve a projekt előnyeit, és ebből adódóan azt a következtetést vonta le, hogy a bejelentett támogatásból származó torzulás nem jelent visszaélést.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (62) | A 18 682 000 euró, 4 000 000 euró és 3 685 480 euró összegű, Németország, Hollandia és Belgium által bejelentett támogatások, amelyek egy propilénszállítási csővezeték megépítését szolgálják Rotterdamból a Ruhr-vidék felé Antwerpenen át, a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást képviselnek. |
| --- | --- |

(62)

A 18 682 000 euró, 4 000 000 euró és 3 685 480 euró összegű, Németország, Hollandia és Belgium által bejelentett támogatások, amelyek egy propilénszállítási csővezeték megépítését szolgálják Rotterdamból a Ruhr-vidék felé Antwerpenen át, a Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatást képviselnek.

| (63) | Ezek a támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal, tekintetbe véve a következő elemeket: az emissziók és a forgalmi dugók csökkentése, valamint a projekt által előidézett megnövekedett biztonság; a projekt jelentősége a vegyipar számára az érdekelt régiókban; a verseny torzulásainak korlátozása az alacsony profit, a harmadik felek által a hálózathoz való hozzáférés („open access/common carrier”) és a diszkriminációmentesség elveinek betartása révén, és az a tény, hogy a támogatás olyan szintre korlátozódik, ami nem enged meg a szokásosnál magasabb megtérülési rátát, |
| --- | --- |

(63)

Ezek a támogatások összeegyeztethetők a közös piaccal, tekintetbe véve a következő elemeket: az emissziók és a forgalmi dugók csökkentése, valamint a projekt által előidézett megnövekedett biztonság; a projekt jelentősége a vegyipar számára az érdekelt régiókban; a verseny torzulásainak korlátozása az alacsony profit, a harmadik felek által a hálózathoz való hozzáférés („open access/common carrier”) és a diszkriminációmentesség elveinek betartása révén, és az a tény, hogy a támogatás olyan szintre korlátozódik, ami nem enged meg a szokásosnál magasabb megtérülési rátát,

ELFOGADTA A KÖVETKEZŐ HATÁROZATOT:

1. cikk

A Belgium, Németország és Hollandia által bejelentett, rendre 3 685 480 euró, 18 682 000 euró, 4 000 000 euró összegű támogatások, amelyek egy propilénszállítási csővezeték megépítésének javát szolgálják Rotterdam, Antwerpen és a Ruhr-vidék között, összeegyeztethetők a közös piaccal.

2. cikk

Jelen határozatnak a Belga Királyság, a Német Szövetségi Köztársaság és a Holland Királyság a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2004. június 16-án.

a Bizottság részéről

Mario MONTI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 315., 2003.12.24., 7. o.

1

(2)  Lásd 1. sz. megjegyzés.

2

(3)  Az eszközök az EPDC NL CV, az EPDC BE CV és a PRG GmbH & CoKG korlátolt felelősségű társaságokhoz tartoznak, amelyeknek rendre az EPDC NL BV, az EPDC BE BV és a PRG GmbH a részvényese.

3

(4)  Észak-Rajna–Vesztfália tartomány a LEG-ben 68,15 %-os részesedést birtokol, a WestLB-é 22,25 %, a részesedések fennmaradó része magánbefektetők kezében van.

4

(5)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o. A legutóbb a 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.) módosított irányelv.

5

(6)  Az „1. pillér” 50,5 millió eurós beruházási költséget jelent majd, amelyhez a projekt egy mintegy 25 millió eurós támogatásban részesül.

6

(7)  Bizalmas információk.

7

(8)  Megjegyzendő, hogy ezek a működési eredmények egyenlők a nettó termékkel mínusz értékcsökkenés és a beruházásra fizetett kamatok.

8

(9)  Rendelet a gazdasági növekedésről a flamand régióban, N 40/99 (HL C 284., 2000.10.7.) és N 223/93 (HL C 282., 1993.10.20.).

9

(10)  The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits (Egy európai olajvezeték-hálózat építése az olefinekhez, és annak előnyei), 2003. május http://www.petrochemistry.net/ templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16

10

(11)  HL C 37., 2001.2.3., 3. o.

11

(12)  HL C 74., 1998.3.10., 9. o.

12

(13)  Nevezetesen N 517/98 UK, szubvenciók a vasúti áruszállítás dél-walesi termináljához, Egyesült Királyság (HL C 81., 1999.3.24., 8. o.), N 121/99 AT, támogatás a kombinált fuvarozáshoz (HL C 245., 1999.8.28., 2. o.), N 208/00 NL, támogatási rendszer nyilvános szárazföldi terminálokhoz (HL C 315., 2000.11.4., 22. o.) és N 649/01 UK, szubvenció áruszállítási létesítményekhez, a Rosyth-kikötő projektje (HL C 45., 2002.2.19., 2. o.).

13

(14)  N 527/2002 sz. ügy. Egy 35 %-os beruházási támogatásról van szó, kerozin szállítására szolgáló olajvezetékhez, a tengertől Athén nemzetközi repülőteréig. Ez az olajvezeték a közszektor tulajdonában van, de egy konzorcium üzemelteti, amelyben a repülőtér, az Olympic Airways és három kőolajipari társaság társult. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez a támogatás összeegyeztethető a regionális támogatások keretszabályára való tekintettel (HL C 148., 2003.6.25., 11. o.).

14

(15)  N 649/01 UK, Freight Facilities Grant scheme, lásd 12. lábjegyzet.

15

---

| 2.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/25

---

BIZOTTSÁGI HATÁROZAT

(2005. február 23.)

az ellenőrzött anyagoknak a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásra 2004-ben engedélyezett mennyiségi felosztásáról a 2037/2000/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet értelmében

(az értesítés a B(2005) 293. számú dokumentummal történt)

(csak a cseh, dán, holland, angol, észt, finn, francia, német, olasz, portugál, szlovén és spanyol nyelvű szövegek hitelesek)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/171/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2000. június 29-i 2037/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Közösség már fokozatosan megszüntette a fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, halonok, a szén-tetraklorid-1,1,1-triklór-etán, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán előállítását és fogyasztását. |
| --- | --- |

(1)

A Közösség már fokozatosan megszüntette a fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, halonok, a szén-tetraklorid-1,1,1-triklór-etán, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán előállítását és fogyasztását.

| (2) | Minden évben a Bizottságnak meg kell határoznia ezen ellenőrzött anyagok nem helyettesíthető felhasználását, a felhasználható mennyiségeket és az ezeket az anyagokat alkalmazására engedélyezett vállalatokat. |
| --- | --- |

(2)

Minden évben a Bizottságnak meg kell határoznia ezen ellenőrzött anyagok nem helyettesíthető felhasználását, a felhasználható mennyiségeket és az ezeket az anyagokat alkalmazására engedélyezett vállalatokat.

| (3) | Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali protokoll aláíró feleinek IV/25 határozata meghatározza a Bizottság által a nem helyettesíthető felhasználások meghatározására használandó kritériumokat, és az összes aláíró fél számára engedélyezi az ellenőrzött anyagok nem helyettesíthető felhasználásához szükséges előállítást és fogyasztást. |
| --- | --- |

(3)

Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló montreali protokoll aláíró feleinek IV/25 határozata meghatározza a Bizottság által a nem helyettesíthető felhasználások meghatározására használandó kritériumokat, és az összes aláíró fél számára engedélyezi az ellenőrzött anyagok nem helyettesíthető felhasználásához szükséges előállítást és fogyasztást.

| (4) | A montreali protokoll aláíró feleinek XV/8 határozata az aláíró felek hetedik értekezletéről készült jelentés IV. mellékletében felsorolt laboratóriumi és analitikai felhasználás céljára engedélyezi a montreali protokoll A., B. és C. mellékleteiben (II. és III. csoportba tartozó anyagok) felsorolt ellenőrzött anyagok használatát az aláíró felek hatodik értekezletéről készült jelentés II. mellékletében valamint a montreali protokoll aláíró feleinek VII/11 és XI/15 határozataiban meghatározott feltételek mellett. |
| --- | --- |

(4)

A montreali protokoll aláíró feleinek XV/8 határozata az aláíró felek hetedik értekezletéről készült jelentés IV. mellékletében felsorolt laboratóriumi és analitikai felhasználás céljára engedélyezi a montreali protokoll A., B. és C. mellékleteiben (II. és III. csoportba tartozó anyagok) felsorolt ellenőrzött anyagok használatát az aláíró felek hatodik értekezletéről készült jelentés II. mellékletében valamint a montreali protokoll aláíró feleinek VII/11 és XI/15 határozataiban meghatározott feltételek mellett.

| (5) | A montreali protokoll aláíró felei XII/2 határozatának 3. bekezdése szerint a fluorozott-klórozott szénhidrogén mentes mért dózisú inhaláló készülékek (MDI-k) alkalmazása felé történő átmenet elősegítésére vonatkozóan Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Luxemburg, Norvégia, Portugália, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság értesítette az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programját (2) arról, hogy a fluorozott-klórozott szénhidrogének (CFC-k) többé már nem nélkülözhetetlenek a speciális gyors hatású béta-antagonista CFC-MDI-k előállításához. A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének i) pontja b) albekezdése megtiltja a CFC-k felhasználását és forgalmazását, kivéve ha azokat az említett rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében leírt feltételek szerint nélkülözhetetlennek tekintik. Ezek a nem helyettesíthető meghatározások a Közösségben csökkentették a CFC-k iránti keresletet. Ezen kívül a 4. cikk (6) bekezdése megtiltja a CFC-MDI termékek importját és forgalmazását, kivéve ha az e termékekben lévő CFC-ket a 3. cikk (1) bekezdésében leírt feltételek szerint nélkülözhetetlennek tartják. |
| --- | --- |

(5)

A montreali protokoll aláíró felei XII/2 határozatának 3. bekezdése szerint a fluorozott-klórozott szénhidrogén mentes mért dózisú inhaláló készülékek (MDI-k) alkalmazása felé történő átmenet elősegítésére vonatkozóan Ausztria, Belgium, a Cseh Köztársaság, Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Görögország, Írország, Luxemburg, Norvégia, Portugália, Hollandia, Svédország és az Egyesült Királyság értesítette az Egyesült Nemzetek Környezetvédelmi Programját (2) arról, hogy a fluorozott-klórozott szénhidrogének (CFC-k) többé már nem nélkülözhetetlenek a speciális gyors hatású béta-antagonista CFC-MDI-k előállításához. A 2037/2000/EK rendelet 4. cikke (4) bekezdésének i) pontja b) albekezdése megtiltja a CFC-k felhasználását és forgalmazását, kivéve ha azokat az említett rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében leírt feltételek szerint nélkülözhetetlennek tekintik. Ezek a nem helyettesíthető meghatározások a Közösségben csökkentették a CFC-k iránti keresletet. Ezen kívül a 4. cikk (6) bekezdése megtiltja a CFC-MDI termékek importját és forgalmazását, kivéve ha az e termékekben lévő CFC-ket a 3. cikk (1) bekezdésében leírt feltételek szerint nélkülözhetetlennek tartják.

| (6) | 2003. július 11-én kihirdetett egy közleményt (3) azon Közösségen (15) belüli vállalatok számára, amelyek 2004-re a Bizottság döntését kérték az ellenőrzött anyagoknak 2004 során a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásáról, valamint 2004. május 11-én egy további értesítést (4) az új tagállamokban működő vállalatok számára, és megkapta az ellenőrzött anyagok 2004 során szándékolt nem helyettesíthető felhasználásra vonatkozó nyilatkozatokat. |
| --- | --- |

(6)

2003. július 11-én kihirdetett egy közleményt (3) azon Közösségen (15) belüli vállalatok számára, amelyek 2004-re a Bizottság döntését kérték az ellenőrzött anyagoknak 2004 során a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásáról, valamint 2004. május 11-én egy további értesítést (4) az új tagállamokban működő vállalatok számára, és megkapta az ellenőrzött anyagok 2004 során szándékolt nem helyettesíthető felhasználásra vonatkozó nyilatkozatokat.

| (7) | A 2037/2000/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet értelmében, az ellenőrzött anyagoknak a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásra 2004-ben engedélyezett mennyiségi felosztásáról szóló, 2004. január 28-i 2004/209/EK bizottsági határozatát (5) módosítani kell a 2004. május 1. után a tíz új tagállamban az ózonréteget lebontó anyagok nem helyettesíthető felhasználásának felvétele céljából. |
| --- | --- |

(7)

A 2037/2000/EK európai parlamenti és a tanácsi rendelet értelmében, az ellenőrzött anyagoknak a Közösségen belüli nem helyettesíthető felhasználásra 2004-ben engedélyezett mennyiségi felosztásáról szóló, 2004. január 28-i 2004/209/EK bizottsági határozatát (5) módosítani kell a 2004. május 1. után a tíz új tagállamban az ózonréteget lebontó anyagok nem helyettesíthető felhasználásának felvétele céljából.

| (8) | A jogi érthetőség és átláthatóság érdekében a 2004/209/EK határozat helyébe új határozatot kell léptetni. |
| --- | --- |

(8)

A jogi érthetőség és átláthatóság érdekében a 2004/209/EK határozat helyébe új határozatot kell léptetni.

| (9) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése által létrehozott Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2037/2000/EK rendelet 18. cikkének (1) bekezdése által létrehozott Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre a Közösségben 2004 során nem helyettesíthető egészségügyi célra felhasználható, az I. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok (11, 12, 113, 114 és 115 fluorozott-klórozott szénhidrogének) mennyisége 1 428 533,000 ODP (ózon lebontó potenciál) kilogramm lesz.

(2)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre a Közösségben 2004 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, az I. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok (11, 12, 113, 114 és 115 fluorozott-klórozott szénhidrogének) és a II. csoportba (egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének) tartozó ellenőrzött anyagok mennyisége 73 336,765 ODP (ózon lebontó potenciál) kilogramm lesz.

(3)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre a Közösségben 2004 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a III. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok (halonok) mennyisége 19 268,700 ODP (ózon lebontó potenciál) kilogramm lesz.

(4)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre a Közösségben 2004 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a IV. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok (szén-tetraklorid) mennyisége 141 834,000 ODP (ózon lebontó potenciál) kilogramm lesz.

(5)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre a Közösségben 2004 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, az V. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok (1,1,1-triklór-etán) mennyisége 529,300 ODP (ózon lebontó potenciál) kilogramm lesz.

(6)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre a Közösségben 2004 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a VII. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok (részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének) mennyisége 3,070 ODP (ózon lebontó potenciál) kilogramm lesz.

(7)   Figyelemmel a 2037/2000/EK rendeletre a Közösségben 2004 során nem helyettesíthető laboratóriumi célra felhasználható, a IX. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok (bróm-klór-metán) mennyisége 13,248 ODP (ózon lebontó potenciál) kilogramm lesz.

2. cikk

Azok az I. mellékletben felsorolt fluorozott-klórozott szénhidrogén mért dózisú inhaláló készülékek (CFC-MDI-k) közül azok nem forgalmazhatók, amelyek esetében a CFC-k nem kerültek nélkülözhetetlenként meghatározásra.

3. cikk

A 2004. január 1. és december 31. közötti időszakban a következő szabályokat kell alkalmazni:

| 1. | A 11, 12, 113, 114 és 115 fluorozott-klórozott szénhidrogének nem helyettesíthető egészségügyi felhasználási kvótái a II. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra. |
| --- | --- |

1.

A 11, 12, 113, 114 és 115 fluorozott-klórozott szénhidrogének nem helyettesíthető egészségügyi felhasználási kvótái a II. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra.

| 2. | A 11, 12, 113, 114 és 115 fluorozott-klórozott szénhidrogének és az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a III. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra. |
| --- | --- |

2.

A 11, 12, 113, 114 és 115 fluorozott-klórozott szénhidrogének és az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a III. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra.

| 3. | A halonok nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a IV. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra. |
| --- | --- |

3.

A halonok nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a IV. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra.

| 4. | A szén-tetraklorid nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái az V. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra. |
| --- | --- |

4.

A szén-tetraklorid nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái az V. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra.

| 5. | Az 1,1,1-triklór-etán nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a VI. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra. |
| --- | --- |

5.

Az 1,1,1-triklór-etán nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a VI. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra.

| 6. | A részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a VII. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra. |
| --- | --- |

6.

A részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a VII. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra.

| 7. | A bróm-klór-metán nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a VIII. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra. |
| --- | --- |

7.

A bróm-klór-metán nem helyettesíthető laboratóriumi felhasználási kvótái a VIII. mellékletben megadott vállalatok számára kerülnek felosztásra.

| 8. | A 11, 12, 113, 114 és 115 fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, a szén-tetraklorid, az 1,1,1-triklór-etán, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán nem helyettesíthető felhasználási kvótái a IX. mellékletben kerültek megadásra. |
| --- | --- |

8.

A 11, 12, 113, 114 és 115 fluorozott-klórozott szénhidrogének, az egyéb teljesen halogénezett fluorozott-klórozott szénhidrogének, a szén-tetraklorid, az 1,1,1-triklór-etán, a részlegesen halogénezett fluorozott-brómozott szénhidrogének és a bróm-klór-metán nem helyettesíthető felhasználási kvótái a IX. mellékletben kerültek megadásra.

4. cikk

A 2004/209/EK hatályát veszti.

A hatályát vesztett határozatra vonatkozó hivatkozásokat erre a határozatra vonatkozó hivatkozásnak kell tekinteni.

5. cikk

Ennek a határozatnak a következő vállalatok a címzettjei:

| | 3M Health Care Ltd |
| --- | --- |
| 3M House Morley Street |
| Loughborough |
| Leicestershire LE11 1EP |
| United Kingdom |

3M Health Care Ltd

3M House Morley Street

Loughborough

Leicestershire LE11 1EP

United Kingdom

| | Aventis |
| --- | --- |
| London Road, Holmes Chapel |
| Cheshire CW4 8BE |
| United Kingdom |

Aventis

London Road, Holmes Chapel

Cheshire CW4 8BE

United Kingdom

| | Bespak PLC |
| --- | --- |
| North Lynn Industrial Estate |
| King's Lynn |
| Norfolk PE30 2JJ |
| United Kingdom |

Bespak PLC

North Lynn Industrial Estate

King's Lynn

Norfolk PE30 2JJ

United Kingdom

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Strasse 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Strasse 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Chiesi Farmaceutici SpA. |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA.

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | GlaxoSmithKline |
| --- | --- |
| Speke Boulevard |
| Speke |
| Liverpool L24 9JD |
| United Kingdom |

GlaxoSmithKline

Speke Boulevard

Speke

Liverpool L24 9JD

United Kingdom

| | IG Sprühtechnik GmbH |
| --- | --- |
| Im Hemmet 1 |
| D-79664 Wehr |

IG Sprühtechnik GmbH

Im Hemmet 1

D-79664 Wehr

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd |
| --- | --- |
| Astmoor Industrial Estate |
| 9 Arkwright Road Runcorn |
| Cheshire WA7 1NU |
| United Kingdom |

Inyx Pharmaceuticals Ltd

Astmoor Industrial Estate

9 Arkwright Road Runcorn

Cheshire WA7 1NU

United Kingdom

| | IVAX Ltd |
| --- | --- |
| Unit 301 Industrial Park |
| Waterford |
| Ireland |

IVAX Ltd

Unit 301 Industrial Park

Waterford

Ireland

| | Jaba Farmaceutica SA |
| --- | --- |
| Rua da Tapada Grande, 2 |
| P-2710-089, Abrunheira Sintra |

Jaba Farmaceutica SA

Rua da Tapada Grande, 2

P-2710-089, Abrunheira Sintra

| | Laboratorio Aldo Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | Otsuka Pharmaceuticals(E) |
| --- | --- |
| Provenca, 388 |
| E-08025 Barcelona |

Otsuka Pharmaceuticals(E)

Provenca, 388

E-08025 Barcelona

| | SICOR SpA |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 RHO Milano |

SICOR SpA

Via Terrazzano 77

I-20017 RHO Milano

| | Schering-Plough Labo NV |
| --- | --- |
| Industriepark 30 |
| B-2220 Heist Op Den Berg |

Schering-Plough Labo NV

Industriepark 30

B-2220 Heist Op Den Berg

| | Valvole Aerosol Research Italiana |
| --- | --- |
| (VARI) Spa – LINDAL Group Italia |
| Via del Pino, 10 |
| Olginate (LC) |
| I-23854 Italia |

Valvole Aerosol Research Italiana

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

Olginate (LC)

I-23854 Italia

| | Valeas SpA Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas SpA Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valois SA |
| --- | --- |
| 50 avenue de l’Europe |
| F-78160 Marly-Le-Roi |

Valois SA

50 avenue de l’Europe

F-78160 Marly-Le-Roi

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316 route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316 route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Agfa- Gevaert NV |
| --- | --- |
| Septestraat 27 |
| B-2640 Mortsel |

Agfa- Gevaert NV

Septestraat 27

B-2640 Mortsel

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbaekvej 7 |
| DK-2610 Roedovre |

Bie & Berntsen

Sandbaekvej 7

DK-2610 Roedovre

| | Biosolove BV |
| --- | --- |
| Waalreseweg 17 |
| 5554 HA Valkenswaard |
| The Netherlands |

Biosolove BV

Waalreseweg 17

5554 HA Valkenswaard

The Netherlands

| | Butterworth Laboratories Ltd |
| --- | --- |
| 54 Waldegrave Road, Teddington |
| Middlesex TW11 8NY |
| United Kingdom |

Butterworth Laboratories Ltd

54 Waldegrave Road, Teddington

Middlesex TW11 8NY

United Kingdom

| | Carl Roth GmbH |
| --- | --- |
| Schoemperlenstr. 1-5 |
| D-76185 Karlsruhe |

Carl Roth GmbH

Schoemperlenstr. 1-5

D-76185 Karlsruhe

| | Elcom Group |
| --- | --- |
| Okružní 988 |
| CZ-735 14 Orlová – Lutyně |

Elcom Group

Okružní 988

CZ-735 14 Orlová – Lutyně

| | Environnement SA |
| --- | --- |
| 111 Bld Robespierre |
| BP 4513 |
| F-78304 Poissy |

Environnement SA

111 Bld Robespierre

BP 4513

F-78304 Poissy

| | Fisher Scientific |
| --- | --- |
| Bishop Meadow Road |
| Loughborough LE11 5RG |
| United Kingdom |

Fisher Scientific

Bishop Meadow Road

Loughborough LE11 5RG

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Strasse 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Institut scientifique de service public (ISSeP) |
| --- | --- |
| Rue du Chéra 200 |
| B-4000 Liège |

Institut scientifique de service public (ISSeP)

Rue du Chéra 200

B-4000 Liège

| | Institut E. Malvoz (B) |
| --- | --- |
| Quai du Barbou, 4 |
| B-4000 Liège |

Institut E. Malvoz (B)

Quai du Barbou, 4

B-4000 Liège

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Katholieke Universiteit Leuven |
| --- | --- |
| Krakenstraat 3 |
| B-3000 Leuven |

Katholieke Universiteit Leuven

Krakenstraat 3

B-3000 Leuven

| | Laboratoires sérobiologiques |
| --- | --- |
| 3 rue de Seichamps |
| F-54425 Pulnoy |

Laboratoires sérobiologiques

3 rue de Seichamps

F-54425 Pulnoy

| | LGC Promochem GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Promochem GmbH

Mercatorstr. 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| The Netherlands |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

The Netherlands

| | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KgaA

Frankfurter Strasse 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Lackova 78 |
| SLO-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Lackova 78

SLO-2000 Maribor

| | Panreac Quimica SA |
| --- | --- |
| Riera de Sant Cugat 1 |
| E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona) |

Panreac Quimica SA

Riera de Sant Cugat 1

E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona)

| | Rohs Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Berliner Str. 54 |
| D-53819 Neunkirchen-Seelsheid |

Rohs Chemie GmbH

Berliner Str. 54

D-53819 Neunkirchen-Seelsheid

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| SLO-Ljubljana |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

SLO-Ljubljana

| | SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Sigma Aldrich Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Riedstrasse 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Chemie GmbH

Riedstrasse 2

D-89555 Steinheim

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80 rue de Luzais |
| L'Isle-d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80 rue de Luzais

L'Isle-d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | VWR I.S.A.S. |
| --- | --- |
| 201 rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-bois |

VWR I.S.A.S.

201 rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-bois

| | University Of Technology Vienna |
| --- | --- |
| Institut of Industrial Electronics and Material Science |
| Gusshausstrasse 27-29 |
| A-1040 Wien |

University Of Technology Vienna

Institut of Industrial Electronics and Material Science

Gusshausstrasse 27-29

A-1040 Wien

| | YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland |
| --- | --- |
| Teerisuonkuja 4 |
| FI-00700 Helsinki |

YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland

Teerisuonkuja 4

FI-00700 Helsinki

Kelt Brüsszelben, 2005. február 23-án.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 244., 2000.9.29., 1. o. A legutóbb a 2077/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 359., 2004.12.4., 28. o.) módosított rendelet.

1

(2)  www.unep.org/ozone/dec12-2-3.shtml

2

(3)  HL C 162., 2003.7.11., 19. o.

3

(4)  HL C 133., 2004.5.11., 12. o.

4

(5)  HL L 66., 2004.3.4., 36. o.

5

---

I. MELLÉKLET

A montreali protokoll aláíró feleinek a fluorozott-klórozott szénhidrogén mentes mért dózisú inhaláló készülékek (MDI-k) használata felé történő átmenet elősegítéséről szóló tizenkettedik értekezlete XII/2 számú határozatának 3. bekezdése szerint a következő aláíró felek elhatározták azt, hogy a nem CFC MDI-k létezése miatt a CFC-k többé nem minősülnek „nem helyettesíthetőnek” a protokoll szerint, ha a következő termékekkel vannak kombinálva:

| Termék
  Ország | Salbutamol | Terbutaline | Fenoterol | Orciprenaline | Reproterol | Carbuterol | Hexoprenaline | Pirbuterol | Clenbuterol | Bitolterol | Procaterol | Beclomethasone | Dexamethasone | Fluinisolide | Fluiticasone | Budesonide | Triamcinolone | Ipratropium bromide | Oxitropium Bromide |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Belgium | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Cseh Köztársaság | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Dánia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Finnország | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Franciaország | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Németország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Görögország | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Írország | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Luxemburg | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Portugália | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Hollandia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Norvégia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Svédország | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Egyesült Királyság | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Forrás: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf |

Termék

Ország

Salbutamol

Terbutaline

Fenoterol

Orciprenaline

Reproterol

Carbuterol

Hexoprenaline

Pirbuterol

Clenbuterol

Bitolterol

Procaterol

Beclomethasone

Dexamethasone

Fluinisolide

Fluiticasone

Budesonide

Triamcinolone

Ipratropium bromide

Oxitropium Bromide

Ausztria

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgium

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cseh Köztársaság

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Dánia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Finnország

X

Franciaország

X

Németország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Görögország

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Írország

X

Luxemburg

X

Portugália

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Hollandia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Norvégia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Svédország

X

Egyesült Királyság

X

Forrás: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf

---

II. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ EGÉSZSÉGÜGYI FELHASZNÁLÁS

Az I. csoportba tartozó és az asztma és egyéb krónikus tüdőbetegségek (COPD) kezelésére szolgáló mért dózisú inhaláló készülékek (MDI-k) előállításához használható ellenőrzött anyagok kvótája a következő vállalatok között kerül felosztásra:

| | 3M (UK) |
| --- | --- |

3M (UK)

| | Aventis (UK) |
| --- | --- |

Aventis (UK)

| | Bespak (UK) |
| --- | --- |

Bespak (UK)

| | Boehringer Ingelheim (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim (DE)

| | Chiesi (IT) |
| --- | --- |

Chiesi (IT)

| | Glaxo Smith Kline (UK) |
| --- | --- |

Glaxo Smith Kline (UK)

| | IG Sprühtechnik (DE) |
| --- | --- |

IG Sprühtechnik (DE)

| | Inyx Pharmaceuticals (UK) |
| --- | --- |

Inyx Pharmaceuticals (UK)

| | IVAX (IE) |
| --- | --- |

IVAX (IE)

| | Jaba Farmaceutica (PT) |
| --- | --- |

Jaba Farmaceutica (PT)

| | Lab. Aldo-Union (ES) |
| --- | --- |

Lab. Aldo-Union (ES)

| | Otsuka Pharmaceuticals (ES) |
| --- | --- |

Otsuka Pharmaceuticals (ES)

| | Sicor (IT) |
| --- | --- |

Sicor (IT)

| | Schering-Plough (BE) |
| --- | --- |

Schering-Plough (BE)

| | V.A.R.I. (IT) |
| --- | --- |

V.A.R.I. (IT)

| | Valeas (IT) |
| --- | --- |

Valeas (IT)

| | Valois (FR) |
| --- | --- |

Valois (FR)

---

III. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható I. és II. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótája a következő vállalatok között kerül felosztásra:

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Carl Roth (DE) |
| --- | --- |

Carl Roth (DE)

| | Elcom Group (CZ) |
| --- | --- |

Elcom Group (CZ)

| | Environnement SA (FR) |
| --- | --- |

Environnement SA (FR)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | LGC Promochem (DE) |
| --- | --- |

LGC Promochem (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | University Of Technology Vienna (AT) |
| --- | --- |

University Of Technology Vienna (AT)

| | Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI) |
| --- | --- |

Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI)

---

IV. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható III. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótája a következő vállalatok között kerül felosztásra:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

V. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható IV. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótája a következő vállalatok között kerül felosztásra:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Fisher Scientific (UK) |
| --- | --- |

Fisher Scientific (UK)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Institut E. Malvoz (BE) |
| --- | --- |

Institut E. Malvoz (BE)

| | Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE) |
| --- | --- |

Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Laboratoires Sérologiques (FR) |
| --- | --- |

Laboratoires Sérologiques (FR)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Rohs Chemie (DE) |
| --- | --- |

Rohs Chemie (DE)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | VWR I.S.A.S. (FR) |
| --- | --- |

VWR I.S.A.S. (FR)

| | YA-Kemia Oy (FI) |
| --- | --- |

YA-Kemia Oy (FI)

---

VI. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható V. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótája a következő vállalatok között kerül felosztásra:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

VII. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható VII. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótája a következő vállalatok között kerül felosztásra:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

VIII. MELLÉKLET

NEM HELYETTESÍTHETŐ LABORATÓRIUMI FELHASZNÁLÁS

A laboratóriumi és analitikai célra felhasználható IX. csoportba tartozó ellenőrzött anyagok kvótája a következő vállalatok között kerül felosztásra:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

IX. MELLÉKLET

(Ezt a mellékletet nem teszik közzé, mert bizalmas kereskedelmi információt tartalmaz.)

---

Helyesbítések

| 2.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 56/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 56/35

---

Helyesbítés a gépjárművekben jelentkező rádiófrekvenciás interferenciára (elektromágneses kompatibilitásra) vonatkozó 72/245/EGK tanácsi irányelv műszaki fejlődéshez igazításáról, és a gépjárművek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 70/156/EGK irányelv módosításáról szóló 2004/104/EK bizottsági irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 337., 2004. november 13.
  )

| 1. | Az I. melléklet grafikáinak címéből az irányelv számát és az azt követő kötőjelet el kell hagyni.






  — | 2. függelék (28. oldal) |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet grafikáinak címéből az irányelv számát és az azt követő kötőjelet el kell hagyni.

—

2. függelék (28. oldal)

| — | 3. függelék (29. oldal) |
| --- | --- |

—

3. függelék (29. oldal)

| — | 4. függelék (30. oldal) |
| --- | --- |

—

4. függelék (30. oldal)

| — | 5. függelék (31. oldal) |
| --- | --- |

—

5. függelék (31. oldal)

| — | 6. függelék (32. oldal) |
| --- | --- |

—

6. függelék (32. oldal)

| — | 7. függelék (33. oldal). |
| --- | --- |

—

7. függelék (33. oldal).

| 2. | A 35. oldalon, a II. A. melléklet címében: |
| --- | --- |

2.

A 35. oldalon, a II. A. melléklet címében:

a következő szövegrész:

„a Bizottság 2004/78/EK irányelvvel”,

helyesen:

„2004/104/EK irányelvvel”.

| 3. | A 38. oldalon, a II. B. melléklet címében: |
| --- | --- |

3.

A 38. oldalon, a II. B. melléklet címében:

a következő szövegrész:

„a Bizottság 95/54/EK irányelvvel”,

helyesen:

„2004/104/EK irányelvvel”.

| 4. | A 40. oldalon, a III. A. melléklet címében: |
| --- | --- |

4.

A 40. oldalon, a III. A. melléklet címében:

a következő szövegrész:

„a Bizottság 95/54/EK irányelvvel”,

helyesen:

„2004/104/EK irányelvvel”.

| 5. | A 42. oldalon, a III. B. melléklet címében: |
| --- | --- |

5.

A 42. oldalon, a III. B. melléklet címében:

a következő szövegrész:

„a Bizottság 95/54/EK irányelvvel”,

helyesen:

„2004/104/EK irányelvvel”.

| 6. | A 43. oldalon, a III. C. melléklet 6. bekezdésében: |
| --- | --- |

6.

A 43. oldalon, a III. C. melléklet 6. bekezdésében:

a következő szövegrész:

„a 2004/XX/EK irányelvvel”,

helyesen:

„2004/104/EK irányelvvel”.

| 7. | A 45. oldalon a következő ponttal egészül ki: |
| --- | --- |

7.

A 45. oldalon a következő ponttal egészül ki:

| „1.3. | Első lépésként egy átlagos mérőérzékelővel meg kell mérni a jármű rádióadó-antennáján az FM frekvenciasávon a kisugárzás szintjét (76–108 MHz). Amennyiben az I. melléklet 6.3.2.4. pontjában megállapított szintet nem haladja meg, a járművet úgy tekintik, mint amely a frekvenciasávra tekintettel eleget tesz e melléklet követelményeinek, és nincs szükség a teljes vizsgálatra.” |
| --- | --- |

„1.3.

Első lépésként egy átlagos mérőérzékelővel meg kell mérni a jármű rádióadó-antennáján az FM frekvenciasávon a kisugárzás szintjét (76–108 MHz). Amennyiben az I. melléklet 6.3.2.4. pontjában megállapított szintet nem haladja meg, a járművet úgy tekintik, mint amely a frekvenciasávra tekintettel eleget tesz e melléklet követelményeinek, és nincs szükség a teljes vizsgálatra.”

---