# Euroopa Liidu L 93/12.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 93 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide12. aprill 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 93

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide12. aprill 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 549/2005, 11. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 550/2005, 7. aprill 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 416/2004 (milles sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 ja määruse (EÜ) nr 1535/2003 rakendamiseks) seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskava üksikasjalike eeskirjadega | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 551/2005, 11. aprill 2005, millega kehtestatakse Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Maltal, Poolas ja Slovakkias tomatite eest määruse (EÜ) nr 416/2004 alusel makstav täiendav summa | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 552/2005, 11. aprill 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 553/2005, 11. aprill 2005, millega nähakse ette teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordiõiguste ümberjaotus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1081/1999 | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 554/2005, 11. aprill 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist | 32 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 549/2005, 11. aprill 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 550/2005, 7. aprill 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 416/2004 (milles sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 ja määruse (EÜ) nr 1535/2003 rakendamiseks) seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskava üksikasjalike eeskirjadega

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 551/2005, 11. aprill 2005, millega kehtestatakse Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Maltal, Poolas ja Slovakkias tomatite eest määruse (EÜ) nr 416/2004 alusel makstav täiendav summa

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 552/2005, 11. aprill 2005, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 553/2005, 11. aprill 2005, millega nähakse ette teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordiõiguste ümberjaotus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1081/1999

31

Komisjoni määrus (EÜ) nr 554/2005, 11. aprill 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

32

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2005, lihtsustatud sertifikaatide kohta veisesperma ja värske sealiha impordiks Kanadast ning otsuse 2004/639/EÜ muutmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1002 all)

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe alusel loodud komitee otsus nr 1/2005, 7. märts 2005, vastavushindamisasutuse lisamise kohta plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevasse valdkondlikku peatükki | 40 |
| | * | Komisjoni soovitus, 6. aprill 2005, elektroonilise elektriliini-lairibaside kohta (
  1
  ) | 42 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2005, lihtsustatud sertifikaatide kohta veisesperma ja värske sealiha impordiks Kanadast ning otsuse 2004/639/EÜ muutmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 1002 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1002 all)

1

34

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe alusel loodud komitee otsus nr 1/2005, 7. märts 2005, vastavushindamisasutuse lisamise kohta plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevasse valdkondlikku peatükki

40

*

Komisjoni soovitus, 6. aprill 2005, elektroonilise elektriliini-lairibaside kohta (
  1
  )

1

42

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni 23. märtsi 2004. aasta otsuse nr 197 (üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5) parandus (ELT L 343, 19.11.2004) | 45 |

Parandused

*

Euroopa ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni 23. märtsi 2004. aasta otsuse nr 197 (üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5) parandus (ELT L 343, 19.11.2004)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 549/2005,

11. aprill 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 11. aprilli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 89,9 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,9 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 129,4 |
| 999 | 102,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 119,4 |
| 204 | 45,3 |
| 999 | 82,4 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 105,9 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 69,9 |
| 999 | 83,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,2 |
| 204 | 49,9 |
| 212 | 55,0 |
| 220 | 49,8 |
| 624 | 56,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 62,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 70,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,4 |
| 400 | 112,7 |
| 404 | 81,2 |
| 508 | 68,3 |
| 512 | 73,6 |
| 524 | 73,2 |
| 528 | 72,6 |
| 720 | 85,3 |
| 804 | 109,9 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,1 |
| 512 | 59,7 |
| 528 | 62,3 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 59,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

89,9

096

105,7

204

56,9

212

129,8

624

129,4

999

102,3

0707 00 05

052

119,4

204

45,3

999

82,4

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

105,9

096

75,1

204

69,9

999

83,6

0805 10 20

052

47,2

204

49,9

212

55,0

220

49,8

624

56,0

999

51,6

0805 50 10

052

62,1

400

67,7

624

80,9

999

70,2

0808 10 80

388

85,4

400

112,7

404

81,2

508

68,3

512

73,6

524

73,2

528

72,6

720

85,3

804

109,9

999

84,7

0808 20 50

388

77,1

512

59,7

528

62,3

720

39,8

999

59,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 550/2005,

7. aprill 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 416/2004 (milles sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 ja määruse (EÜ) nr 1535/2003 rakendamiseks) seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskava üksikasjalike eeskirjadega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 416/2004 (milles sätestatakse üleminekumeetmed seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega, edaspidi “uued liikmesriigid”) (1) artikli 3 lõikega 1 nähakse ette lisasumma maksmine juhul, kui künnise kontrollimisel toetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 ei ole ületatud ühenduse künnist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 416/2004 (milles sätestatakse üleminekumeetmed seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega, edaspidi “uued liikmesriigid”) (1) artikli 3 lõikega 1 nähakse ette lisasumma maksmine juhul, kui künnise kontrollimisel toetuse määramiseks turustusaastaks 2005/2006 ei ole ületatud ühenduse künnist.

| (2) | Vastavalt komisjoni 31. jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 170/2005, millega määratakse kindlaks tootmistoetus töötlemiseks ettenähtud tomatitele turustusaastal 2005/2006, (2) ei ületanud turustusaastaks 2004/2005 toetusetaotlustega hõlmatud tomatite kogused uutes liikmesriikides siseriiklikke ja tomatite töötlemise ühenduse künniseid 2004/2005. turustusaasta toetusetaotluste koguste alusel. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 31. jaanuari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 170/2005, millega määratakse kindlaks tootmistoetus töötlemiseks ettenähtud tomatitele turustusaastal 2005/2006, (2) ei ületanud turustusaastaks 2004/2005 toetusetaotlustega hõlmatud tomatite kogused uutes liikmesriikides siseriiklikke ja tomatite töötlemise ühenduse künniseid 2004/2005. turustusaasta toetusetaotluste koguste alusel.

| (3) | Kuna uued liikmesriigid on järginud siseriiklikke künniseid, ei ole põhjust viivitada lisasumma maksmisega tomatite puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 416/2004 artiklile 3, kuna tõkendid ei ole enam vajalikud. Seega võib lubada nimetatud makse sooritamist. |
| --- | --- |

(3)

Kuna uued liikmesriigid on järginud siseriiklikke künniseid, ei ole põhjust viivitada lisasumma maksmisega tomatite puhul vastavalt määruse (EÜ) nr 416/2004 artiklile 3, kuna tõkendid ei ole enam vajalikud. Seega võib lubada nimetatud makse sooritamist.

| (4) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 416/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 416/2004 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas töödeldud puu- ja köögiviljasaaduste turu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 416/2004 artikkel 3 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 3

1.   Juhul, kui ühenduse künnist ei ole ületatud künnise kontrollimisel toetuste määramiseks turustusaastaks 2005/2006, makstakse kõikides uutes liikmesriikides lisatoetust 25 % määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 4 lõikes 2 sätestatud toetusest pärast turustusaastat 2004/2005, välja arvatud tomatite puhul, millele makstakse lisatoetust siis, kui on kindlaks tehtud, et uued liikmesriigid on järginud siseriiklikke künniseid.

2.   Juhul, kui ühenduse künnist on ületatud künnise kontrollimisel toetuste määramiseks turustusaastaks 2005/2006, makstakse kõikides uutes liikmesriikides, kus künnist ei ületatud või ületati 25 %, lisatoetust pärast turustusaastat 2004/2005, välja arvatud tomatite puhul, millele makstakse lisatoetust juhul, kui on kindlaks tehtud, et uued liikmesriigid on järginud siseriiklikke künniseid.

Esimeses lõikes osutatud lisatoetus põhineb asjaomase siseriikliku künnise tegelikul ületamisel ja tema maksimumsuurus on kuni 25 % määruse (EÜ) nr 2201/96 artikli 4 lõikes 2 osutatud toetusest.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 7. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 68, 5.3.2004, lk 12.

1

(2)  EÜT L 28, 1.2.2005, lk 29.

2

---

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 551/2005,

11. aprill 2005,

millega kehtestatakse Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Maltal, Poolas ja Slovakkias tomatite eest määruse (EÜ) nr 416/2004 alusel makstav täiendav summa

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingut,

võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisakti, eriti selle artikli 41 esimest lõiget,

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 416/2004 (millega sätestatakse üleminekumeetmed nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 ja määruse (EÜ) nr 1535/2003 rakendamiseks Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Turustusaastaks 2004/2005 toetusetaotlustega hõlmatud tomatite kogused, millest liikmesriigid on teatanud vastavalt komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga) (2) artikli 39 lõikele 2, ületavad ühenduse künnist 1,5 % võrra. Seepärast tuleb maksta täiendavat toetust turustusaasta 2004/2005 jooksul liikmesriikides, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ning pole ületanud oma siseriiklikku künnist või on ületanud seda vähem kui 25 % võrra. |
| --- | --- |

(1)

Turustusaastaks 2004/2005 toetusetaotlustega hõlmatud tomatite kogused, millest liikmesriigid on teatanud vastavalt komisjoni 29. augusti 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1535/2003 (milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2201/96 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljatoodete toetuskavaga) (2) artikli 39 lõikele 2, ületavad ühenduse künnist 1,5 % võrra. Seepärast tuleb maksta täiendavat toetust turustusaasta 2004/2005 jooksul liikmesriikides, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ning pole ületanud oma siseriiklikku künnist või on ületanud seda vähem kui 25 % võrra.

| (2) | Turustusaastal 2004/2005 ei ole Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Maltal, Poolas ja Slovakkias siseriiklikku künnist ületatud. Seepärast tuleks neis riikides välja maksta kogu täiendav toetussumma 8,62 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(2)

Turustusaastal 2004/2005 ei ole Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Maltal, Poolas ja Slovakkias siseriiklikku künnist ületatud. Seepärast tuleks neis riikides välja maksta kogu täiendav toetussumma 8,62 eurot tonni kohta.

| (3) | Turustusaastaks 2004/2005 ei ole Küprose tootjad esitanud ühtki töötlemiseks ettenähtud tomatite toetusetaotlust. Seepärast ei tuleks kõnealuses liikmesriigis turustusaastaks 2004/2005 täiendavat toetust maksta, |
| --- | --- |

(3)

Turustusaastaks 2004/2005 ei ole Küprose tootjad esitanud ühtki töötlemiseks ettenähtud tomatite toetusetaotlust. Seepärast ei tuleks kõnealuses liikmesriigis turustusaastaks 2004/2005 täiendavat toetust maksta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Töötlemiseks ettenähtud tomatite täiendav toetussumma 8,62 eurot tonni kohta makstakse Tšehhi Vabariigis, Ungaris, Maltal, Poolas ja Slovakkias välja turustusaasta 2004/2005 jooksul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 68, 6.3.2004, lk 12.

1

(2)  ELT L 218, 30.8.2003, lk 14. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 180/2005 (ELT L 30, 3.2.2005, lk 7).

2

---

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 552/2005,

11. aprill 2005,

millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikides, mis ei ole Euroopa Ühenduste liikmed, (1) (edaspidi “algmäärus”) ja eriti selle artiklit 7,

olles nõu pidanud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Algatamine

| (1) | 13. juulil 2004. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teadaande dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärinevate magneesiumoksiidtelliste ühendusse importimise suhtes. |
| --- | --- |

(1)

13. juulil 2004. aastal avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (2) teadaande dumpinguvastase menetluse algatamise kohta teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi “Hiina”) pärinevate magneesiumoksiidtelliste ühendusse importimise suhtes.

| (2) | Menetluse algatamise aluseks oli Euroopa Tulekindlate Materjalide Tootjate Föderatsiooni (European Refractories Producers Federation – P.R.E., edaspidi “kaebuse esitaja”) 7. juuni 2004. aasta kaebus, mis esitati tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse teatavate magneesiumoksiidtelliste kogutoodangust. Kaebuses esitati ka tõendusmaterjal vaatlusaluse toote dumpingu ja sellega kaasneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Menetluse algatamise aluseks oli Euroopa Tulekindlate Materjalide Tootjate Föderatsiooni (European Refractories Producers Federation – P.R.E., edaspidi “kaebuse esitaja”) 7. juuni 2004. aasta kaebus, mis esitati tootjate nimel, kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse teatavate magneesiumoksiidtelliste kogutoodangust. Kaebuses esitati ka tõendusmaterjal vaatlusaluse toote dumpingu ja sellega kaasneva olulise kahju kohta, mida peeti menetluse algatamiseks piisavaks.

2.   Menetlusega seotud isikud

| (3) | Komisjon andis kaebuse esitajale, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja ühendustele, kes on teadaolevalt asjaga seotud, ning Hiina esindajatele ametlikult teada menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon andis kaebuse esitajale, teistele ühenduse tootjatele, eksportivatele tootjatele, importijatele, tarnijatele, kasutajatele ja ühendustele, kes on teadaolevalt asjaga seotud, ning Hiina esindajatele ametlikult teada menetluse algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (4) | Kaebuse esitanud tootjad, teised koostööd teinud ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõik huvitatud isikud, kes esitasid sellekohase taotluse ning seda üksikasjalikult põhjendasid, kuulati ära. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitanud tootjad, teised koostööd teinud ühenduse tootjad, eksportivad tootjad, importijad, tarnijad, kasutajad ja kasutajate ühendused tegid oma seisukohad teatavaks. Kõik huvitatud isikud, kes esitasid sellekohase taotluse ning seda üksikasjalikult põhjendasid, kuulati ära.

| (5) | Võimaldamaks Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusvormid. Kaheksa äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimisel tuvastatakse nende mittevastavus turumajandusliku kohtlemise tingimustele, ning üks äriühing taotles ainult individuaalset kohtlemist. |
| --- | --- |

(5)

Võimaldamaks Hiina eksportivatel tootjatel soovi korral taotleda turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, saatis komisjon asjaga teadaolevalt seotud Hiina äriühingutele turumajandusliku ja individuaalse kohtlemise taotlusvormid. Kaheksa äriühingut taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 või individuaalset kohtlemist juhul, kui uurimisel tuvastatakse nende mittevastavus turumajandusliku kohtlemise tingimustele, ning üks äriühing taotles ainult individuaalset kohtlemist.

| (6) | Algatamisteates viitas komisjon, et käesoleva uurimise eesmärgil võidakse kasutada väljavõttelist uurimist. Ent kuna Hiina eksportivad tootjad olid eeldatust vähem koostöövalmid, otsustati väljavõttelist uurimist mitte kasutada. |
| --- | --- |

(6)

Algatamisteates viitas komisjon, et käesoleva uurimise eesmärgil võidakse kasutada väljavõttelist uurimist. Ent kuna Hiina eksportivad tootjad olid eeldatust vähem koostöövalmid, otsustati väljavõttelist uurimist mitte kasutada.

| (7) | Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kahelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kolmelt muult ühenduse tootjalt, üheksalt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt Lõuna-Koreas asuvalt Hiina eksportijaga seotud kaubandusettevõtjalt, ühelt Mani saarel asuvalt Hiina eksportijaga seotud kaubandusettevõtjalt, kahelt ühenduses asuvalt Hiina eksportijaga seotud importijalt, viielt toorainete tarnijalt, kolmelt ühenduse sõltumatult importijalt ja kuueteistkümnelt ühenduse sõltumatult kasutajalt (terasetootjad). |
| --- | --- |

(7)

Komisjon saatis küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid. Vastused saadi kahelt kaebuse esitanud ühenduse tootjalt, kolmelt muult ühenduse tootjalt, üheksalt Hiina eksportivalt tootjalt, ühelt Lõuna-Koreas asuvalt Hiina eksportijaga seotud kaubandusettevõtjalt, ühelt Mani saarel asuvalt Hiina eksportijaga seotud kaubandusettevõtjalt, kahelt ühenduses asuvalt Hiina eksportijaga seotud importijalt, viielt toorainete tarnijalt, kolmelt ühenduse sõltumatult importijalt ja kuueteistkümnelt ühenduse sõltumatult kasutajalt (terasetootjad).

| (8) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu vajalikku teavet dumpingu esialgseks tuvastamiseks, dumpingu tagajärjel tekkinud kahju ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:






  a) | Ühenduse tootjad:







  — | RHI AG, Austria (edaspidi “RHI”) |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu vajalikku teavet dumpingu esialgseks tuvastamiseks, dumpingu tagajärjel tekkinud kahju ja ühenduse huvide kindlaksmääramiseks ning tegi kontrollkäike järgmiste äriühingute valdustes:

a)

Ühenduse tootjad:

—

RHI AG, Austria (edaspidi “RHI”)

| — | LWB Refractories GmbH, Saksamaa (edaspidi “LWB”) |
| --- | --- |

—

LWB Refractories GmbH, Saksamaa (edaspidi “LWB”)

| — | Refratechnik Holding GmbH, (vastused äriühingutelt Refratechnik Cement GmbH ja Refratechnik Steel GmbH, Saksamaa (edaspidi “Refratechnik”). |
| --- | --- |

—

Refratechnik Holding GmbH, (vastused äriühingutelt Refratechnik Cement GmbH ja Refratechnik Steel GmbH, Saksamaa (edaspidi “Refratechnik”).

Kohapealseid kontrollkäike ei tehtud Hispaania äriühingutesse Refractarios Burcena S.L. ja Ceramica Del Nalon S.A., sest mõlemad neist äriühingutest moodustasid vaid väga väikese osa ühenduse toodangust.

| b) | Hiina eksportivad tootjad:







  — | RHI Refractories Liaoning Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

b)

Hiina eksportivad tootjad:

—

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

| — | Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

| — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Orind Refractories Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Orind Refractories Ltd.

| c) | Seotud kaubandusettevõtjad:







  — | WonJin KR Co., Ltd Yangsan-si, Lõuna-Korea |
| --- | --- | --- |

c)

Seotud kaubandusettevõtjad:

—

WonJin KR Co., Ltd Yangsan-si, Lõuna-Korea

| — | Mayerton Refractories Ltd, Mani saar. |
| --- | --- |

—

Mayerton Refractories Ltd, Mani saar.

| d) | Seotud importijad:







  — | Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Saksamaa |
| --- | --- | --- |

d)

Seotud importijad:

—

Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Saksamaa

| — | RHI AG Ltd, Viin, Austria. |
| --- | --- |

—

RHI AG Ltd, Viin, Austria.

| e) | Ühenduse kasutajad:







  — | Corus Group plc, London, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- |

e)

Ühenduse kasutajad:

—

Corus Group plc, London, Ühendkuningriik

| — | Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Saksamaa.

| (9) | Seoses vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus Hiina eksportivate tootjate jaoks, kelle suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, viidi võrdlusriigi andmetele tugineva normaalväärtuse määramiseks läbi kontrollkäik järgmiste äriühingute valdustes: | Ameerika Ühendriikide (edaspidi “USA”) tootjad:







  — | LWB Refractories Company |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Seoses vajadusega määrata kindlaks normaalväärtus Hiina eksportivate tootjate jaoks, kelle suhtes ei saa kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, viidi võrdlusriigi andmetele tugineva normaalväärtuse määramiseks läbi kontrollkäik järgmiste äriühingute valdustes:

Ameerika Ühendriikide (edaspidi “USA”) tootjad:

—

LWB Refractories Company

| — | Resco Products Inc. |
| --- | --- |

—

Resco Products Inc.

3.   Uurimisperiood

| (10) | Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(10)

Dumpingu ja kahju tekitamise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi “uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2001 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi “vaatlusalune periood”).

4.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

4.1   Üldised märkused

| (11) | Magneesiumoksiidtelliseid kasutatakse tavaliselt terasetootmisel terasesulatusmahutite vooderdamiseks. Toodet valmistakse üldjuhul standardsete keemiliste omaduste kohaselt kohandatuna lõppkasutaja nõuetele. Seega on üksikute tooteliikide hulk väga suur. Seetõttu on otsustatud võrdluse eesmärgil liigitada nimetatud toode teatavatesse tooterühmadesse. |
| --- | --- |

(11)

Magneesiumoksiidtelliseid kasutatakse tavaliselt terasetootmisel terasesulatusmahutite vooderdamiseks. Toodet valmistakse üldjuhul standardsete keemiliste omaduste kohaselt kohandatuna lõppkasutaja nõuetele. Seega on üksikute tooteliikide hulk väga suur. Seetõttu on otsustatud võrdluse eesmärgil liigitada nimetatud toode teatavatesse tooterühmadesse.

4.2   Vaatlusalune toode

| (12) | Vaatlusalune toode on Hiinast pärit keemiliselt seotud põletamata magneesiumoksiidtellised, mille magneesiumoksiidi komponent sisaldab vähemalt 80 % MgO, mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti (edaspidi “vaatlusalune toode”) ja mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 6815 91 00 ja ex 6815 99 10 all. Uurimine on siiski näidanud, et vaatlusalust toodet imporditi ka CN-koodide ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 ja ex 6903 90 90 (enne 1. jaanuari 2004ex 6903 90 20) all. |
| --- | --- |

(12)

Vaatlusalune toode on Hiinast pärit keemiliselt seotud põletamata magneesiumoksiidtellised, mille magneesiumoksiidi komponent sisaldab vähemalt 80 % MgO, mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti (edaspidi “vaatlusalune toode”) ja mida tavaliselt deklareeritakse CN-koodide ex 6815 91 00 ja ex 6815 99 10 all. Uurimine on siiski näidanud, et vaatlusalust toodet imporditi ka CN-koodide ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 ja ex 6903 90 90 (enne 1. jaanuari 2004ex 6903 90 20) all.

4.3   Samasugune toode

| (13) | Uurimine näitas, et kõiki eelnevas põhjenduses määratletud vaatlusaluse toote liike kasutatakse samadel eesmärkidel, olenemata teatavatest erinevustest, mis muu hulgas hõlmavad erinevate toorainete suhet, lisandeid, järeltöötlemise viise ning erinevaid vorme ja suurusi. |
| --- | --- |

(13)

Uurimine näitas, et kõiki eelnevas põhjenduses määratletud vaatlusaluse toote liike kasutatakse samadel eesmärkidel, olenemata teatavatest erinevustest, mis muu hulgas hõlmavad erinevate toorainete suhet, lisandeid, järeltöötlemise viise ning erinevaid vorme ja suurusi.

| (14) | Esiteks vaatlusaluse toote, teiseks Hiinas toodetud omamaisel turul müüdud magneesiumoksiidtelliste ning kolmandaks Hiina vastava impordihinna normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigiks olnud USAs toodetud ja müüdud magneesiumoksiidtelliste vahel ei tuvastatud mingeid erinevusi. Nimetatud magneesiumoksiidtellistel on samasugused füüsilised ja keemilised põhiomadused ja kasutus kui Hiinast ühendusse eksporditud toodetel. |
| --- | --- |

(14)

Esiteks vaatlusaluse toote, teiseks Hiinas toodetud omamaisel turul müüdud magneesiumoksiidtelliste ning kolmandaks Hiina vastava impordihinna normaalväärtuse kindlaksmääramisel võrdlusriigiks olnud USAs toodetud ja müüdud magneesiumoksiidtelliste vahel ei tuvastatud mingeid erinevusi. Nimetatud magneesiumoksiidtellistel on samasugused füüsilised ja keemilised põhiomadused ja kasutus kui Hiinast ühendusse eksporditud toodetel.

| (15) | Samuti ei leitud erinevusi vaatlusaluse toote ja kaebuse esitaja toodetud ning ühenduse turul müüdud magneesiumoksiidtelliste vahel. Nimetatud toodete füüsilised ja keemilised omadused ning kasutus on samasugused. |
| --- | --- |

(15)

Samuti ei leitud erinevusi vaatlusaluse toote ja kaebuse esitaja toodetud ning ühenduse turul müüdud magneesiumoksiidtelliste vahel. Nimetatud toodete füüsilised ja keemilised omadused ning kasutus on samasugused.

| (16) | Sellest tulenevalt järeldatakse, et kõik magneesiumoksiidtelliste liigid kujutavad endast üht ja sama toodet ning neid käsitatakse algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(16)

Sellest tulenevalt järeldatakse, et kõik magneesiumoksiidtelliste liigid kujutavad endast üht ja sama toodet ning neid käsitatakse algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

B.   DUMPING

1.   Turumajanduslik kohtlemine

| (17) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimismenetlustes normaalväärtus kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Kõnealused kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:






  — | majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtuvalt, |
| --- | --- | --- |

(17)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b määratakse Hiinast pärinevat importi käsitlevates dumpinguvastastes uurimismenetlustes normaalväärtus kooskõlas nimetatud artikli lõigetega 1–6 nende tootjate puhul, kes vastasid artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele. Kõnealused kriteeriumid on lühidalt ja kokkuvõtlikult järgmised:

—

majandustegevust ja kulusid käsitlevad otsused tehakse turutingimustest lähtuvalt,

| — | raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel, |
| --- | --- |

—

raamatupidamisdokumente auditeeritakse sõltumatult ning kohaldatakse kõikidel eesmärkidel,

| — | puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused, |
| --- | --- |

—

puuduvad märkimisväärsed varasemale mitteturumajanduslikule süsteemile iseloomulikud moonutused,

| — | pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus, |
| --- | --- |

—

pankroti- ja asjaõigusega on tagatud õiguskindlus ja stabiilsus,

| — | vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel. |
| --- | --- |

—

vääringute konverteerimine toimub turukursi alusel.

| (18) | Kaheksa Hiina eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ning täitsid eksportivatele tootjatele mõeldud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi. |
| --- | --- |

(18)

Kaheksa Hiina eksportivat tootjat taotlesid turumajanduslikku kohtlemist vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b ning täitsid eksportivatele tootjatele mõeldud turumajanduslikku kohtlemist käsitleva vormi.

| (19) | Komisjon kogus ja kontrollis vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga seotud kaheksa Hiinas asuva eksportiva tootja ja nimetatud tootjatega seotud äriühingute valdustes turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teabe õigsust vajalikuks peetud määral. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon kogus ja kontrollis vaatlusaluse toote tootmise ja/või müügiga seotud kaheksa Hiinas asuva eksportiva tootja ja nimetatud tootjatega seotud äriühingute valdustes turumajandusliku kohtlemise taotluses esitatud teabe õigsust vajalikuks peetud määral.

| (20) | Uurimisel selgus, et kaheksast Hiina eksportivast tootjast kaks vastasid kõigile turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Turumajanduslikku kohtlemist kohaldati järgmise kahe Hiina eksportiva tootja suhtes:






  — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(20)

Uurimisel selgus, et kaheksast Hiina eksportivast tootjast kaks vastasid kõigile turumajandusliku kohtlemise tingimustele. Turumajanduslikku kohtlemist kohaldati järgmise kahe Hiina eksportiva tootja suhtes:

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

| — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd.

| (21) | Ülejäänud kuus taotlust tuli tagasi lükata. Järgnevas tabelis on algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie kriteeriumi kohaselt võetud kokku põhjused, miks kuue äriühingu suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist.










  Äriühing | Kriteeriumid |
| --- | --- | --- |
| 1. kriteerium,
  artikli 2 lõike 7 punkti c esimene taane | 2. kriteerium,
  artikli 2 lõike 7 punkti c teine taane | 3. kriteerium,
  artikli 2 lõike 7 punkti c kolmas taane | 4. kriteerium,
  artikli 2 lõike 7 punkti c neljas taane | 5. kriteerium,
  artikli 2 lõike 7 punkti c viies taane |
| 1 | Täidetud | Täidetud | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 2 | Otsus puudub | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 3 | Otsus puudub | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 4 | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 5 | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud | Täidetud |
| 6 | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Ei ole täidetud | Täidetud | Täidetud |
| Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustike kontrollitud vastused. |

(21)

Ülejäänud kuus taotlust tuli tagasi lükata. Järgnevas tabelis on algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud viie kriteeriumi kohaselt võetud kokku põhjused, miks kuue äriühingu suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist.

Äriühing

Kriteeriumid

1. kriteerium,

artikli 2 lõike 7 punkti c esimene taane

2. kriteerium,

artikli 2 lõike 7 punkti c teine taane

3. kriteerium,

artikli 2 lõike 7 punkti c kolmas taane

4. kriteerium,

artikli 2 lõike 7 punkti c neljas taane

5. kriteerium,

artikli 2 lõike 7 punkti c viies taane

1

Täidetud

Täidetud

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

2

Otsus puudub

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

Täidetud

3

Otsus puudub

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

Täidetud

4

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

5

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

Täidetud

6

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Ei ole täidetud

Täidetud

Täidetud

Allikas: koostööd tegevate Hiina eksportijate küsimustike kontrollitud vastused.

| (22) | Asjaomastele äriühingutele ja kaebuse esitajale anti võimalus ülalesitatud tulemuste kohta märkusi esitada. |
| --- | --- |

(22)

Asjaomastele äriühingutele ja kaebuse esitajale anti võimalus ülalesitatud tulemuste kohta märkusi esitada.

| (23) | Kõik kuus eksportivat tootjat kinnitasid, et kriteeriumidele vastavust on hinnatud ekslikult ning et nende suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist järgmistel põhjustel: |
| --- | --- |

(23)

Kõik kuus eksportivat tootjat kinnitasid, et kriteeriumidele vastavust on hinnatud ekslikult ning et nende suhtes tuleks kohaldada turumajanduslikku kohtlemist järgmistel põhjustel:

| (24) | Seoses 1. kriteeriumiga väitis üks äriühing, et kuigi riigi sekkumise oht on olemas, praktikas seda siiski ei esine. Teised äriühingud viitasid 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artiklile ning kahtlesid komisjoni otsuse vastavuses WTO õigusele. Nad väitsid, et kuna uurimise jooksul ei tuvastatud toote valmistamise ega müügi osas riigimonopoli olemasolu ning kuna puuduvad tõendid, et Hiina valitsus on määranud kindlaks omamaise turu magneesiumoksiidtelliste müügihinnad, puudus äriühingutel kohustus tõendada vaba konkurentsi olemasolu ning et vastavalt sellele toimub toote valmistamine ja müük turumajanduslikes tingimustes. |
| --- | --- |

(24)

Seoses 1. kriteeriumiga väitis üks äriühing, et kuigi riigi sekkumise oht on olemas, praktikas seda siiski ei esine. Teised äriühingud viitasid 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artiklile ning kahtlesid komisjoni otsuse vastavuses WTO õigusele. Nad väitsid, et kuna uurimise jooksul ei tuvastatud toote valmistamise ega müügi osas riigimonopoli olemasolu ning kuna puuduvad tõendid, et Hiina valitsus on määranud kindlaks omamaise turu magneesiumoksiidtelliste müügihinnad, puudus äriühingutel kohustus tõendada vaba konkurentsi olemasolu ning et vastavalt sellele toimub toote valmistamine ja müük turumajanduslikes tingimustes.

| (25) | Nagu esimese astme kohus on kinnitanud, lasub turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele vastavuse tõendamise kohustus eksportival tootjal. Enamgi veel, uurimise käigus leiti, et äriühing on asutatud eriõiguse (Township law) alusel, mis annab riigile rohkelt võimalusi sekkumiseks ning nimetatud seaduse kohaldamise osas ei leitud mingeid kehtivaid erandeid. Asutamislepingu sätete muutmisel jääks äriühingu staatus samaks. Leiti, et peamiste otsuste tegemisse on kaasatud ka kohalik omavalitsus. Lisaks sellele ei viidud äriühingu asutamisel ega ka hilisemal lisakapitali kaasamisel läbi sõltumatut hindamist, et tuvastada äriühingusse tehtud investeeringute vastavust keskmistele turuhindadele. Peale selle on äriühingul tegevuslitsentsi alusel võimalik tegeleda tasakaalustava kaubanduse ja vahetuskaubandusega ning selle mittetoimumist ei suudetud tõendada. Ülalnimetatu alusel järeldas komisjon, et kõnealune äriühing ei vastanud 1. kriteeriumile. Tuginedes eespool nimetatule ja algmäärusele, milles samuti kajastatakse ühenduse WTO lepingutest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi, tuleb kõnealused väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(25)

Nagu esimese astme kohus on kinnitanud, lasub turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele vastavuse tõendamise kohustus eksportival tootjal. Enamgi veel, uurimise käigus leiti, et äriühing on asutatud eriõiguse (Township law) alusel, mis annab riigile rohkelt võimalusi sekkumiseks ning nimetatud seaduse kohaldamise osas ei leitud mingeid kehtivaid erandeid. Asutamislepingu sätete muutmisel jääks äriühingu staatus samaks. Leiti, et peamiste otsuste tegemisse on kaasatud ka kohalik omavalitsus. Lisaks sellele ei viidud äriühingu asutamisel ega ka hilisemal lisakapitali kaasamisel läbi sõltumatut hindamist, et tuvastada äriühingusse tehtud investeeringute vastavust keskmistele turuhindadele. Peale selle on äriühingul tegevuslitsentsi alusel võimalik tegeleda tasakaalustava kaubanduse ja vahetuskaubandusega ning selle mittetoimumist ei suudetud tõendada. Ülalnimetatu alusel järeldas komisjon, et kõnealune äriühing ei vastanud 1. kriteeriumile. Tuginedes eespool nimetatule ja algmäärusele, milles samuti kajastatakse ühenduse WTO lepingutest tulenevaid rahvusvahelisi kohustusi, tuleb kõnealused väited tagasi lükata.

| (26) | Seoses 2. kriteeriumiga väitsid osad äriühingud, et väidetavad puudujäägid nende raamatupidamistavades ei olnud asjakohased tuvastamaks seda, kas toote valmistamine ja müük toimub turumajanduslikes tingimustes või mitte. Lisaks sellele väitsid nimetatud äriühingud, et rahvusvaheliste standardite järgimise lisanõuete kehtestamine ei ole seotud turumajanduslike tingimuste olemasolu tuvastamisega. Nad väitsid, et sellega rikutakse ühenduse GATT/WTO lepingutest tulenevaid kohustusi, eelkõige GATT VI artikli selgitavat märkust ning 10. novembri 2001. aasta otsuse, st Hiina Rahvavabariigi ühinemisprotokolli lõike 15 punkti a alapunkti ii. |
| --- | --- |

(26)

Seoses 2. kriteeriumiga väitsid osad äriühingud, et väidetavad puudujäägid nende raamatupidamistavades ei olnud asjakohased tuvastamaks seda, kas toote valmistamine ja müük toimub turumajanduslikes tingimustes või mitte. Lisaks sellele väitsid nimetatud äriühingud, et rahvusvaheliste standardite järgimise lisanõuete kehtestamine ei ole seotud turumajanduslike tingimuste olemasolu tuvastamisega. Nad väitsid, et sellega rikutakse ühenduse GATT/WTO lepingutest tulenevaid kohustusi, eelkõige GATT VI artikli selgitavat märkust ning 10. novembri 2001. aasta otsuse, st Hiina Rahvavabariigi ühinemisprotokolli lõike 15 punkti a alapunkti ii.

| (27) | Lisaks väitsid osad äriühingud, et kehtestades rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohustuse välisriikide eksportijate suhtes, samas kui ühenduse tootmisharu suhtes seda ei kehtestata, kohaldab ühendus oma äriõiguse sätteid erapoolikult. Seega väidetakse, et ühenduse tootmisharu on asetatud soodsamasse olukorda kui eksportijad. Siiski tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel viidi läbi äriühingute turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele vastavuse analüüs. Kuna ühenduse tootmisharu kohta ei ole taolist hindamist teostatud, ei ole võimalik väita, et komisjon oli analüüsi teostamisel erapoolik. Seega ei ole kõnealune väide antud juhul asjakohane. Esimese väite osas tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise taande kohaselt peab komisjon uurima, kas äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida kohaldatakse kõikidel eesmärkidel. Kõnealused äriühingud ei vastanud viidatud kriteeriumi täitmiseks vajalikele tingimustele ning nad ei järginud raamatupidamise algpõhimõtteid. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks väitsid osad äriühingud, et kehtestades rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohustuse välisriikide eksportijate suhtes, samas kui ühenduse tootmisharu suhtes seda ei kehtestata, kohaldab ühendus oma äriõiguse sätteid erapoolikult. Seega väidetakse, et ühenduse tootmisharu on asetatud soodsamasse olukorda kui eksportijad. Siiski tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c alusel viidi läbi äriühingute turumajandusliku kohtlemise kriteeriumidele vastavuse analüüs. Kuna ühenduse tootmisharu kohta ei ole taolist hindamist teostatud, ei ole võimalik väita, et komisjon oli analüüsi teostamisel erapoolik. Seega ei ole kõnealune väide antud juhul asjakohane. Esimese väite osas tuleb märkida, et algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise taande kohaselt peab komisjon uurima, kas äriühingutel on üks selge peamiste raamatupidamisdokumentide kogum, mida auditeeritakse sõltumatult kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega ning mida kohaldatakse kõikidel eesmärkidel. Kõnealused äriühingud ei vastanud viidatud kriteeriumi täitmiseks vajalikele tingimustele ning nad ei järginud raamatupidamise algpõhimõtteid. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (28) | Seoses 3. kriteeriumiga väitis üks äriühing, et nende varasid tõepoolest hinnatakse sõltumatult. Samas ei ole esitatud veenvaid tõendeid selle kohta, et varad on kirjendatud tegeliku turuväärtusega ning ei ole näidatud kõigi kulude arvestamist turuväärtusega. |
| --- | --- |

(28)

Seoses 3. kriteeriumiga väitis üks äriühing, et nende varasid tõepoolest hinnatakse sõltumatult. Samas ei ole esitatud veenvaid tõendeid selle kohta, et varad on kirjendatud tegeliku turuväärtusega ning ei ole näidatud kõigi kulude arvestamist turuväärtusega.

2.   Individuaalne kohtlemine

| (29) | Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse vajaduse korral tollimaks artikli 2 lõikele 7 vastavate riikide kõigi eksportijate suhtes, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõendada et i) täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; ii) nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; iii) enamusosalus kuulub eraisikutele, direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; iv) kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel; v) riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(29)

Algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt kehtestatakse vajaduse korral tollimaks artikli 2 lõikele 7 vastavate riikide kõigi eksportijate suhtes, välja arvatud juhul, kui äriühingud suudavad vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 5 tõendada et i) täielikult või osaliselt välisomandis olevate äriühingute või ühisettevõtete puhul on nad vabad kapitali ja kasumit kodumaale tagasi tooma; ii) nende ekspordihinnad ja -kogused ning müügitingimused on vabalt määratud; iii) enamusosalus kuulub eraisikutele, direktorite nõukogusse kuuluvad või juhtival positsioonil olevad riigiametnikud moodustavad vähemuse või tuleb näidata, et sellest hoolimata on äriühing riiklikust sekkumisest piisavalt sõltumatu; iv) kursside ümberarvestus toimub turukursside alusel; v) riiklik sekkumine ei võimalda meetmetest kõrvalehoidmist, kui üksikeksportijatele määratakse erinevad tollimaksumäärad.

| (30) | Kuus eksportivat tootjat, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid samuti individuaalset kohtlemist, juhuks kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Kättesaadava teabe põhjal leiti, et neist neli vastasid kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele. |
| --- | --- |

(30)

Kuus eksportivat tootjat, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, taotlesid samuti individuaalset kohtlemist, juhuks kui neile turumajanduslikku kohtlemist ei võimaldata. Kättesaadava teabe põhjal leiti, et neist neli vastasid kõigile algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud individuaalse kohtlemise nõuetele.

| (31) | Ülejäänud kahest äriühingust ühe puhul tuvastati osaline riigi osalus nendes äriühingutes. Lisaks sellele oli äriühing asutatud Hiina eriõigusaktide alusel, mis võimaldavad riigi sekkumist. Äriühing ei suutnud tõendada, et kõnealuse äriühingu otsused võeti vastu riigipoolse sekkumiseta. Nimetatud põhjustel peeti riigi sekkumise ohtu märkimisväärseks. Lisaks on eriti tolliasutustel üldjuhul väga raske tuvastada müüdavate magneesiumoksiidtelliste tootjat. Seepärast peeti märkimisväärseks meetmetest kõrvalehoidmise ohtu seoses toodangu eksportimisega madalama tollimaksumääraga äriühingu kaudu ning seda suurendas veelgi märkimisväärne riigi sekkumise oht. Seega ei olnud täidetud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktides c ja e sätestatud tingimused. Sellest tulenevalt otsustati kõnealuse äriühingu suhtes individuaalset kohtlemist mitte kohaldada. |
| --- | --- |

(31)

Ülejäänud kahest äriühingust ühe puhul tuvastati osaline riigi osalus nendes äriühingutes. Lisaks sellele oli äriühing asutatud Hiina eriõigusaktide alusel, mis võimaldavad riigi sekkumist. Äriühing ei suutnud tõendada, et kõnealuse äriühingu otsused võeti vastu riigipoolse sekkumiseta. Nimetatud põhjustel peeti riigi sekkumise ohtu märkimisväärseks. Lisaks on eriti tolliasutustel üldjuhul väga raske tuvastada müüdavate magneesiumoksiidtelliste tootjat. Seepärast peeti märkimisväärseks meetmetest kõrvalehoidmise ohtu seoses toodangu eksportimisega madalama tollimaksumääraga äriühingu kaudu ning seda suurendas veelgi märkimisväärne riigi sekkumise oht. Seega ei olnud täidetud algmääruse artikli 9 lõike 5 punktides c ja e sätestatud tingimused. Sellest tulenevalt otsustati kõnealuse äriühingu suhtes individuaalset kohtlemist mitte kohaldada.

| (32) | Teise äriühingu puhul ei olnud äriühingu koostöövalmiduse tase ja esitatud andmed piisavad, et määrata äriühingu vastavust individuaalse kohtlemise kriteeriumidele. Näiteks ei suutnud äriühing esitada ettenähtud tähtaja jooksul usaldusväärset väljavõtet müügitehingute kohta ühendusse, mistõttu ei olnud võimalik arvestada dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(32)

Teise äriühingu puhul ei olnud äriühingu koostöövalmiduse tase ja esitatud andmed piisavad, et määrata äriühingu vastavust individuaalse kohtlemise kriteeriumidele. Näiteks ei suutnud äriühing esitada ettenähtud tähtaja jooksul usaldusväärset väljavõtet müügitehingute kohta ühendusse, mistõttu ei olnud võimalik arvestada dumpingumarginaali.

| (33) | Lisaks taotles üks eksportiv tootja ainult individuaalset kohtlemist. Kõnealune äriühing müüs ühenduses asuvatele seotud äriühingutele ning samuti ühenduses asuvatele sõltumatutele osapooltele. Kuna äriühing ei esitanud nõutud teavet ettenähtud tähtaja jooksul, ei olnud võimalik kindlaks määrata, kas selle äriühingu puhul olid täidetud kõik individuaalse kohtlemise kriteeriumid ning nimetatud äriühingut tuli käsitada koostööd mittetegeva osapoolena. |
| --- | --- |

(33)

Lisaks taotles üks eksportiv tootja ainult individuaalset kohtlemist. Kõnealune äriühing müüs ühenduses asuvatele seotud äriühingutele ning samuti ühenduses asuvatele sõltumatutele osapooltele. Kuna äriühing ei esitanud nõutud teavet ettenähtud tähtaja jooksul, ei olnud võimalik kindlaks määrata, kas selle äriühingu puhul olid täidetud kõik individuaalse kohtlemise kriteeriumid ning nimetatud äriühingut tuli käsitada koostööd mittetegeva osapoolena.

| (34) | Seega leiti, et individuaalset kohtlemist tuleks kohaldada järgmise nelja Hiina eksportiva tootja suhtes:






  — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(34)

Seega leiti, et individuaalset kohtlemist tuleks kohaldada järgmise nelja Hiina eksportiva tootja suhtes:

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd.

3.   Normaalväärtus

3.1   Normaalväärtuse määramine kõigi eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes ei kohaldatud turumajanduslikku kohtlemist

a)   Võrdlusriik

| (35) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb mitteturumajanduslikest riikidest importimise korral algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(35)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 7 tuleb mitteturumajanduslikest riikidest importimise korral algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis b nimetatud riikide puhul, kelle suhtes ei olnud võimalik kohaldada turumajanduslikku kohtlemist, määrata normaalväärtus kindlaks võrdlusriigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

| (36) | Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Türgit sobiva võrdlusriigina, mille põhjal leitakse Hiina vastavate toodete normaalväärtus, ning kutsus huvitatud isikuid üles seda valikut kommenteerima. |
| --- | --- |

(36)

Algatamisteates viitas komisjon oma kavatsusele kasutada Türgit sobiva võrdlusriigina, mille põhjal leitakse Hiina vastavate toodete normaalväärtus, ning kutsus huvitatud isikuid üles seda valikut kommenteerima.

| (37) | Mõned huvitatud isikud olid selle ettepaneku vastu. Nad esitasid Türgi võrdlusmaana kasutamise vastu järgmised põhiargumendid:






  — | ebapiisav konkurents Türgi omamaisel turul (seal tegutseb vaid kolm Türgi tootjat), |
| --- | --- | --- |

(37)

Mõned huvitatud isikud olid selle ettepaneku vastu. Nad esitasid Türgi võrdlusmaana kasutamise vastu järgmised põhiargumendid:

—

ebapiisav konkurents Türgi omamaisel turul (seal tegutseb vaid kolm Türgi tootjat),

| — | Türgi tootmismaht moodustab 1,3 % Hiina tootmismahust, |
| --- | --- |

—

Türgi tootmismaht moodustab 1,3 % Hiina tootmismahust,

| — | Hiina tootjatel on teistsugune kulustruktuur, eelkõige tööjõukulude ja toorainetele tehtavate kulude osas, |
| --- | --- |

—

Hiina tootjatel on teistsugune kulustruktuur, eelkõige tööjõukulude ja toorainetele tehtavate kulude osas,

| — | Hiinal ja Türgil on EL-iga erinevad majandus- ja kultuurisidemed, näiteks lähedus Euroopaga, alates 1995. aastast tolliliidust EL-iga saadav kasu ja seaduste ühtlustamine EL-i standarditele seoses EL-i ja Türgi ühinemisläbirääkimistega, |
| --- | --- |

—

Hiinal ja Türgil on EL-iga erinevad majandus- ja kultuurisidemed, näiteks lähedus Euroopaga, alates 1995. aastast tolliliidust EL-iga saadav kasu ja seaduste ühtlustamine EL-i standarditele seoses EL-i ja Türgi ühinemisläbirääkimistega,

| — | Türgi valuuta väärtus on oluliselt vähenenud; osa Türgi tootjaid on kaebuse esitajaga seotud, |
| --- | --- |

—

Türgi valuuta väärtus on oluliselt vähenenud; osa Türgi tootjaid on kaebuse esitajaga seotud,

| — | Türgi toodete kvaliteet on liiga madal. |
| --- | --- |

—

Türgi toodete kvaliteet on liiga madal.

| (38) | Huvitatud isikud soovitasid sobivate võrdlusriikidena Indiat või Venemaad. |
| --- | --- |

(38)

Huvitatud isikud soovitasid sobivate võrdlusriikidena Indiat või Venemaad.

| (39) | Komisjon otsis koostöövõimalusi teiste võimalike võrdlusriikidega, nagu näiteks: Venemaa, India, Jaapan, Lõuna-Korea, Ameerika Ühendriigid, Türgi, Serbia ja Montenegro ning Lõuna-Aafrika. 38st äriühingust üle kogu maailma, kellega võeti ühendust, oli vaid kaks USA äriühingut nõus koostööd tegema. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon otsis koostöövõimalusi teiste võimalike võrdlusriikidega, nagu näiteks: Venemaa, India, Jaapan, Lõuna-Korea, Ameerika Ühendriigid, Türgi, Serbia ja Montenegro ning Lõuna-Aafrika. 38st äriühingust üle kogu maailma, kellega võeti ühendust, oli vaid kaks USA äriühingut nõus koostööd tegema.

| (40) | Kättesaadava teabe analüüsimisel selgus, et vaatlusaluse toote osas on USAs konkurentsivõimeline turg, kus tegutseb vähemalt kolm tootjat, ligikaudu 30 tarnijat, enam kui 15 importijat ning ligikaudu 300 kasutajat. Nagu selgitatud põhjenduses 14, ei tuvastatud vaatlusaluse toote ning Hiinas ja USA-s toodetud ja omamaisel turul müüdud magneesiumoksiidtelliste vahel mingeid erinevusi. Lisaks leiti, et üle 50 % ühe USA tootja kasutatud toorainest imporditi Hiinast ning et neis kahes riigis ei ole märkimisväärseid erinevusi magneesiumoksiidtelliste tootmisprotsesside vahel. |
| --- | --- |

(40)

Kättesaadava teabe analüüsimisel selgus, et vaatlusaluse toote osas on USAs konkurentsivõimeline turg, kus tegutseb vähemalt kolm tootjat, ligikaudu 30 tarnijat, enam kui 15 importijat ning ligikaudu 300 kasutajat. Nagu selgitatud põhjenduses 14, ei tuvastatud vaatlusaluse toote ning Hiinas ja USA-s toodetud ja omamaisel turul müüdud magneesiumoksiidtelliste vahel mingeid erinevusi. Lisaks leiti, et üle 50 % ühe USA tootja kasutatud toorainest imporditi Hiinast ning et neis kahes riigis ei ole märkimisväärseid erinevusi magneesiumoksiidtelliste tootmisprotsesside vahel.

| (41) | Ülalesitatut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et Ameerika Ühendriigid olid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 kõige sobivam ja vastuvõetavam võrdlusriik. |
| --- | --- |

(41)

Ülalesitatut arvesse võttes tehakse esialgne järeldus, et Ameerika Ühendriigid olid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 7 kõige sobivam ja vastuvõetavam võrdlusriik.

b)   Normaalväärtuse määramine

| (42) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, normaalväärtus võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel. Kuna tuvastati, et USA tootjate tehingud toimusid tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati normaalväärtus vastavalt kõigile hindadele, mida maksti või makstakse USA omamaisel turul tooteliikide eest, mis on võrreldavad Hiina eksportijate poolt ühendusse eksporditud tooteliikidega. |
| --- | --- |

(42)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a määrati eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes turumajanduslikku kohtlemist ei kohaldatud, normaalväärtus võrdlusriigi tootjatelt saadud kontrollitud teabe alusel. Kuna tuvastati, et USA tootjate tehingud toimusid tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrati normaalväärtus vastavalt kõigile hindadele, mida maksti või makstakse USA omamaisel turul tooteliikide eest, mis on võrreldavad Hiina eksportijate poolt ühendusse eksporditud tooteliikidega.

| (43) | Normaalväärtus määrati kaalutud keskmise omamaise müügihinnaga, millega müüsid USA koostööd tegevad tootjad sõltumatutele klientidele samasuguse MgO-sisaldusega tooteliike. Vajaduse korral korrigeeriti saadud väärtust, võtmaks arvesse erinevate tooteliikide puhul kasutatud töötlemisviise. |
| --- | --- |

(43)

Normaalväärtus määrati kaalutud keskmise omamaise müügihinnaga, millega müüsid USA koostööd tegevad tootjad sõltumatutele klientidele samasuguse MgO-sisaldusega tooteliike. Vajaduse korral korrigeeriti saadud väärtust, võtmaks arvesse erinevate tooteliikide puhul kasutatud töötlemisviise.

3.2   Normaalväärtuse määramine eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist

| (44) | Siinkohal meenutatakse, et äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, arvestati dumpingumarginaal omamaise eksportmüügi ja vaatlusaluse toote tootmiskulude kohta esitatud andmete põhjal. Nimetatud andmeid kontrolliti asjaomaste äriühingute valdustes. |
| --- | --- |

(44)

Siinkohal meenutatakse, et äriühingute puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, arvestati dumpingumarginaal omamaise eksportmüügi ja vaatlusaluse toote tootmiskulude kohta esitatud andmete põhjal. Nimetatud andmeid kontrolliti asjaomaste äriühingute valdustes.

| (45) | Normaalväärtuse määramisel tegi komisjon esmalt iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kindlaks, kas selle vaatlusaluse toote müük omamaisel turul oli tüüpiline võrreldes kogu selle eksportmüügiga ühendusse. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 peeti omamaist müüki tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust. |
| --- | --- |

(45)

Normaalväärtuse määramisel tegi komisjon esmalt iga koostööd tegeva eksportiva tootja puhul kindlaks, kas selle vaatlusaluse toote müük omamaisel turul oli tüüpiline võrreldes kogu selle eksportmüügiga ühendusse. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 2 peeti omamaist müüki tüüpiliseks, kui iga eksportiva tootja omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % ühendusse tarnitud eksportmüügi kogumahust.

| (46) | Selle alusel leiti, et ühe eksportiva tootja vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodi jooksul tüüpiline. Teise eksportiva tootja vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht ei olnud uurimisperioodi jooksul tüüpiline. |
| --- | --- |

(46)

Selle alusel leiti, et ühe eksportiva tootja vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht oli uurimisperioodi jooksul tüüpiline. Teise eksportiva tootja vaatlusaluse toote omamaise müügi kogumaht ei olnud uurimisperioodi jooksul tüüpiline.

| (47) | Tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul tegi komisjon seejärel kindlaks need omamaisel turul müüdud magneesiumoksiidtelliste liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdavate tooteliikidega samasugused või otseselt võrreldavad. |
| --- | --- |

(47)

Tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul tegi komisjon seejärel kindlaks need omamaisel turul müüdud magneesiumoksiidtelliste liigid, mis olid ühendusse eksportimiseks müüdavate tooteliikidega samasugused või otseselt võrreldavad.

| (48) | Iga omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud magneesiumoksiidtellistega otseselt võrreldava tooteliigi puhul kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatavat liiki magneesiumoksiidtelliste omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 %-le ühendusse eksporditud võrreldavat liiki magneesiumoksiidtelliste müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(48)

Iga omamaisel turul müüdud ja ühendusse eksportimiseks müüdud magneesiumoksiidtellistega otseselt võrreldava tooteliigi puhul kontrolliti, kas omamaine müük on algmääruse artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks piisavalt tüüpiline. Teatavat liiki magneesiumoksiidtelliste omamaist müüki käsitati piisavalt tüüpilisena, kui kõnealuse tooteliigi omamaise müügi kogumaht uurimisperioodi jooksul vastas vähemalt 5 %-le ühendusse eksporditud võrreldavat liiki magneesiumoksiidtelliste müügi kogumahust.

| (49) | Nimetatud analüüsi tulemusel leiti, et tüüpilise müügi kogumahuga eksportiva tootja omamaine müük oli tüüpiline vaid mõne tooteliigi osas. |
| --- | --- |

(49)

Nimetatud analüüsi tulemusel leiti, et tüüpilise müügi kogumahuga eksportiva tootja omamaine müük oli tüüpiline vaid mõne tooteliigi osas.

| (50) | Seejärel kontrollis komisjon, kas kõigi omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud magneesiumoksiidtelliste omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrates kindlaks, kui suure osa kõnealuse magneesiumoksiidtelliste liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(50)

Seejärel kontrollis komisjon, kas kõigi omamaisel turul tüüpilistes kogustes müüdud magneesiumoksiidtelliste omamaise müügi puhul võib olla kindel, et see toimus tavapärase kaubandustegevuse käigus, määrates kindlaks, kui suure osa kõnealuse magneesiumoksiidtelliste liigi müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele.

| (51) | Omamaiseid müügitehinguid käsitleti tulutoovatena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks kõigi uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud tooteliikide tootmiskulud. |
| --- | --- |

(51)

Omamaiseid müügitehinguid käsitleti tulutoovatena, kui konkreetse tooteliigi ühikuhind oli tootmiskuludega võrdne või suurem. Seetõttu määrati kindlaks kõigi uurimisperioodi jooksul omamaisel turul müüdud tooteliikide tootmiskulud.

| (52) | Nagu mainitud põhjendustes 50 ja 51, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi omamaisest müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Juhul, kui teatava magneesiumoksiidtelliste liigi arvestuslike tootmiskuludega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud müügimaht vastas vähemalt 80 %-le selle tooteliigi müügi kogumahust, ning kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui magneesiumoksiidtelliste tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust, või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega juhul, kui nimetatud müügimaht vastas vähemalt 10 %-le selle tooteliigi müügi kogumahust. |
| --- | --- |

(52)

Nagu mainitud põhjendustes 50 ja 51, määrati kindlaks, kui suure osa kõnealuse tooteliigi omamaisest müügist moodustas tulutoov müük sõltumatutele klientidele. Juhul, kui teatava magneesiumoksiidtelliste liigi arvestuslike tootmiskuludega vähemalt samaväärse netohinnaga müüdud müügimaht vastas vähemalt 80 %-le selle tooteliigi müügi kogumahust, ning kui kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind oli vähemalt samaväärne tootmiskuludega, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus kogu uurimisperioodi jooksul toimunud kõnealuse tooteliigi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisega, olenemata sellest, kas nimetatud müük oli tulutoov või mitte. Kui magneesiumoksiidtelliste tulutoova müügi maht oli väiksem kui 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust, või kui selle tooteliigi kaalutud keskmine hind oli tootmiskuludest madalam, põhines normaalväärtus tegelikul omamaisel hinnal, mis võrdus ainult asjaomase tooteliigi tulutoova müügi kaalutud keskmisega juhul, kui nimetatud müügimaht vastas vähemalt 10 %-le selle tooteliigi müügi kogumahust.

| (53) | Kui teatavat liiki magneesiumoksiidtelliste tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % asjaomase tooteliigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset tooteliiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal. |
| --- | --- |

(53)

Kui teatavat liiki magneesiumoksiidtelliste tulutoova müügi maht oli väiksem kui 10 % asjaomase tooteliigi müügi kogumahust, leiti, et seda konkreetset tooteliiki müüdi ebapiisavates kogustes, et normaalväärtuse saaks kindlaks määrata omamaise hinna põhjal.

| (54) | Ülalesitatud analüüsi tulemusel leiti, et teatavaid tooteliike müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(54)

Ülalesitatud analüüsi tulemusel leiti, et teatavaid tooteliike müüdi tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (55) | Kõigi tooteliikide puhul, mida ei müüdud tüüpilistes kogustes või tavapärase kaubandustegevuse käigus hinna tõttu, nagu on selgitatud põhjendustes 52 ja 53, ei olnud normaalväärtuse määramisel võimalik kasutada kõnealuse tootja omamaiseid hindu ning tuli rakendada teist meetodit. |
| --- | --- |

(55)

Kõigi tooteliikide puhul, mida ei müüdud tüüpilistes kogustes või tavapärase kaubandustegevuse käigus hinna tõttu, nagu on selgitatud põhjendustes 52 ja 53, ei olnud normaalväärtuse määramisel võimalik kasutada kõnealuse tootja omamaiseid hindu ning tuli rakendada teist meetodit.

| (56) | Juhul kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, tuli arvestuslik normaalväärtus arvestada kõnealuse tootja kulude põhjal. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 liideti seega normaalväärtuse arvestamisel eksporditud liikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude osa ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks kontrollis komisjon, kas omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(56)

Juhul kui eksportiva tootja müüdud konkreetse tooteliigi omamaiseid hindu ei olnud võimalik kasutada, tuli arvestuslik normaalväärtus arvestada kõnealuse tootja kulude põhjal. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 3 liideti seega normaalväärtuse arvestamisel eksporditud liikide tootmiskuludele, mida vajaduse korral korrigeeriti, mõistlik müügi-, üld- ja halduskulude osa ning mõistlik kasumimarginaal. Selleks kontrollis komisjon, kas omamaisel turul kantud müügi-, üld- ja halduskulusid ning realiseeritud kasumit käsitlevad andmed on usaldusväärsed.

| (57) | Tegelikke omamaiseid üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes kogu eksportmüügiga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud tooteliikide omamaise müügi põhjal. Selleks kasutati põhjendustes 45, 48, 52 ja 53 nimetatud meetodit. Ühe äriühingu puhul oli võimalik kasutada nende enda müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit, kuna kõnealune äriühing vastas eespool nimetatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(57)

Tegelikke omamaiseid üld- ja halduskulusid peeti usaldusväärseteks, kui asjaomase äriühingu omamaise müügi kogumahtu võis pidada tüüpiliseks võrreldes kogu eksportmüügiga ühendusse. Omamaine kasumimarginaal määrati kindlaks tavapärase kaubandustegevuse käigus müüdud tooteliikide omamaise müügi põhjal. Selleks kasutati põhjendustes 45, 48, 52 ja 53 nimetatud meetodit. Ühe äriühingu puhul oli võimalik kasutada nende enda müügi-, üld- ja halduskulusid ja kasumit, kuna kõnealune äriühing vastas eespool nimetatud kriteeriumidele.

| (58) | Teise äriühingu puhul, kelle omamaine müük oli ebapiisav, määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c põhjal. Leiti, et kõnealuse teise äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist ning kelle omamaine müük oli mõne tooteliigi osas tüüpiline, ei olnud normaalväärtuse arvutamisel võimalik kasutada selle äriühingu kulustruktuuri, kuna see oli sedavõrd erinev. Samas leiti, et selle mittetüüpilise omamaise müügiga äriühingu kulud on usaldusväärsed ning normaalväärtus arvutati nimetatud äriühingu andmete põhjal, kuna need olid vastavuses päritolumaa sama toote teiste eksportijate või tootjate andmetega. |
| --- | --- |

(58)

Teise äriühingu puhul, kelle omamaine müük oli ebapiisav, määrati normaalväärtus algmääruse artikli 2 lõike 6 punkti c põhjal. Leiti, et kõnealuse teise äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist ning kelle omamaine müük oli mõne tooteliigi osas tüüpiline, ei olnud normaalväärtuse arvutamisel võimalik kasutada selle äriühingu kulustruktuuri, kuna see oli sedavõrd erinev. Samas leiti, et selle mittetüüpilise omamaise müügiga äriühingu kulud on usaldusväärsed ning normaalväärtus arvutati nimetatud äriühingu andmete põhjal, kuna need olid vastavuses päritolumaa sama toote teiste eksportijate või tootjate andmetega.

4.   Ekspordihinnad

| (59) | Kõigi eksportijate puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, toimus kogu eksportmüük ühendusse kas ühenduse sidusimportijate kaudu, väljaspool ühendust asuvate seotud äriühingute kaudu või äriühingute kaudu, kes ei olnud küll seotud eksportivate tootjatega, kuid kellega oli tihe koostöö või oli sõlmitud ainuõiguslik müügileping. Juhul, kui eksport toimus seotud äriühingute kaudu, arvestati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Kõigil juhtudel, mil vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal. |
| --- | --- |

(59)

Kõigi eksportijate puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist, toimus kogu eksportmüük ühendusse kas ühenduse sidusimportijate kaudu, väljaspool ühendust asuvate seotud äriühingute kaudu või äriühingute kaudu, kes ei olnud küll seotud eksportivate tootjatega, kuid kellega oli tihe koostöö või oli sõlmitud ainuõiguslik müügileping. Juhul, kui eksport toimus seotud äriühingute kaudu, arvestati ekspordihinnad vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9. Kõigil juhtudel, mil vaatlusalust toodet eksporditi ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele, määrati ekspordihind kindlaks kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 8 ehk tegelikult makstud või makstavate ekspordihindade põhjal.

| (60) | Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 korrigeeriti kõiki kõnealusele importijale importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlikku kasumimarginaali. Sel juhul peeti sobivaks võrdlusaluseks koostööd tegevate sõltumatute importijate saadud tegelikku kasumimarginaali. |
| --- | --- |

(60)

Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 korrigeeriti kõiki kõnealusele importijale importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning mõistlikku kasumimarginaali. Sel juhul peeti sobivaks võrdlusaluseks koostööd tegevate sõltumatute importijate saadud tegelikku kasumimarginaali.

5.   Võrdlus

| (61) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubanduslikul tasandil. Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindasid ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevusi. |
| --- | --- |

(61)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil ja samal kaubanduslikul tasandil. Selleks, et tagada ekspordihinna ja normaalväärtuse õiglane võrdlus, võeti kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 arvesse hindasid ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevusi.

| (62) | Sellele tuginedes kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlus-, laadimis-, lisa- ja laenukulusid, vahendustasusid, impordimakse ja müügijärgseid kulusid (garantii). |
| --- | --- |

(62)

Sellele tuginedes kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlus-, laadimis-, lisa- ja laenukulusid, vahendustasusid, impordimakse ja müügijärgseid kulusid (garantii).

6.   Dumpingumarginaal

6.1   Koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku või individuaalset kohtlemist

| (63) | Kahe äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 iga ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote iga vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(63)

Kahe äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati turumajanduslikku kohtlemist, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 iga ühendusse eksporditud vaatlusaluse toote liigi kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote iga vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (64) | Nelja äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrdlusriigi puhul määratud iga ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(64)

Nelja äriühingu puhul, kelle suhtes kohaldati individuaalset kohtlemist, võrreldi vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 11 võrdlusriigi puhul määratud iga ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmist normaalväärtust iga vastava ühendusse eksporditud tooteliigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (65) | Esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:












  — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(65)

Esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

11,2 %

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

34,1 %

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

55,7 %

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

55,7 %

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

99,9 %

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd.

41,4 %

6.2   Kõigi teiste eksportivate tootjate puhul

| (66) | Teiste Hiina eksportijate suhtes kohaldatava dumpingumarginaali arvutamiseks määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Selleks võrreldi Hiinast pärineva vaatlusaluse toote koguimporti, mis arvutati Eurostati andmete alusel, vastavalt põhjenduses (80) esitatud meetodile, ja Hiina eksportijatelt saadud tegelikke küsimustike vastuseid. Selle põhjal tuvastati, et koostöö tase oli madal. |
| --- | --- |

(66)

Teiste Hiina eksportijate suhtes kohaldatava dumpingumarginaali arvutamiseks määras komisjon esmalt kindlaks koostöö taseme. Selleks võrreldi Hiinast pärineva vaatlusaluse toote koguimporti, mis arvutati Eurostati andmete alusel, vastavalt põhjenduses (80) esitatud meetodile, ja Hiina eksportijatelt saadud tegelikke küsimustike vastuseid. Selle põhjal tuvastati, et koostöö tase oli madal.

| (67) | Kuna koostöö tase oli madal, määrati kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes kohaldatav dumpingumarginaal vastavalt koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutatud kõrgeimale dumpingumarginaalile, st 99,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. Sellele vaatamata leiti, et üleriigiline dumpingumarginaal oli kõrgem kui kahju jääkmarginaal. |
| --- | --- |

(67)

Kuna koostöö tase oli madal, määrati kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes kohaldatav dumpingumarginaal vastavalt koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul arvutatud kõrgeimale dumpingumarginaalile, st 99,9 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. Sellele vaatamata leiti, et üleriigiline dumpingumarginaal oli kõrgem kui kahju jääkmarginaal.

C.   KAHJU

1.   Ühenduse toodang

| (68) | Käesoleva uurimise käigus leiti, et magneesiumoksiidtelliste tootmisega tegelesid






  — | kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat ja kaks muud tootjat, kes tegid komisjoniga uurimise jooksul täiel määral koostööd (RHI, LWB, Refractarios Burceña S.L. ja Ceramica Del Nalon SA), |
| --- | --- | --- |

(68)

Käesoleva uurimise käigus leiti, et magneesiumoksiidtelliste tootmisega tegelesid

—

kaks kaebuse esitanud ühenduse tootjat ja kaks muud tootjat, kes tegid komisjoniga uurimise jooksul täiel määral koostööd (RHI, LWB, Refractarios Burceña S.L. ja Ceramica Del Nalon SA),

| — | üks tootja, kes saatis üksikasjalikud vastused küsimustikule, kuid oli menetluse algatamise vastu (Refratechnik), |
| --- | --- |

—

üks tootja, kes saatis üksikasjalikud vastused küsimustikule, kuid oli menetluse algatamise vastu (Refratechnik),

| — | seitse muud tootjat ning Assopiatrelle (Itaalia Tulekindlate Materjalide Tootjate Ühendus, mille toodang on 64 000 tonni), kes toetasid ühenduse tootmisharu, kuid kes ei esitanud üksikasjalikke vastuseid küsimustikule. Lisaks saatis üks tootja kirja, kuid ei väljendanud selles toetust ega vastuseisu. |
| --- | --- |

—

seitse muud tootjat ning Assopiatrelle (Itaalia Tulekindlate Materjalide Tootjate Ühendus, mille toodang on 64 000 tonni), kes toetasid ühenduse tootmisharu, kuid kes ei esitanud üksikasjalikke vastuseid küsimustikule. Lisaks saatis üks tootja kirja, kuid ei väljendanud selles toetust ega vastuseisu.

2.   Ühenduse tootmisharu määratlus

2.1   Hiinaga seotud tootjad ja/või vaatlusalust toodet Hiinast importivad tootjad

| (69) | Leiti, et kaks koostööd tegevat ühenduse tootjat importisid vaatlusalust toodet ka Hiinast: RHI ja Refratechnik. Sellest tulenevalt kontrolliti, kas nimetatud äriühingud tuleks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a jätta ühenduse tootmisharu määratlusest välja. |
| --- | --- |

(69)

Leiti, et kaks koostööd tegevat ühenduse tootjat importisid vaatlusalust toodet ka Hiinast: RHI ja Refratechnik. Sellest tulenevalt kontrolliti, kas nimetatud äriühingud tuleks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a jätta ühenduse tootmisharu määratlusest välja.

2.1.1   RHI

| (70) | RHI toodab ühenduses, kuid impordib vaatlusalust toodet ka Hiinas asuvast seotud ühisettevõttest RHI Liaoning. On tuvastatud, et suurem osa RHI müügist ühenduse turul toodeti uurimisperioodi jooksul ühenduses, ning ainult väike osa toodeti Hiinas. See osa on väike, kuna Hiinas valminud RHI toodang on peamiselt suunatud kiiresti kasvavale Aasia turule. RHI on samuti suurim ühenduse tootja ning selle peakorter, uurimis- ja arenduskeskus ning suurimad tootmiskohad asuvad kõik ühenduses. Seega leiti, et vaatlusaluse toote osas toimub RHI põhiline äritegevus ühenduses. |
| --- | --- |

(70)

RHI toodab ühenduses, kuid impordib vaatlusalust toodet ka Hiinas asuvast seotud ühisettevõttest RHI Liaoning. On tuvastatud, et suurem osa RHI müügist ühenduse turul toodeti uurimisperioodi jooksul ühenduses, ning ainult väike osa toodeti Hiinas. See osa on väike, kuna Hiinas valminud RHI toodang on peamiselt suunatud kiiresti kasvavale Aasia turule. RHI on samuti suurim ühenduse tootja ning selle peakorter, uurimis- ja arenduskeskus ning suurimad tootmiskohad asuvad kõik ühenduses. Seega leiti, et vaatlusaluse toote osas toimub RHI põhiline äritegevus ühenduses.

| (71) | Seejärel kontrolliti importmüügi mõju äriühingu ühenduses toimuva müügi kogumahule. Leiti, et RHI ei saanud impordi edasimüügist märkimisväärset kasu. Sellele järeldusele jõuti koostööd tegevate ühenduse tootjate tasuvusmäärade võrdlemise järel. |
| --- | --- |

(71)

Seejärel kontrolliti importmüügi mõju äriühingu ühenduses toimuva müügi kogumahule. Leiti, et RHI ei saanud impordi edasimüügist märkimisväärset kasu. Sellele järeldusele jõuti koostööd tegevate ühenduse tootjate tasuvusmäärade võrdlemise järel.

| (72) | Arvestades impordi väikest osakaalu ja kõnealuse impordiga ühenduse müügi tasuvusele kaasneva märkimisväärse kasu puudumist, tuvastati, et asjaomane äriühing ei ole olnud kaitstud kahjustava dumpingu negatiivsete tagajärgede eest. Seega leiti, et RHI väljajätmine ühenduse tootmisharu määratlusest ei oleks põhjendatud. |
| --- | --- |

(72)

Arvestades impordi väikest osakaalu ja kõnealuse impordiga ühenduse müügi tasuvusele kaasneva märkimisväärse kasu puudumist, tuvastati, et asjaomane äriühing ei ole olnud kaitstud kahjustava dumpingu negatiivsete tagajärgede eest. Seega leiti, et RHI väljajätmine ühenduse tootmisharu määratlusest ei oleks põhjendatud.

2.1.2   Refratechnik

| (73) | Refratechnik toodab samuti ühenduses ning impordib vaatlusalust toodet Hiina tootjatelt. On tuvastatud, et uurimisperioodi jooksul toodeti ligikaudu pool äriühingu Refratechnik ühenduse turul müüdavast toodangust Hiinas. Lisaks leiti, et suurem osa nende äritegevuse laiendamisest toimus Hiinast pärineva impordi suurenemise teel. Seega leiti, et äriühingu Refratechnik põhiline äritegevus ei toimunud mitte ainult ühenduses, vaid ka Hiinas. |
| --- | --- |

(73)

Refratechnik toodab samuti ühenduses ning impordib vaatlusalust toodet Hiina tootjatelt. On tuvastatud, et uurimisperioodi jooksul toodeti ligikaudu pool äriühingu Refratechnik ühenduse turul müüdavast toodangust Hiinas. Lisaks leiti, et suurem osa nende äritegevuse laiendamisest toimus Hiinast pärineva impordi suurenemise teel. Seega leiti, et äriühingu Refratechnik põhiline äritegevus ei toimunud mitte ainult ühenduses, vaid ka Hiinas.

| (74) | Lisaks kontrolliti importmüügi mõju äriühingu ühenduses toimuva müügi kogumahule. Leiti, et erinevalt RHI-st sai Refratechnik impordi edasimüügist märkimisväärset kasu. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks kontrolliti importmüügi mõju äriühingu ühenduses toimuva müügi kogumahule. Leiti, et erinevalt RHI-st sai Refratechnik impordi edasimüügist märkimisväärset kasu.

| (75) | Võttes arvesse impordi suurt osakaalu võrreldes ühenduses toimuva müügi kogumahuga, asjaolu, et põhiline äritegevus näib kalduvat järk-järgult Hiinasse ning et Refratechnik sai dumpinguhinnaga impordist selgelt kasu, leitakse, et Refratechnik tuleks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a ühenduse tootmisharu määratlusest välja jätta ning seda käsitletakse “muu turul tegutseva ettevõtjana”. |
| --- | --- |

(75)

Võttes arvesse impordi suurt osakaalu võrreldes ühenduses toimuva müügi kogumahuga, asjaolu, et põhiline äritegevus näib kalduvat järk-järgult Hiinasse ning et Refratechnik sai dumpinguhinnaga impordist selgelt kasu, leitakse, et Refratechnik tuleks vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a ühenduse tootmisharu määratlusest välja jätta ning seda käsitletakse “muu turul tegutseva ettevõtjana”.

2.2   Ühenduse tootmisharu

| (76) | Nelja uurimise jooksul täiel määral koostööd teinud ühenduse tootja, kaasa arvatud RHI ning välja arvatud Refratechnik, toodang oli uurimisperioodil 233 732 tonni. See moodustab 53 % ühenduse kogutoodangust ning seega moodustavad kõnealused äriühingud ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(76)

Nelja uurimise jooksul täiel määral koostööd teinud ühenduse tootja, kaasa arvatud RHI ning välja arvatud Refratechnik, toodang oli uurimisperioodil 233 732 tonni. See moodustab 53 % ühenduse kogutoodangust ning seega moodustavad kõnealused äriühingud ühenduse tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses.

| (77) | Uurimine näitas, et vaatlusalust toodet ei kasutatud magneesiumoksiidtelliste tootjate hulgas vaid enda tarbeks. Samas tootsid mõned terasetööstuse äriühingud magneesiumoksiidtelliseid enda tarbeks. Nimetatud kogus oli väike, võrreldes ühenduse tulekindlate materjalide tootjate tootmismahuga. Kuna kõnealust toodangut kasutatakse terasetööstuses ning ükski terasetööstusettevõtja ei teinud magneesiumoksiidtelliste tootjana koostööd (kuigi paljud neist said küsimustiku), ei näi kõnealuse toodangu osa ühenduse tootmisharule olulist mõju avaldavat. |
| --- | --- |

(77)

Uurimine näitas, et vaatlusalust toodet ei kasutatud magneesiumoksiidtelliste tootjate hulgas vaid enda tarbeks. Samas tootsid mõned terasetööstuse äriühingud magneesiumoksiidtelliseid enda tarbeks. Nimetatud kogus oli väike, võrreldes ühenduse tulekindlate materjalide tootjate tootmismahuga. Kuna kõnealust toodangut kasutatakse terasetööstuses ning ükski terasetööstusettevõtja ei teinud magneesiumoksiidtelliste tootjana koostööd (kuigi paljud neist said küsimustiku), ei näi kõnealuse toodangu osa ühenduse tootmisharule olulist mõju avaldavat.

| (78) | Kuna ühenduse tootmisharu moodustasid neli äriühingut, kellest kaks tootsid kogumahust ligikaudu 2 %, on alljärgnevad ühenduse tootmisharu näitajad konfidentsiaalsuse tagamiseks indekseeritud. |
| --- | --- |

(78)

Kuna ühenduse tootmisharu moodustasid neli äriühingut, kellest kaks tootsid kogumahust ligikaudu 2 %, on alljärgnevad ühenduse tootmisharu näitajad konfidentsiaalsuse tagamiseks indekseeritud.

3.   Ühenduse tarbimine

| (79) | Tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu esitatud standardsete tööstusnäitajate põhjal tööstusharus levinud tava kohaselt. Kõnealused andmed arvutati terasetootmise aruannete põhjal (allikas – Rahvusvaheline Raua ja Terase Instituut), jagades nimetatud terasetootmiskoguse vaatlusaluse toote teadaoleva keskmise vajamineva kogusega toodetava terasetonni kohta. |
| --- | --- |

(79)

Tarbimine määrati kindlaks ühenduse tootmisharu esitatud standardsete tööstusnäitajate põhjal tööstusharus levinud tava kohaselt. Kõnealused andmed arvutati terasetootmise aruannete põhjal (allikas – Rahvusvaheline Raua ja Terase Instituut), jagades nimetatud terasetootmiskoguse vaatlusaluse toote teadaoleva keskmise vajamineva kogusega toodetava terasetonni kohta.

| (80) | Impordiandmete allikana kasutati Eurostati teavet asjaomaste CN-koodide (6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 ja 6903 90 20) impordimahu kohta. Nende näitajate puhul võeti saadud kogusest maha tooted, mille puhul ei olnud hinna põhjal selgelt tegemist vaatlusaluse tootega. Seda maha arvatud toodete netokogust (mis moodustas kõigi riikide arvestuses kokku 73 291 tonni ja Hiina puhul 59 831 tonni) võrreldi Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt esitatud impordimahuga (ligikaudu 42 000 tonni). Võttes arvesse, et i) ligikaudu 13 500 tonni imporditi muudest riikidest kui Hiina; ii) ühenduse importijate ja kasutajate andmed näitasid, et toodangut imporditi koostööd mittetegevatelt Hiina eksportijatelt; ning iii) paljud teised Hiina eksportivad tootjad said küsimustiku, kuid ei teinud koostööd, peeti impordimahu hindamisel täpseks Eurostati näitajat. Lisaks teatas üks Hiina kaubandusalane ajakirjandusväljaanne (China Metallurgical News, 4. jaanuar 2004), et 2003. aastal eksporditi Euroopasse 80 000 tonni, mis viitab samuti sellele, et Eurostati näitaja uurimisperioodi kohta (59 831) ei ole sugugi liiga suur. |
| --- | --- |

(80)

Impordiandmete allikana kasutati Eurostati teavet asjaomaste CN-koodide (6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 ja 6903 90 20) impordimahu kohta. Nende näitajate puhul võeti saadud kogusest maha tooted, mille puhul ei olnud hinna põhjal selgelt tegemist vaatlusaluse tootega. Seda maha arvatud toodete netokogust (mis moodustas kõigi riikide arvestuses kokku 73 291 tonni ja Hiina puhul 59 831 tonni) võrreldi Hiina koostööd tegevate eksportivate tootjate poolt esitatud impordimahuga (ligikaudu 42 000 tonni). Võttes arvesse, et i) ligikaudu 13 500 tonni imporditi muudest riikidest kui Hiina; ii) ühenduse importijate ja kasutajate andmed näitasid, et toodangut imporditi koostööd mittetegevatelt Hiina eksportijatelt; ning iii) paljud teised Hiina eksportivad tootjad said küsimustiku, kuid ei teinud koostööd, peeti impordimahu hindamisel täpseks Eurostati näitajat. Lisaks teatas üks Hiina kaubandusalane ajakirjandusväljaanne (China Metallurgical News, 4. jaanuar 2004), et 2003. aastal eksporditi Euroopasse 80 000 tonni, mis viitab samuti sellele, et Eurostati näitaja uurimisperioodi kohta (59 831) ei ole sugugi liiga suur.

| (81) | Andmed ühenduse tootmisharu müügi kohta ühenduse turul saadi viie koostööd teinud ühenduse tootja (kaasa arvatud Refratechnik) kontrollitud vastustest küsimustikele. Saadud jääki (st tarbimine miinus import miinus ühenduse tootmisharu müügimaht) käsitati koostööd mittetegevate ühenduse tootjate müügimahuna. |
| --- | --- |

(81)

Andmed ühenduse tootmisharu müügi kohta ühenduse turul saadi viie koostööd teinud ühenduse tootja (kaasa arvatud Refratechnik) kontrollitud vastustest küsimustikele. Saadud jääki (st tarbimine miinus import miinus ühenduse tootmisharu müügimaht) käsitati koostööd mittetegevate ühenduse tootjate müügimahuna.

| (82) | Nagu alljärgnevas tabelis esitatud, näitab kõnealune tarbimine, et vaadeldaval perioodil oli ühenduse turul vaatlusaluse toote järele stabiilne nõudlus. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse tarbimine | 399 563 | 397 203 | 401 499 | 400 638 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 99 | 100 | 100 |

(82)

Nagu alljärgnevas tabelis esitatud, näitab kõnealune tarbimine, et vaadeldaval perioodil oli ühenduse turul vaatlusaluse toote järele stabiilne nõudlus.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Ühenduse tarbimine

399 563

397 203

401 499

400 638

Indeks (2001 = 100)

100

99

100

100

4.   Import ühendusse asjaomasest riigist

4.1   Vaatlusaluse impordi turuosa

| (83) | Asjaomase riigi impordimaht ja turuosa on muutunud järgmiselt:









  Impordimaht | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 23 980 | 44 542 | 54 181 | 59 831 |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 186 | 226 | 250 |

(83)

Asjaomase riigi impordimaht ja turuosa on muutunud järgmiselt:

Impordimaht

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Hiina

23 980

44 542

54 181

59 831

Indeks (2001 = 100)

100

186

226

250

| Impordi turuosa | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 6,0 % | 11,2 % | 13,5 % | 14,9 % |

Impordi turuosa

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Hiina

6,0 %

11,2 %

13,5 %

14,9 %

| (84) | Samas kui magneesiumoksiidtelliste tarbimine jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, on asjaomase riigi impordimaht kasvanud samal perioodil ligikaudu 150 %. Selle tulemusena on Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil enam kui kahekordistunud, kasvades 6,0 %-lt 14,9 %-le. |
| --- | --- |

(84)

Samas kui magneesiumoksiidtelliste tarbimine jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks, on asjaomase riigi impordimaht kasvanud samal perioodil ligikaudu 150 %. Selle tulemusena on Hiina turuosa vaatlusalusel perioodil enam kui kahekordistunud, kasvades 6,0 %-lt 14,9 %-le.

4.2   Impordihinnad ja hinna allalöömine

| (85) | Ülalesitatud tabelis on näidatud Hiinast pärineva impordi keskmiste hindade muutumist. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid hinnad 22 %. |
| --- | --- |

(85)

Ülalesitatud tabelis on näidatud Hiinast pärineva impordi keskmiste hindade muutumist. Vaatlusaluse perioodi jooksul langesid hinnad 22 %.

| (86) | Uurimisperioodil viidi ühenduse turul läbi müügihindade võrdlus ühenduse tootmisharu hindade ja vaatlusaluse riigi eksportivate tootjate hindade vahel. Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. Ühenduse tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasehindadele ning impordihindadena vaadeldi CIF-hindu ühenduse piiril. |
| --- | --- |

(86)

Uurimisperioodil viidi ühenduse turul läbi müügihindade võrdlus ühenduse tootmisharu hindade ja vaatlusaluse riigi eksportivate tootjate hindade vahel. Enne võrdlust arvati hindadest maha hinnavähendid ja allahindlused. Ühenduse tootmisharu hindu korrigeeriti vastavalt tehasehindadele ning impordihindadena vaadeldi CIF-hindu ühenduse piiril.

| (87) | Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi vaatlusaluseid importtooteid ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest 16,6 % võrra madalamad. Arvestades kõnealust hinna allalöömise taset ja ühenduse tootmisharu hindade muutumist, mida on selgitatud järgnevalt, on ilmne, et hinnad olid oluliselt langenud. |
| --- | --- |

(87)

Võrdlus näitas, et uurimisperioodil müüdi vaatlusaluseid importtooteid ühenduses hindadega, mis olid ühenduse tootmisharu hindadest 16,6 % võrra madalamad. Arvestades kõnealust hinna allalöömise taset ja ühenduse tootmisharu hindade muutumist, mida on selgitatud järgnevalt, on ilmne, et hinnad olid oluliselt langenud.

5.   Ühenduse tootmisharu olukord

| (88) | Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikidele ajavahemikus aastast 2001 (alusaasta) kuni uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele asjakohastele majandusteguritele ja -näitajatele. |
| --- | --- |

(88)

Kooskõlas algmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas uuring dumpinguhinnaga impordi mõju kohta ühenduse tootmisharule hinnangut kõikidele ajavahemikus aastast 2001 (alusaasta) kuni uurimisperioodini ühenduse tootmisharu seisundit mõjutavatele asjakohastele majandusteguritele ja -näitajatele.

| (89) | Allpool esitatud ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast kokkuvõtet nelja koostööd tegeva ühenduse tootja andmetest. |
| --- | --- |

(89)

Allpool esitatud ühenduse tootmisharu andmed kujutavad endast kokkuvõtet nelja koostööd tegeva ühenduse tootja andmetest.

5.1   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (90) | Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid järgmiselt:










  Indeksid 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 100 | 88 | 89 | 91 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 100 | 90 | 84 | 84 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 100 | 98 | 106 | 108 |

(90)

Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid järgmiselt:

Indeksid 2001 = 100

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

100

88

89

91

Tootmisvõimsus (tonnides)

100

90

84

84

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

100

98

106

108

| (91) | Ülalesitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil vähenes tootmine 9 % võrra. Tootmisvõimsust vähendati kulude kokkuhoiu huvides 16 %, mille tulemusena suurenes tootmisvõimsuse rakendamine 8 % võrra. |
| --- | --- |

(91)

Ülalesitatud tabelist nähtub, et vaatlusalusel perioodil vähenes tootmine 9 % võrra. Tootmisvõimsust vähendati kulude kokkuhoiu huvides 16 %, mille tulemusena suurenes tootmisvõimsuse rakendamine 8 % võrra.

5.2   Varud

| (92) | Allpool esitatud arvud annavad ülevaate varude suurusest iga perioodi lõpul. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | | | | |
| Indeks (2001 = 100) | 100 | 109 | 105 | 108 |

(92)

Allpool esitatud arvud annavad ülevaate varude suurusest iga perioodi lõpul.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

Indeks (2001 = 100)

100

109

105

108

| (93) | Vaatlusalusel perioodil on varud suurenenud 8 % võrra. Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu üldiselt valmistab vaatlusalust toodet tellimuse alusel. Sellest tulenevalt ei peetud ühenduse tootmisharu varude taset ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel oluliseks näitajaks. |
| --- | --- |

(93)

Vaatlusalusel perioodil on varud suurenenud 8 % võrra. Tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu üldiselt valmistab vaatlusalust toodet tellimuse alusel. Sellest tulenevalt ei peetud ühenduse tootmisharu varude taset ühenduse tootmisharu olukorra hindamisel oluliseks näitajaks.

5.3   Ühenduse müügimaht, turuosad, kasv ja keskmised ühikuhinnad

| (94) | Järgnevalt esitatud arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.










  Indeksid (2001 = 100) | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht (tonnides) | 100 | 97 | 99 | 100 |
| Turuosa | 100 | 97 | 98 | 100 |
| Keskmised müügihinnad (EUR/tonn) | 100 | 98 | 89 | 89 |

(94)

Järgnevalt esitatud arvud näitavad ühenduse tootmisharu müüki ühenduses asuvatele sõltumatutele klientidele.

Indeksid (2001 = 100)

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Müügimaht (tonnides)

100

97

99

100

Turuosa

100

97

98

100

Keskmised müügihinnad (EUR/tonn)

100

98

89

89

| (95) | Ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa püsisid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena. Samas saavutati see ainult keskmiste müügihindade 11 %-lise alandamise arvelt, sest ühenduse turule paisati dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(95)

Ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa püsisid vaatlusaluse perioodi jooksul stabiilsena. Samas saavutati see ainult keskmiste müügihindade 11 %-lise alandamise arvelt, sest ühenduse turule paisati dumpinguhinnaga import.

| (96) | Lisaks tuleb märkida, et keskmiste hindade 11 %-line alanemine ei kajasta piisavalt olulisemate tooterühmade hindade langust. Vaatlusalust toodet kasutatakse terasetööstuses kolme liiki mahutite – valukoppade, konverterite ja elektrikaarahjude vooderdamiseks. Esialgu eksporditi Hiinast tooteid peamiselt madala hinnaklassiga kopptelliste sektoris. Vaatlusaluse perioodi jooksul hakati järjest enam importima telliseid konverterite ja elektrikaarahjude sektoris. Konverterite ja elektrikaarahjude kasutamine tuleb viia maksimumini ning selleks, et suurendada kütmiskordade arvu enne voodri vahetamist, on vaja rohkem kõrgekvaliteedilisi ja kalleid telliseid. Vaatlusaluse perioodi müügitegevuse analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu viis oma tegevuse üle madalama müügimahuga, kuid kõrgema hinnaklassiga sektoritesse, et kaitsta end Hiina impordi surve eest. Eelnevat arvestades on selge, et mõningate tooteliikide keskmised hinnad on langenud enam kui 11 %. Näiteks suurima tellisterühma (mis sisaldab 9 % süsinikujääke ja sulatatud magneesiumoksiidi) keskmine hind langes vaatlusaluse perioodi jooksul 19 % . |
| --- | --- |

(96)

Lisaks tuleb märkida, et keskmiste hindade 11 %-line alanemine ei kajasta piisavalt olulisemate tooterühmade hindade langust. Vaatlusalust toodet kasutatakse terasetööstuses kolme liiki mahutite – valukoppade, konverterite ja elektrikaarahjude vooderdamiseks. Esialgu eksporditi Hiinast tooteid peamiselt madala hinnaklassiga kopptelliste sektoris. Vaatlusaluse perioodi jooksul hakati järjest enam importima telliseid konverterite ja elektrikaarahjude sektoris. Konverterite ja elektrikaarahjude kasutamine tuleb viia maksimumini ning selleks, et suurendada kütmiskordade arvu enne voodri vahetamist, on vaja rohkem kõrgekvaliteedilisi ja kalleid telliseid. Vaatlusaluse perioodi müügitegevuse analüüs näitas, et ühenduse tootmisharu viis oma tegevuse üle madalama müügimahuga, kuid kõrgema hinnaklassiga sektoritesse, et kaitsta end Hiina impordi surve eest. Eelnevat arvestades on selge, et mõningate tooteliikide keskmised hinnad on langenud enam kui 11 %. Näiteks suurima tellisterühma (mis sisaldab 9 % süsinikujääke ja sulatatud magneesiumoksiidi) keskmine hind langes vaatlusaluse perioodi jooksul 19 % .

| (97) | Seistes silmitsi kasvava impordiga, ei suutnud ühenduse tootmisharu keskmiste hindade alandamisele vaatamata oma tegevust laiendada. Ühenduse tootmisharu oli vastupidiselt sunnitud tootmisvõimsust ja tööjõu hulka vähendama. |
| --- | --- |

(97)

Seistes silmitsi kasvava impordiga, ei suutnud ühenduse tootmisharu keskmiste hindade alandamisele vaatamata oma tegevust laiendada. Ühenduse tootmisharu oli vastupidiselt sunnitud tootmisvõimsust ja tööjõu hulka vähendama.

5.4   Tasuvus

| (98) | Järgnevalt on esitatud ühenduse müügi tasuvus käibest saadud kogutuluna. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse müügi tasuvus (käibest saadud kogutulu) | 100 | 76 | 26 | 45 |

(98)

Järgnevalt on esitatud ühenduse müügi tasuvus käibest saadud kogutuluna.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Ühenduse müügi tasuvus (käibest saadud kogutulu)

100

76

26

45

| (99) | Ajavahemikus 2001–2003 vähenes tasuvus alandatud hindade tõttu oluliselt ning see langes kokku Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. Uurimisperioodi jooksul tasuvus mõnevõrra suurenes, seda peamiselt kulude kokkuhoiu tõttu. Kuigi ühenduse tootmisharu sai uurimisperioodi jooksul kasumit, oli kasumitase tunduvalt madalam kui seda liiki tööstusharult võiks dumpinguhinnaga impordi puudumisel oodata. Vaadeldes andmeid 2001. aasta kohta, mil dumpinguhinnaga impordi turuosa oli veel suhteliselt madal, võib näha, et eeldatav kasumitase oleks tunduvalt kõrgem. |
| --- | --- |

(99)

Ajavahemikus 2001–2003 vähenes tasuvus alandatud hindade tõttu oluliselt ning see langes kokku Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi suurenemisega. Uurimisperioodi jooksul tasuvus mõnevõrra suurenes, seda peamiselt kulude kokkuhoiu tõttu. Kuigi ühenduse tootmisharu sai uurimisperioodi jooksul kasumit, oli kasumitase tunduvalt madalam kui seda liiki tööstusharult võiks dumpinguhinnaga impordi puudumisel oodata. Vaadeldes andmeid 2001. aasta kohta, mil dumpinguhinnaga impordi turuosa oli veel suhteliselt madal, võib näha, et eeldatav kasumitase oleks tunduvalt kõrgem.

5.5   Investeeringutasuvus, rahakäive, investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| (100) | Investeeringutasuvuse, rahakäibe ja investeeringute muutused on kirjeldatud järgmises tabelis.










  Indeksid (2001 = 100) | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringutasuvus | 100 | 85 | 50 | 52 |
| Rahakäive | 100 | 81 | 55 | 60 |
| Investeeringud | 100 | 75 | 131 | 134 |

(100)

Investeeringutasuvuse, rahakäibe ja investeeringute muutused on kirjeldatud järgmises tabelis.

Indeksid (2001 = 100)

2001

2002

2003

Uurimisperiood

Investeeringutasuvus

100

85

50

52

Rahakäive

100

81

55

60

Investeeringud

100

75

131

134

| (101) | Tuleb märkida, et ülalesitatud investeeringutasuvuse näitajad peegeldavad suuresti samas esitatud tasuvuse (käibest saadud kogutulu) näitajaid. Rahakäibe näitajad sarnanevad samuti tasuvuse näitajatele, kuna rahakäive vähenes ajavahemikus 2001–2003 ning suurenes mõnevõrra uurimisperioodil. Investeeringutasuvus ja rahakäive vähenemise põhjustas asjaolu, et keskmised müügihinnad langesid kiiremini kui müüdud toodangu keskmised kulud. |
| --- | --- |

(101)

Tuleb märkida, et ülalesitatud investeeringutasuvuse näitajad peegeldavad suuresti samas esitatud tasuvuse (käibest saadud kogutulu) näitajaid. Rahakäibe näitajad sarnanevad samuti tasuvuse näitajatele, kuna rahakäive vähenes ajavahemikus 2001–2003 ning suurenes mõnevõrra uurimisperioodil. Investeeringutasuvus ja rahakäive vähenemise põhjustas asjaolu, et keskmised müügihinnad langesid kiiremini kui müüdud toodangu keskmised kulud.

| (102) | Ühenduse tootmisharu on enda investeeringuid suurendanud. Investeeringuid on tehtud peamiselt seadmete ja masinate väljavahetamiseks, mitte niivõrd uute tootmishoonete rajamiseks. |
| --- | --- |

(102)

Ühenduse tootmisharu on enda investeeringuid suurendanud. Investeeringuid on tehtud peamiselt seadmete ja masinate väljavahetamiseks, mitte niivõrd uute tootmishoonete rajamiseks.

| (103) | Ühenduse tootmisharu võime kaasata kapitali nii välistelt rahastajatelt kui emaettevõtjatelt ei kannatanud vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt, sest äriühingud kuuluvad suurematesse kontsernidesse. Seega hinnatakse kapitali kaasamise võimet peamiselt kontserni tugevuse, mitte niivõrd asjaomase majandusharu omaduste põhjal. Seega ei ole nimetatud tegur käesoleva uurimise seisukohalt asjakohane. |
| --- | --- |

(103)

Ühenduse tootmisharu võime kaasata kapitali nii välistelt rahastajatelt kui emaettevõtjatelt ei kannatanud vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt, sest äriühingud kuuluvad suurematesse kontsernidesse. Seega hinnatakse kapitali kaasamise võimet peamiselt kontserni tugevuse, mitte niivõrd asjaomase majandusharu omaduste põhjal. Seega ei ole nimetatud tegur käesoleva uurimise seisukohalt asjakohane.

5.6   Tööhõive, tootlikkus ja palk

| (104) | Ülalmärgitust nähtub, et ühenduse tootmisharus vähendati 2001. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni töötajate arvu. 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel toimunud töötajate arvu kasvu võib selgitada tootmise kasvuga. Tootlikkus oli kõnealuse perioodi jooksul üldjoontes stabiilne. |
| --- | --- |

(104)

Ülalmärgitust nähtub, et ühenduse tootmisharus vähendati 2001. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni töötajate arvu. 2003. aasta ja uurimisperioodi vahel toimunud töötajate arvu kasvu võib selgitada tootmise kasvuga. Tootlikkus oli kõnealuse perioodi jooksul üldjoontes stabiilne.

| (105) | Palgad vähenesid oluliselt 2002. aastal, kuid on seejärel jäänud kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilsele tasemele. Selle põhjuseks oli nimetatud aastal rakendatud ümberkorraldusprogramm, mida tõendavad ülalesitatud tootlikkuse ja töötajate arvu näitajad. |
| --- | --- |

(105)

Palgad vähenesid oluliselt 2002. aastal, kuid on seejärel jäänud kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilsele tasemele. Selle põhjuseks oli nimetatud aastal rakendatud ümberkorraldusprogramm, mida tõendavad ülalesitatud tootlikkuse ja töötajate arvu näitajad.

5.7   Tegelik dumpingumarginaal

| (106) | Täpsem ülevaade dumpingumarginaalidest on esitatud eespool dumpingut käsitlevas osas. On selge, et need marginaalid on minimaalsest suuremad. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks. |
| --- | --- |

(106)

Täpsem ülevaade dumpingumarginaalidest on esitatud eespool dumpingut käsitlevas osas. On selge, et need marginaalid on minimaalsest suuremad. Dumpinguhinnaga impordi mahtu ja hinda arvestades ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju tähtsusetuks.

5.8   Varasema dumpingu või subsideerimise mõju

| (107) | Ühenduse tootmisharu ei toibu hetkel varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest, kuna taolisi uurimismenetlusi ei ole eelnevalt läbi viidud. |
| --- | --- |

(107)

Ühenduse tootmisharu ei toibu hetkel varasema dumpingu või subsideerimise mõjudest, kuna taolisi uurimismenetlusi ei ole eelnevalt läbi viidud.

5.9   Järeldus kahju kohta

| (108) | Siinkohal meenutatakse, et kuigi ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa ühenduses olid suhteliselt stabiilsed, langesid selle keskmised hinnad vaatlusaluse perioodi jooksul 11 % võrra, vaatamata tootevaliku laiendamisele kõrgema hinnaklassi tooteliikidele. Olenemata kulude kokkuhoiust, vähenes kasumitase märkimisväärselt, mille tulemusena oli uurimisperioodil saadav kasum 2001. aasta kasumitasemest 55 % võrra madalam ning tunduvalt väiksem kui dumpinguhinnaga impordi puudumisel eeldatav kasumitase. |
| --- | --- |

(108)

Siinkohal meenutatakse, et kuigi ühenduse tootmisharu müügimaht ja turuosa ühenduses olid suhteliselt stabiilsed, langesid selle keskmised hinnad vaatlusaluse perioodi jooksul 11 % võrra, vaatamata tootevaliku laiendamisele kõrgema hinnaklassi tooteliikidele. Olenemata kulude kokkuhoiust, vähenes kasumitase märkimisväärselt, mille tulemusena oli uurimisperioodil saadav kasum 2001. aasta kasumitasemest 55 % võrra madalam ning tunduvalt väiksem kui dumpinguhinnaga impordi puudumisel eeldatav kasumitase.

| (109) | Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda vaatlusalusel perioodil kinnitab samuti vähenenud tootmismaht ja tootmisvõimsus, palkade, töötajate arvu, investeeringutasuvuse, rahakäibe vähenemine ja kasvu puudumine, olenemata asjaolust, et keskmisi hindu alandati 11 % võrra. |
| --- | --- |

(109)

Ühenduse tootmisharu halvenevat olukorda vaatlusalusel perioodil kinnitab samuti vähenenud tootmismaht ja tootmisvõimsus, palkade, töötajate arvu, investeeringutasuvuse, rahakäibe vähenemine ja kasvu puudumine, olenemata asjaolust, et keskmisi hindu alandati 11 % võrra.

| (110) | Nimetatud negatiivsed arengud leidsid aset ajal, mil tootlikkus oli üsna stabiilne, investeeringud kasvasid ning tootmisvõimsuse rakendamine oli suurem. Varude ja kapitali kaasamise võimega seotud arenguid ei peetud ülalnimetatud põhjustel olulisteks näitajateks. |
| --- | --- |

(110)

Nimetatud negatiivsed arengud leidsid aset ajal, mil tootlikkus oli üsna stabiilne, investeeringud kasvasid ning tootmisvõimsuse rakendamine oli suurem. Varude ja kapitali kaasamise võimega seotud arenguid ei peetud ülalnimetatud põhjustel olulisteks näitajateks.

| (111) | Võttes arvesse kõiki kõnealuseid näitajaid, on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on uurimisperioodil kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(111)

Võttes arvesse kõiki kõnealuseid näitajaid, on jõutud esialgsele järeldusele, et ühenduse tootmisharu on uurimisperioodil kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 tähenduses.

D.   PÕHJUSLIKUD SEOSED

1.   Sissejuhatav märkus

| (112) | Lisaks kontrolliti, kas Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos. Peale dumpinguhinnaga importi uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks kontrolliti, kas Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud kahju vahel on põhjuslik seos. Peale dumpinguhinnaga importi uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud ühenduse tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju seostamist dumpinguhinnaga impordiga.

2.   Hiinast pärineva impordi mõju

| (113) | Siinkohal meenutatakse, et vaatlusalusel perioodil suurenes Hiinast pärineva impordi maht ligikaudu 150 % ning selle turuosa suurenes 118 % võrra. Lisaks langesid Hiinast pärineva impordi hinnad 22 % (vt põhjendus 85) ning toimus hindade märkimisväärne allalöömine (vt põhjendus 87). Vastuskaaluks kõnealusele impordile säilitas ühenduse tootmisharu oma müügimahu (et mitte ohustada mastaabisäästu), kuid oli sunnitud enda hindu oluliselt alandama. Nimetatud hindade langus põhjustas muu hulgas tasuvuse 55 %-lise vähenemise. Kõnealune tasuvus on tunduvalt madalam kui seda liiki tootmisharult võiks eeldada ning see ei ole enam jätkusuutlik. |
| --- | --- |

(113)

Siinkohal meenutatakse, et vaatlusalusel perioodil suurenes Hiinast pärineva impordi maht ligikaudu 150 % ning selle turuosa suurenes 118 % võrra. Lisaks langesid Hiinast pärineva impordi hinnad 22 % (vt põhjendus 85) ning toimus hindade märkimisväärne allalöömine (vt põhjendus 87). Vastuskaaluks kõnealusele impordile säilitas ühenduse tootmisharu oma müügimahu (et mitte ohustada mastaabisäästu), kuid oli sunnitud enda hindu oluliselt alandama. Nimetatud hindade langus põhjustas muu hulgas tasuvuse 55 %-lise vähenemise. Kõnealune tasuvus on tunduvalt madalam kui seda liiki tootmisharult võiks eeldada ning see ei ole enam jätkusuutlik.

3.   Kolmandatest riikidest pärineva impordi mõju

| (114) | On väga ebatõenäoline, et kolmandatest riikidest, nagu Korea Vabariigist ja Brasiiliast pärinev import võis kaasa aidata ühenduse tootmisharu kahju tekitamisele. Muudest riikidest kui Hiinast pärineva impordi turuosa oli uurimisperioodil vaid ligikaudu 3 %. Lisaks sellele olid Korea Vabariigi ja Brasiilia (st riikide, kust tulid muudest riikidest kui Hiinast pärit impordi kõige suuremad kogused) keskmised impordihinnad vastavalt 25 % ja 47 % kõrgemad kui Hiinast pärineva impordi hinnad. Seega saab nimetatud riikide turuosa ja suhteliselt kõrgete hindade tõttu järeldada, et nende tekitatud kahju võis olla vaid minimaalne või olematu. |
| --- | --- |

(114)

On väga ebatõenäoline, et kolmandatest riikidest, nagu Korea Vabariigist ja Brasiiliast pärinev import võis kaasa aidata ühenduse tootmisharu kahju tekitamisele. Muudest riikidest kui Hiinast pärineva impordi turuosa oli uurimisperioodil vaid ligikaudu 3 %. Lisaks sellele olid Korea Vabariigi ja Brasiilia (st riikide, kust tulid muudest riikidest kui Hiinast pärit impordi kõige suuremad kogused) keskmised impordihinnad vastavalt 25 % ja 47 % kõrgemad kui Hiinast pärineva impordi hinnad. Seega saab nimetatud riikide turuosa ja suhteliselt kõrgete hindade tõttu järeldada, et nende tekitatud kahju võis olla vaid minimaalne või olematu.

4.   Ühenduse tootjate vahelise konkurentsi ja liigse tootmisvõimsuse mõju

| (115) | Osad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tulekindlate materjalide tootjate liigne tootmisvõimsus oli sundinud ühenduse tootmisharu konkureerimise eesmärgil alandama hindu kahjustava tasemeni. Uurimise käigus tuvastatud vaatlusaluse perioodi tootmisvõimsuse rakendamise tase, mis on esitatud indekseeritud kujul põhjenduses 90, ei toetanud siiski kõnealust väidet liigse tootmisvõimsuse kohta. Pigem näitas see tootmisvõimsuse taseme vastavust terasetööstuse ja muude sarnaste tööstusharude tasemele. Kuigi on ilmne, et tootmismahtu on vähendatud ning hinnad on langenud, on see toimunud peamiselt vastukaaluks Hiinast pärinevale dumpinguhinnaga impordile. Komisjon märgib samuti, et ühenduse tulekindlate materjalide tootmisharu suurem ümberkorraldamine oli toimunud juba 1990ndate lõpus. |
| --- | --- |

(115)

Osad huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tulekindlate materjalide tootjate liigne tootmisvõimsus oli sundinud ühenduse tootmisharu konkureerimise eesmärgil alandama hindu kahjustava tasemeni. Uurimise käigus tuvastatud vaatlusaluse perioodi tootmisvõimsuse rakendamise tase, mis on esitatud indekseeritud kujul põhjenduses 90, ei toetanud siiski kõnealust väidet liigse tootmisvõimsuse kohta. Pigem näitas see tootmisvõimsuse taseme vastavust terasetööstuse ja muude sarnaste tööstusharude tasemele. Kuigi on ilmne, et tootmismahtu on vähendatud ning hinnad on langenud, on see toimunud peamiselt vastukaaluks Hiinast pärinevale dumpinguhinnaga impordile. Komisjon märgib samuti, et ühenduse tulekindlate materjalide tootmisharu suurem ümberkorraldamine oli toimunud juba 1990ndate lõpus.

5.   Terasetööstuses toimunud arengute mõju

| (116) | Väideti seda, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks oli tehniline progress, mille tulemusena saadi vastupidavamad tellised ning tõhusam terase tootmisprotsess. Uurimise käigus märkisid mitmed terasetootjad, et tehnilise progressi tulemusena oli magneesiumoksiidtelliste tarbimine ühe tonni terasetoodangu kohta vähenenud. | 2001 | 2002 | 2003 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EL25 terasetoodang (kilotonnides) | 180 531 | 180 758 | 183 441 | 185 197 |
| EL25 magneesiumoksiidtelliste tarbimine (tonnides) | 399 563 | 397 203 | 401 499 | 400 638 |
| Telliste kasutamine terasetööstuses (tonnides kilotonni kohta) | 2,21 | 2,20 | 2,19 | 2,16 |

(116)

Väideti seda, et ühenduse tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks oli tehniline progress, mille tulemusena saadi vastupidavamad tellised ning tõhusam terase tootmisprotsess. Uurimise käigus märkisid mitmed terasetootjad, et tehnilise progressi tulemusena oli magneesiumoksiidtelliste tarbimine ühe tonni terasetoodangu kohta vähenenud.

2001

2002

2003

Uurimisperiood

EL25 terasetoodang (kilotonnides)

180 531

180 758

183 441

185 197

EL25 magneesiumoksiidtelliste tarbimine (tonnides)

399 563

397 203

401 499

400 638

Telliste kasutamine terasetööstuses (tonnides kilotonni kohta)

2,21

2,20

2,19

2,16

Ülalesitatud tabelist nähtub, et magneesiumoksiidtelliste kasutamise osa oli terase tootmisel vaid ligikaudu 2 %. Sedavõrd väikese osakaalu vähenemisega ei oleks võimalik selgitada müügihindade ja tasuvuse langust, nagu on selgitatud kahju käsitlevas osas eespool. Seega leitakse, et telliste parema tehnilise kvaliteedi mõju ei saanud olla ühenduse tootmisharule tekitatud kahju oluline põhjus.

| (117) | Uurimise jooksul leiti, et osad terasetootjad toodavad jätkuvalt magneesiumoksiidtelliseid teatud määral ise. Samas puuduvad tõendid selle kohta, et nimetatud tegevus oleks uurimisperioodi jooksul kasvanud. Lisaks, kuna ükski terasetootja ei teinud magneesiumoksiidtelliste tootjana koostööd, oli selge, et kõnealune tootmisharu ei avaldanud ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale mingit mõju. |
| --- | --- |

(117)

Uurimise jooksul leiti, et osad terasetootjad toodavad jätkuvalt magneesiumoksiidtelliseid teatud määral ise. Samas puuduvad tõendid selle kohta, et nimetatud tegevus oleks uurimisperioodi jooksul kasvanud. Lisaks, kuna ükski terasetootja ei teinud magneesiumoksiidtelliste tootjana koostööd, oli selge, et kõnealune tootmisharu ei avaldanud ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale mingit mõju.

6.   Vahetuskursi muutuste mõju

| (118) | Lisaks peetakse kahju tekitanud teguriks dollari ja euro vahetuskurssi. See võib omada tähtsust, sest Hiina jüaan on pikka aega olnud dollariga seotud ning väidetakse, et dollari/euro vahetuskursside kõikumine on suurendanud Hiina tootjate huvi ühendusse eksportimise vastu. |
| --- | --- |

(118)

Lisaks peetakse kahju tekitanud teguriks dollari ja euro vahetuskurssi. See võib omada tähtsust, sest Hiina jüaan on pikka aega olnud dollariga seotud ning väidetakse, et dollari/euro vahetuskursside kõikumine on suurendanud Hiina tootjate huvi ühendusse eksportimise vastu.

| (119) | Samas ei ole dollari langus euro suhtes alati ühildunud impordimahu kasvuga. Vahetuskursid hakkasid langema 2002. aasta juunis, samas kui impordimahu märkimisväärne suurenemine sai alguse 2001. aastal. Lisaks tuleks märkida, et Hiinast ühendusse importimise veohinnad on vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt tõusnud. Kui Hiinast pärinev import suurenes ainuüksi seetõttu, et vahetuskursside kõikumine oli loonud paremad turutingimused, oleks import pidanud eeldatavalt vähenema või stabiliseeruma siis, kui suuremad veohinnad on taoliste vahetuskursside kõikumise tasakaalustanud. Kuigi see tasakaalustamine leidis ka tegelikkuses aset (vaatlusaluse perioodi viimase 15 kuu jooksul tõusid veohinnad ligikaudu 25 % (allikas: P&O Nedlloyd)), on impordimaht sellele vaatamata jätkuvalt suurenenud. |
| --- | --- |

(119)

Samas ei ole dollari langus euro suhtes alati ühildunud impordimahu kasvuga. Vahetuskursid hakkasid langema 2002. aasta juunis, samas kui impordimahu märkimisväärne suurenemine sai alguse 2001. aastal. Lisaks tuleks märkida, et Hiinast ühendusse importimise veohinnad on vaatlusaluse perioodi jooksul oluliselt tõusnud. Kui Hiinast pärinev import suurenes ainuüksi seetõttu, et vahetuskursside kõikumine oli loonud paremad turutingimused, oleks import pidanud eeldatavalt vähenema või stabiliseeruma siis, kui suuremad veohinnad on taoliste vahetuskursside kõikumise tasakaalustanud. Kuigi see tasakaalustamine leidis ka tegelikkuses aset (vaatlusaluse perioodi viimase 15 kuu jooksul tõusid veohinnad ligikaudu 25 % (allikas: P&O Nedlloyd)), on impordimaht sellele vaatamata jätkuvalt suurenenud.

| (120) | Seega tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu kantud kahju võis vaevalt põhjustada vahetuskursside mõju. |
| --- | --- |

(120)

Seega tehakse esialgne järeldus, et ühenduse tootmisharu kantud kahju võis vaevalt põhjustada vahetuskursside mõju.

7.   Ühenduse tootmisharu poolt ühendusse imporditud toodangu mõju

| (121) | Mõned huvitatud isikud väitsid samuti, et ühenduse tootmisharu tekitas endale ise kahju, kuna importis vaatlusalust toodet Hiinast. Siinkohal meenutatakse, et ühenduse tootmisharusse kuuluv RHI importis uurimisperioodil Hiinast 5 % kogu ühenduse turu müügimahust. Samas oli kõnealuse impordi osakaal ja hinnaerinevus ühenduse müügiga võrreldes suhteliselt väike ning ei oleks turgu oluliselt mõjutanud. |
| --- | --- |

(121)

Mõned huvitatud isikud väitsid samuti, et ühenduse tootmisharu tekitas endale ise kahju, kuna importis vaatlusalust toodet Hiinast. Siinkohal meenutatakse, et ühenduse tootmisharusse kuuluv RHI importis uurimisperioodil Hiinast 5 % kogu ühenduse turu müügimahust. Samas oli kõnealuse impordi osakaal ja hinnaerinevus ühenduse müügiga võrreldes suhteliselt väike ning ei oleks turgu oluliselt mõjutanud.

8.   Ühenduse tootmisharu ekspordi mõju

| (122) | Uurimisperioodi jooksul eksportis ühenduse tootmisharu ligikaudu 27 % oma tootmismahust. Ekspordimaht vähenes asjaomase perioodi jooksul üsna vähesel määral. Samas oli kõnealuse ekspordi tasuvus suurem kui ühenduse turul toimuv müük ning seega ei saanud see avaldada negatiivset mõju ühenduse tootmisharu kantud kahjule. |
| --- | --- |

(122)

Uurimisperioodi jooksul eksportis ühenduse tootmisharu ligikaudu 27 % oma tootmismahust. Ekspordimaht vähenes asjaomase perioodi jooksul üsna vähesel määral. Samas oli kõnealuse ekspordi tasuvus suurem kui ühenduse turul toimuv müük ning seega ei saanud see avaldada negatiivset mõju ühenduse tootmisharu kantud kahjule.

9.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (123) | Tuleks meenutada, et käesoleval juhul on kahju puhul tegemist peamiselt tasuvust vähendava hinnalangusega. Pidades silmas asjaolu, et Hiinast pärineva impordi kiire kasv alandas oluliselt ühenduse tootmisharu hindasid, ei viita miski sellele, et muud eespool nimetatud tegurid oleksid ühenduse tootmisharule põhjustatud olulise kahju puhul omanud märkimisväärset tähtsust. Ühtki muud tegurit, mis oleks võinud olla olulise kahju põhjuseks, uurimise käigus ei leitud. |
| --- | --- |

(123)

Tuleks meenutada, et käesoleval juhul on kahju puhul tegemist peamiselt tasuvust vähendava hinnalangusega. Pidades silmas asjaolu, et Hiinast pärineva impordi kiire kasv alandas oluliselt ühenduse tootmisharu hindasid, ei viita miski sellele, et muud eespool nimetatud tegurid oleksid ühenduse tootmisharule põhjustatud olulise kahju puhul omanud märkimisväärset tähtsust. Ühtki muud tegurit, mis oleks võinud olla olulise kahju põhjuseks, uurimise käigus ei leitud.

| (124) | Ülalesitatud analüüsi põhjal, mille käigus uuriti kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, jõutakse esialgsele järeldusele, et Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on põhjuslik seos. |
| --- | --- |

(124)

Ülalesitatud analüüsi põhjal, mille käigus uuriti kõigi teadaolevate tegurite mõju ühenduse tootmisharu olukorrale, jõutakse esialgsele järeldusele, et Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kantud olulise kahju vahel on põhjuslik seos.

E.   ÜHENDUSE HUVID

1.   Üldkaalutlused

| (125) | On uuritud, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine vaatlusalusest riigist pärineva impordi suhtes ei oleks ühenduse huvides. Komisjon saatis importijatele, tööstustarbijatele ja tarnijatele küsimustikud. Täidetud küsimustikud saadi tagasi 14 kasutajalt, viielt tarnijalt ja kolmelt sõltumatult importijalt. |
| --- | --- |

(125)

On uuritud, kas on olemas kaalukaid põhjusi, mille alusel võiks järeldada, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine vaatlusalusest riigist pärineva impordi suhtes ei oleks ühenduse huvides. Komisjon saatis importijatele, tööstustarbijatele ja tarnijatele küsimustikud. Täidetud küsimustikud saadi tagasi 14 kasutajalt, viielt tarnijalt ja kolmelt sõltumatult importijalt.

| (126) | Koostööd tegevatelt isikutelt saadud teabe põhjal on tehtud järgmised järeldused. |
| --- | --- |

(126)

Koostööd tegevatelt isikutelt saadud teabe põhjal on tehtud järgmised järeldused.

2.   Ühenduse tootmisharu huvid

| (127) | Siinkohal meenutatakse, et ühenduse tootmisharu koosnes neljast tootjast, kelle vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud töötajate arv on ligikaudu 800. Lisaks tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu ülalesitatud majandusnäitajad peegeldavad vaatlusaluse perioodi jooksul halvenevaid finantstulemusi. Vaatamata olukorra teatavale paranemisele uurimisperioodi jooksul, ei suutnud ühenduse tootmisharu Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu saavutada rahuldavat finantsolukorda. |
| --- | --- |

(127)

Siinkohal meenutatakse, et ühenduse tootmisharu koosnes neljast tootjast, kelle vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud töötajate arv on ligikaudu 800. Lisaks tuletatakse meelde, et ühenduse tootmisharu ülalesitatud majandusnäitajad peegeldavad vaatlusaluse perioodi jooksul halvenevaid finantstulemusi. Vaatamata olukorra teatavale paranemisele uurimisperioodi jooksul, ei suutnud ühenduse tootmisharu Hiinast pärineva dumpinguhinnaga impordi tõttu saavutada rahuldavat finantsolukorda.

| (128) | On selge, et kui meetmeid ei kehtestata, lõpetatakse tootmine üha enamates ühenduse tootmisettevõtetes ning terasetootjad on üha rohkem sunnitud kasutama Hiina toodangut. Maailmas on hetkel vähe tootmiskohti ning suur osa toorainest (eelkõige magneesiumoksiid) asub Hiinas. Seega ei ole kolmandates riikides suuremahulisi tarneallikaid. Teisest küljest saaks ühenduse tootmisharu eelneva põhjal ilmselgelt kasu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest. |
| --- | --- |

(128)

On selge, et kui meetmeid ei kehtestata, lõpetatakse tootmine üha enamates ühenduse tootmisettevõtetes ning terasetootjad on üha rohkem sunnitud kasutama Hiina toodangut. Maailmas on hetkel vähe tootmiskohti ning suur osa toorainest (eelkõige magneesiumoksiid) asub Hiinas. Seega ei ole kolmandates riikides suuremahulisi tarneallikaid. Teisest küljest saaks ühenduse tootmisharu eelneva põhjal ilmselgelt kasu dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest.

| (129) | Seega tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastased meetmed oleksid ühenduse tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(129)

Seega tehakse esialgne järeldus, et dumpinguvastased meetmed oleksid ühenduse tootmisharu huvides.

3.   Sõltumatute importijate huvid

| (130) | Sõltumatute importijate küsimustiku täitsid neli äriühingut, kuigi uurimisperioodil importisid vaatlusalust toodet neist vaid kaks. Koostööd tegevad importijad olid meetmete kehtestamise vastu, väites, et ühenduses olid vaid üksikud suured tulekindlate materjalide tootjad ning et Hiina päritolu telliste import oli ühenduse turul konkurentsi suurendanud. Meetmete kehtestamisel ning hindade tõstmisel võivad Hiina äriühingud vähendada müüki ühendusse ning importijad kannataksid seeläbi kauplemise ja tasuvuse vähenemise tõttu kahju. |
| --- | --- |

(130)

Sõltumatute importijate küsimustiku täitsid neli äriühingut, kuigi uurimisperioodil importisid vaatlusalust toodet neist vaid kaks. Koostööd tegevad importijad olid meetmete kehtestamise vastu, väites, et ühenduses olid vaid üksikud suured tulekindlate materjalide tootjad ning et Hiina päritolu telliste import oli ühenduse turul konkurentsi suurendanud. Meetmete kehtestamisel ning hindade tõstmisel võivad Hiina äriühingud vähendada müüki ühendusse ning importijad kannataksid seeläbi kauplemise ja tasuvuse vähenemise tõttu kahju.

| (131) | Üks importija väitis, et tal võib osutuda vajalikuks sulgeda kaheksa töötajaga äriühing, kuna vaatlusalune toode moodustab selle äritegevusest peamise osa. Samas ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks impordi keelustamine ega ka importijate tegevuse tõkestamine ühenduses. Kuna esitatud meetmed mõjutavad vaid suhteliselt väikest osa ühenduse terasetööstuse kogukuludest ning Hiina eksportivate tootjate ja ühenduse kasutajate vahel on väljakujunenud konkreetsetel tehnilistel nõuetel põhinevad ärisuhted, jätkub importijate tavapärane äritegevus tõenäoliselt ka siis, kui dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(131)

Üks importija väitis, et tal võib osutuda vajalikuks sulgeda kaheksa töötajaga äriühing, kuna vaatlusalune toode moodustab selle äritegevusest peamise osa. Samas ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks impordi keelustamine ega ka importijate tegevuse tõkestamine ühenduses. Kuna esitatud meetmed mõjutavad vaid suhteliselt väikest osa ühenduse terasetööstuse kogukuludest ning Hiina eksportivate tootjate ja ühenduse kasutajate vahel on väljakujunenud konkreetsetel tehnilistel nõuetel põhinevad ärisuhted, jätkub importijate tavapärane äritegevus tõenäoliselt ka siis, kui dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastased meetmed.

| (132) | Lisaks leiti, et teise importija puhul ei kaasneks meetmete kehtestamisega mingeid olulisi tagajärgi, kuna vaatlusalune toode moodustab tunduvalt vähem kui 1 % asjaomase äriühingu kogukäibest. |
| --- | --- |

(132)

Lisaks leiti, et teise importija puhul ei kaasneks meetmete kehtestamisega mingeid olulisi tagajärgi, kuna vaatlusalune toode moodustab tunduvalt vähem kui 1 % asjaomase äriühingu kogukäibest.

4.   Tarnijate huvid

| (133) | Uurimise käigus koostööd teinud tarnijad toetasid menetlust. Kaks äriühingut, kes olid varustanud ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidtelliste peamise tooraine – ülepõletatud magnesiidiga – väitsid, et Hiina tooraine ning hiljem ka Hiina magneesiumoksiidtelliste turuletulekuga olid nad mõned aastad tagasi sunnitud lõpetama tarned tulekindlate materjalide tööstusele. |
| --- | --- |

(133)

Uurimise käigus koostööd teinud tarnijad toetasid menetlust. Kaks äriühingut, kes olid varustanud ühenduse tootmisharu magneesiumoksiidtelliste peamise tooraine – ülepõletatud magnesiidiga – väitsid, et Hiina tooraine ning hiljem ka Hiina magneesiumoksiidtelliste turuletulekuga olid nad mõned aastad tagasi sunnitud lõpetama tarned tulekindlate materjalide tööstusele.

5.   Kasutajate huvid

5.1   Sissejuhatav märkus

| (134) | 14 toodet kasutavat äriühingut, st terasetootjat, esitasid täidetud küsimustikud ning üks tootja ja Wirtschaftsvereinigung Stahl (Saksa Teraseühendus) esitasid märkusi. Lisaks toetas veel üks toodet kasutav äriühing ühenduse tootmisharu esitatud kaebust, kuid ülejäänud terasetööstuse äriühingud olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Ühtekokku esindasid toodet kasutavad äriühingud ligikaudu 38 % ühenduse magneesiumoksiidtelliste tarbimisest. |
| --- | --- |

(134)

14 toodet kasutavat äriühingut, st terasetootjat, esitasid täidetud küsimustikud ning üks tootja ja Wirtschaftsvereinigung Stahl (Saksa Teraseühendus) esitasid märkusi. Lisaks toetas veel üks toodet kasutav äriühing ühenduse tootmisharu esitatud kaebust, kuid ülejäänud terasetööstuse äriühingud olid dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu. Ühtekokku esindasid toodet kasutavad äriühingud ligikaudu 38 % ühenduse magneesiumoksiidtelliste tarbimisest.

5.2   Eriti tundlik toode

| (135) | Tulekindlate materjalide tootjad on terasetööstuse jaoks strateegiliselt väga olulised. Kogu toodetud terast kasutatakse konverterites, ahjudes ja valukoppades, mida vooderdatakse magneesiumoksiidtellistega. Tulekindlate materjalide tootmisega tegeleva äriühingu töös esinevad raskused võivad seega tootmise seiskumise, parandustööde ja ohutusküsimuste tõttu põhjustada olulisi tagasilööke. Seega on kõnealuse toote puhul väga oluline hea tehniline tugi ja kõrge kvaliteet, st vastupidavad tellised. Nimetatud kõrgete tehniliste nõuete tõttu nõuab tarnijaga suhete loomine kaua aega, suuri investeeringuid ja uurimistööd. Lisaks oleks ühe Hiina tootja asendamine teise tootjaga väga raske. Terasetootjate kinnitusel on koostöös Hiina tootjate ja nende ühenduse importijatega tehtud viimasel kahel aastal olulisi edusamme, mis seisneb eelkõige suurendatud tõhususes ja tehtud uuendustes. |
| --- | --- |

(135)

Tulekindlate materjalide tootjad on terasetööstuse jaoks strateegiliselt väga olulised. Kogu toodetud terast kasutatakse konverterites, ahjudes ja valukoppades, mida vooderdatakse magneesiumoksiidtellistega. Tulekindlate materjalide tootmisega tegeleva äriühingu töös esinevad raskused võivad seega tootmise seiskumise, parandustööde ja ohutusküsimuste tõttu põhjustada olulisi tagasilööke. Seega on kõnealuse toote puhul väga oluline hea tehniline tugi ja kõrge kvaliteet, st vastupidavad tellised. Nimetatud kõrgete tehniliste nõuete tõttu nõuab tarnijaga suhete loomine kaua aega, suuri investeeringuid ja uurimistööd. Lisaks oleks ühe Hiina tootja asendamine teise tootjaga väga raske. Terasetootjate kinnitusel on koostöös Hiina tootjate ja nende ühenduse importijatega tehtud viimasel kahel aastal olulisi edusamme, mis seisneb eelkõige suurendatud tõhususes ja tehtud uuendustes.

| (136) | Meetmete kehtestamise vastu seisvad äriühingud kardavad, et meetmete kasutuselevõtu tagajärjel võib tekkida tõsine piisava tehnilise toega toodetud kvaliteetsete telliste puudujäägi oht. Nad kardavad, et meetmete kehtestamisega kaoksid Hiina tootjad ühenduse turult. Lisaks asuvad magneesiumoksiidtelliste peamise tooraine, magnesiidi põhilised leiukohad Hiinas. Seega kardavad terasetööstuse ettevõtjad, et meetmete kehtestamisega võidakse ohustada ettevõtjate suhteid Hiina tooraine tarnijatega. |
| --- | --- |

(136)

Meetmete kehtestamise vastu seisvad äriühingud kardavad, et meetmete kasutuselevõtu tagajärjel võib tekkida tõsine piisava tehnilise toega toodetud kvaliteetsete telliste puudujäägi oht. Nad kardavad, et meetmete kehtestamisega kaoksid Hiina tootjad ühenduse turult. Lisaks asuvad magneesiumoksiidtelliste peamise tooraine, magnesiidi põhilised leiukohad Hiinas. Seega kardavad terasetööstuse ettevõtjad, et meetmete kehtestamisega võidakse ohustada ettevõtjate suhteid Hiina tooraine tarnijatega.

| (137) | Nagu varem kinnitatud, ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks impordi keelustamine ega terasetootjate tegevuse tõkestamine ühenduses. Seega võiks mittekahjustav import endiselt ühenduse turule jõuda. Sellest tulenevalt võiksid Hiina eksportijatega loodud suhted jätkuda ka siis, kui dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastased meetmed. Seda kinnitab asjaolu, et vaatlusalune toode moodustab vaid väheolulise osa terasetootjate kõigist tootmiskuludest ning seega on meetmete mõju kasutajate kuludele mittearvestatav (vt põhjendust 143 allpool). |
| --- | --- |

(137)

Nagu varem kinnitatud, ei ole dumpinguvastaste meetmete eesmärgiks impordi keelustamine ega terasetootjate tegevuse tõkestamine ühenduses. Seega võiks mittekahjustav import endiselt ühenduse turule jõuda. Sellest tulenevalt võiksid Hiina eksportijatega loodud suhted jätkuda ka siis, kui dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatakse dumpinguvastased meetmed. Seda kinnitab asjaolu, et vaatlusalune toode moodustab vaid väheolulise osa terasetootjate kõigist tootmiskuludest ning seega on meetmete mõju kasutajate kuludele mittearvestatav (vt põhjendust 143 allpool).

| (138) | Lisaks tuleks märkida, et vaatlusalune toode on terasetööstuse jaoks strateegilise tähtsusega. Kui meetmeid ei kehtestata, on pikemas perspektiivis oht, et vaatlusaluse toote tootmine siirdub Hiinasse. Võttes arvesse oluliste tootjate puudumist muudes kolmandates riikides, ei ole selline Hiinast pärinevale impordile tuginemine terasetööstuse jaoks ilmselt elujõuline stsenaarium. |
| --- | --- |

(138)

Lisaks tuleks märkida, et vaatlusalune toode on terasetööstuse jaoks strateegilise tähtsusega. Kui meetmeid ei kehtestata, on pikemas perspektiivis oht, et vaatlusaluse toote tootmine siirdub Hiinasse. Võttes arvesse oluliste tootjate puudumist muudes kolmandates riikides, ei ole selline Hiinast pärinevale impordile tuginemine terasetööstuse jaoks ilmselt elujõuline stsenaarium.

| (139) | Lisaks puuduvad põhjendatud tõendid selle kohta, milline on võimalik mõju tooraine kättesaadavusele nende terasetootjate puhul, kes toodavad magneesiumoksiidtelliseid ise. |
| --- | --- |

(139)

Lisaks puuduvad põhjendatud tõendid selle kohta, milline on võimalik mõju tooraine kättesaadavusele nende terasetootjate puhul, kes toodavad magneesiumoksiidtelliseid ise.

5.3   Turu struktuur

| (140) | Toodet kasutav tööstusharu väitis, et meetmed tugevdaks väheste oluliste tootjatega turu struktuuri. Kasutajad väitsid, et konkurentsi puudumine oli 1990ndatel toimunud tulekindlate materjalide tootmisega tegelevate äriühingute ühinemiste ja omandamiste tulemuseks. |
| --- | --- |

(140)

Toodet kasutav tööstusharu väitis, et meetmed tugevdaks väheste oluliste tootjatega turu struktuuri. Kasutajad väitsid, et konkurentsi puudumine oli 1990ndatel toimunud tulekindlate materjalide tootmisega tegelevate äriühingute ühinemiste ja omandamiste tulemuseks.

| (141) | Ühenduse turu suurima tootja turuosa oli uurimisperioodil ligikaudu 30 %, mis ei ole turu kontrollimiseks ja valitsemiseks tõenäoliselt piisav. Seda toetab asjaolu, et Hiinast pärinev import on ühenduse suurima tootja turuosa vähendanud. Nagu eespool märgitud, jätkub kõnealune import tõenäoliselt ka meetmete kehtestamise järel. Lisaks toodavad mitmed ühenduse väikeettevõtjad, sealhulgas ka mõned terasetootjad magneesiumoksiidtelliseid ise, ning uurimisel ei leitud tõendeid selle kohta, et ühenduse turu suuremad ettevõtjad oleksid turgu väidetaval määral valitsenud. Kuna konkurentsivastase käitumise kohta tõendeid ei leitud, on esitatud väide alusetu ja põhjendamatu. |
| --- | --- |

(141)

Ühenduse turu suurima tootja turuosa oli uurimisperioodil ligikaudu 30 %, mis ei ole turu kontrollimiseks ja valitsemiseks tõenäoliselt piisav. Seda toetab asjaolu, et Hiinast pärinev import on ühenduse suurima tootja turuosa vähendanud. Nagu eespool märgitud, jätkub kõnealune import tõenäoliselt ka meetmete kehtestamise järel. Lisaks toodavad mitmed ühenduse väikeettevõtjad, sealhulgas ka mõned terasetootjad magneesiumoksiidtelliseid ise, ning uurimisel ei leitud tõendeid selle kohta, et ühenduse turu suuremad ettevõtjad oleksid turgu väidetaval määral valitsenud. Kuna konkurentsivastase käitumise kohta tõendeid ei leitud, on esitatud väide alusetu ja põhjendamatu.

5.4   Kulude kasv

| (142) | Terasetootjad väitsid samuti, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes kaasneks eriti hinnatundlikul teraseturul lisakulud, eelkõige seoses ühenduseväliste terasetootjate konkurentsiga. Seega mõjutaksid dumpinguvastased tollimaksud terasetööstuse konkurentsivõimet, seda eriti olukorras, kus turgudel on väga suur surve teiste toorainete kasutamiseks terasetoodete osas. |
| --- | --- |

(142)

Terasetootjad väitsid samuti, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisega magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes kaasneks eriti hinnatundlikul teraseturul lisakulud, eelkõige seoses ühenduseväliste terasetootjate konkurentsiga. Seega mõjutaksid dumpinguvastased tollimaksud terasetööstuse konkurentsivõimet, seda eriti olukorras, kus turgudel on väga suur surve teiste toorainete kasutamiseks terasetoodete osas.

| (143) | Samas näitavad toodet kasutava tööstusharu küsimustike vastused, et kulud magneesiumoksiidtellistele moodustavad tunduvalt vähem kui 1 % kogukuludest. Seega oleks kavandatavate dumpinguvastaste tollimaksude mõju terasetootmise kogukuludele väheoluline. Lisaks sellele viitavad terasetööstuse hiljutised arengud selgelt oluliselt tõusnud müügihindadele ja tasuvusele, millest tulenevalt väheneb veelgi magneesiumoksiidtelliste olulisus asjaomases müügikäibes. |
| --- | --- |

(143)

Samas näitavad toodet kasutava tööstusharu küsimustike vastused, et kulud magneesiumoksiidtellistele moodustavad tunduvalt vähem kui 1 % kogukuludest. Seega oleks kavandatavate dumpinguvastaste tollimaksude mõju terasetootmise kogukuludele väheoluline. Lisaks sellele viitavad terasetööstuse hiljutised arengud selgelt oluliselt tõusnud müügihindadele ja tasuvusele, millest tulenevalt väheneb veelgi magneesiumoksiidtelliste olulisus asjaomases müügikäibes.

5.5   Järeldus kasutajate huvide kohta

| (144) | Ülalesitatut arvesse võttes on ebatõenäoline, et dumpinguvastased meetmed põhjustaksid ühenduse turul varude puudujääki või konkurentsi puudumist, eelkõige seetõttu, et Hiina magneesiumoksiidtelliste turuosa säilimine on tõenäoline. Seoses kulude kasvuga leiti, et see oleks väheoluline ning ei avaldaks olulist mõju terasetööstuse konkurentsivõimele. Seega leitakse esialgselt, et kasutajate huvid ei takista meetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(144)

Ülalesitatut arvesse võttes on ebatõenäoline, et dumpinguvastased meetmed põhjustaksid ühenduse turul varude puudujääki või konkurentsi puudumist, eelkõige seetõttu, et Hiina magneesiumoksiidtelliste turuosa säilimine on tõenäoline. Seoses kulude kasvuga leiti, et see oleks väheoluline ning ei avaldaks olulist mõju terasetööstuse konkurentsivõimele. Seega leitakse esialgselt, et kasutajate huvid ei takista meetmete kehtestamist.

6.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (145) | Meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärinevate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes oleks selgelt ühenduse tootmisharu huvides. Nii importijate/kaubandusettevõtjate kui ka kasutajate tööstusharude puhul on magneesiumoksiidtelliste hindadele avaldatav võimalik mõju eeldatavalt väheoluline. Erinevalt sellest on ühenduse tootmisharu turuosa kaotus, hindade alanemine ja tasuvuse vähenemine selgelt suurema tähtsusega. |
| --- | --- |

(145)

Meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärinevate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes oleks selgelt ühenduse tootmisharu huvides. Nii importijate/kaubandusettevõtjate kui ka kasutajate tööstusharude puhul on magneesiumoksiidtelliste hindadele avaldatav võimalik mõju eeldatavalt väheoluline. Erinevalt sellest on ühenduse tootmisharu turuosa kaotus, hindade alanemine ja tasuvuse vähenemine selgelt suurema tähtsusega.

| (146) | Ülalmärgitut arvesse võttes on jõutud esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused mitte kehtestada Hiinast pärinevate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes dumpinguvastaseid tollimakse. |
| --- | --- |

(146)

Ülalmärgitut arvesse võttes on jõutud esialgsele järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused mitte kehtestada Hiinast pärinevate magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes dumpinguvastaseid tollimakse.

F.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (147) | Dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju. |
| --- | --- |

(147)

Dumpingu, kahju ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks ühenduse tootmisharule täiendavat kahju.

| (148) | Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav mainitud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaks ühenduse tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Tuginedes dumpinguhinnaga impordi esinemisele eelnevale kasumitasemele, oli arvutuses kasutatav maksueelne kasumimarginaal 8 % käibest. Sellest lähtudes arvutati ühenduse tootmisharu samasuguse toote jaoks välja mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks lisati tootmiskuludele nimetatud 8 %-line kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(148)

Meetmed tuleks kehtestada tasemel, mis oleks piisav mainitud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlakstehtud dumpingumarginaali. Kahjustava dumpingu mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaks ühenduse tootmisharul võimaldama katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada ühenduses seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Tuginedes dumpinguhinnaga impordi esinemisele eelnevale kasumitasemele, oli arvutuses kasutatav maksueelne kasumimarginaal 8 % käibest. Sellest lähtudes arvutati ühenduse tootmisharu samasuguse toote jaoks välja mittekahjustav hind. Mittekahjustava hinna saamiseks lisati tootmiskuludele nimetatud 8 %-line kasumimarginaal.

| (149) | Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda keskmise mittekahjustava hinnaga. Impordihindu suurendati 10 % võrra kolmel põhjusel. Esiteks asusid ühenduse tootmisharu tootmiskohad terasetehaste läheduses, samas kui sadamatest ühendusse imporditava kauba transpordi- ja kindlustuskulud olid üldjuhul kõrgemad. Teiseks sisaldas ühenduse tootmisharu asjaomaste terasetehaste ostuhind ka tehnilisele toele tehtud kulutusi, samas kui eksportijate hind seda üldjuhul ei sisaldanud. Kolmandaks toimus kogu ühenduse tootmisharu müük lõppkasutaja tasandil, samas kui paljud imporditehingud toimusid kaubandusettevõtjate tasandil, millega kaasnesid lisakulud. |
| --- | --- |

(149)

Seejärel määrati kindlaks vajalik hinnatõus, võrreldes kaalutud keskmist impordihinda keskmise mittekahjustava hinnaga. Impordihindu suurendati 10 % võrra kolmel põhjusel. Esiteks asusid ühenduse tootmisharu tootmiskohad terasetehaste läheduses, samas kui sadamatest ühendusse imporditava kauba transpordi- ja kindlustuskulud olid üldjuhul kõrgemad. Teiseks sisaldas ühenduse tootmisharu asjaomaste terasetehaste ostuhind ka tehnilisele toele tehtud kulutusi, samas kui eksportijate hind seda üldjuhul ei sisaldanud. Kolmandaks toimus kogu ühenduse tootmisharu müük lõppkasutaja tasandil, samas kui paljud imporditehingud toimusid kaubandusettevõtjate tasandil, millega kaasnesid lisakulud.

| (150) | Nimetatud võrdluse tulemusel saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest impordi CIF-hinnast. Nagu selgitatud põhjenduses 11, kasutati võrdluse tegemiseks tootekoodide rühmitusi. |
| --- | --- |

(150)

Nimetatud võrdluse tulemusel saadud vahe esitati seejärel protsendimäärana keskmisest impordi CIF-hinnast. Nagu selgitatud põhjenduses 11, kasutati võrdluse tegemiseks tootekoodide rühmitusi.

| (151) | Ajutised kaalutud keskmised kahjumarginaalid äriühingutele, kelle suhtes kohaldati individuaalset või turumajanduslikku kohtlemist, olid järgmised:












  — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(151)

Ajutised kaalutud keskmised kahjumarginaalid äriühingutele, kelle suhtes kohaldati individuaalset või turumajanduslikku kohtlemist, olid järgmised:

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

17,1 %

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

42,1 %

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

21,9 %

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

21,9 %

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

54,6 %

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd.

66,1 %

| (152) | Kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes kogu riigi lõikes kohaldatava kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamise puhul tuleks meenutada, et koostöö tase oli madal. Seetõttu arvutati marginaal nende koostööd tegevate eksportijate andmete alusel, kelle suhtes ei kohaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Kuna see kahju kõrvaldamist võimaldav tase leiti olevat madalam kui eespool loetletud äriühingute jaoks kehtestatud kõrgeim kahjumarginaal ning selleks, et mitte ergutada koostööst keeldumist, määrati üleriigiliseks kahjumarginaali tasemeks eelnevalt kehtestatud kõrgeim marginaal ehk 66,1 %. |
| --- | --- |

(152)

Kõigi teiste Hiina eksportijate suhtes kogu riigi lõikes kohaldatava kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamise puhul tuleks meenutada, et koostöö tase oli madal. Seetõttu arvutati marginaal nende koostööd tegevate eksportijate andmete alusel, kelle suhtes ei kohaldatud ei turumajanduslikku ega individuaalset kohtlemist. Kuna see kahju kõrvaldamist võimaldav tase leiti olevat madalam kui eespool loetletud äriühingute jaoks kehtestatud kõrgeim kahjumarginaal ning selleks, et mitte ergutada koostööst keeldumist, määrati üleriigiliseks kahjumarginaali tasemeks eelnevalt kehtestatud kõrgeim marginaal ehk 66,1 %.

2.   Ajutised meetmed

| (153) | Eelnimetatut silmas pidades leiab komisjon, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga peaksid kehtestatavad dumpinguvastased tollimaksumäärad olema dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, sõltuvalt sellest, kumb on madalam. Kuna koostöö tase oli madal, tuleks jääkmarginaal kehtestada koostööd tegevate eksportivate tootjate kohta arvutatud kõrgeima marginaali tasemel, st 66,1 % CIF-hinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud. Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi korral, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga mainimata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(153)

Eelnimetatut silmas pidades leiab komisjon, et kooskõlas algmääruse artikli 7 lõikega 2 tuleks kehtestada ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiinast pärineva vaatlusaluse toote impordi suhtes. Kooskõlas väiksema tollimaksu reegliga peaksid kehtestatavad dumpinguvastased tollimaksumäärad olema dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, sõltuvalt sellest, kumb on madalam. Kuna koostöö tase oli madal, tuleks jääkmarginaal kehtestada koostööd tegevate eksportivate tootjate kohta arvutatud kõrgeima marginaali tasemel, st 66,1 % CIF-hinnast ühenduse piiril, millest ei ole tollimaksu maha arvatud. Käesolevas määruses nimetatud äriühingute individuaalsed dumpinguvastased tollimaksumäärad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega peegeldavad need nimetatud äriühingute puhul uurimise jooksul tuvastatud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt “kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi korral, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nime ja aadressiga mainimata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende osas kehtib “kõigi teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (154) | Kõik taotlused nimetatud äriühingute individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast üksuse nime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleks viivitamata saata komisjonile (3) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige nime muutmisega või uute tootmis- ja müügiüksustega kaasnevate muudatuste kohta äriühingu tootmise, omamaise ja eksportmüügiga seotud tegevuses. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(154)

Kõik taotlused nimetatud äriühingute individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast üksuse nime muutmist või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleks viivitamata saata komisjonile (3) koos kogu asjaomase teabega, eelkõige nime muutmisega või uute tootmis- ja müügiüksustega kaasnevate muudatuste kohta äriühingu tootmise, omamaise ja eksportmüügiga seotud tegevuses. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades äriühingute nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (155) | Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised.








  Äriühing | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal | Dumpingumarginaal | Kavandatav dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd | 17,1 % | 11,2 % | 11,2 % |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd | 42,1 % | 34,1 % | 34,1 % |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd | 21,9 % | 55,7 % | 21,9 % |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd | 21,9 % | 55,7 % | 21,9 % |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd | 54,6 % | 41,4 % | 41,4 % |
| Yingkou Orind Refractories Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| RHI Refractories Liaoning Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Kõik teised äriühingud | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |

(155)

Kavandatavad dumpinguvastased tollimaksud on järgmised.

Äriühing

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal

Dumpingumarginaal

Kavandatav dumpinguvastane tollimaks

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

17,1 %

11,2 %

11,2 %

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

42,1 %

34,1 %

34,1 %

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

21,9 %

55,7 %

21,9 %

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

21,9 %

55,7 %

21,9 %

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

54,6 %

41,4 %

41,4 %

Yingkou Orind Refractories Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Kõik teised äriühingud

66,1 %

99,9 %

66,1 %

G.   LÕPPSÄTE

| (156) | Hea haldustavana tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul võivad endast teada andnud huvitatud isikud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda enda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks. |
| --- | --- |

(156)

Hea haldustavana tuleks määrata ajavahemik, mille jooksul võivad endast teada andnud huvitatud isikud algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda enda ärakuulamist. Lisaks sellele tuleks märkida, et käesoleva määruse eesmärkidel tollimaksu kehtestamise kohta tehtud järeldused on esialgsed ning võivad vajada läbivaatamist lõpliku tollimaksu kehtestamiseks.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks selliste Hiina Rahvavabariigist pärit keemiliselt seotud põletamata magneesiumoksiidtelliste impordi suhtes, mille magneesiumoksiidi komponent sisaldab vähemalt 80 % MgO, mis võivad, kuid ei pruugi sisaldada magnesiiti ja mis kuuluvad CN-koodide ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 ja ex 6815 99 90 (TARICi koodide 6815910010, 6815991020 ja 6815999020) alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse esimeses lõikes kirjeldatud toodete CIF-hinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Tootja | Dumpinguvastane tollimaks
  (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, PRC | 11,2 | A632 |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Development Zone, Dashiqiao City, Liaoningi Province, 115100, PRC | 34,1 | A633 |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, PRC | 21,9 | A634 |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC | 21,9 | A635 |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City , Liaoning Province, 115100, PRC | 41,4 | A636 |
| Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, PRC | 66,1 | A637 |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC | 66,1 | A638 |
| RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. PRC | 66,1 | A639 |
| Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC | 66,1 | A640 |
| Kõik teised äriühingud | 66,1 | A999 |

Tootja

Dumpinguvastane tollimaks

(%)

TARICi lisakood

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, PRC

11,2

A632

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Development Zone, Dashiqiao City, Liaoningi Province, 115100, PRC

34,1

A633

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, PRC

21,9

A634

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC

21,9

A635

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City , Liaoning Province, 115100, PRC

41,4

A636

Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, PRC

66,1

A637

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC

66,1

A638

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. PRC

66,1

A639

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, PRC

66,1

A640

Kõik teised äriühingud

66,1

A999

3.   Lõikes 1 viidatud toode lubatakse ühenduses vabasse ringlusse tingimusel, et antakse tagatis, mis võrdub ajutise tollimaksu summaga.

4.   Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Ilma et see piiraks nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 20 kohaldamist, võivad huvitatud isikud taotleda käesoleva määruse vastuvõtmise aluseks olevate oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist, teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks või taotleda komisjonilt asja suulist arutamist 30 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 21 lõikele 4 võivad huvitatud isikud teha märkusi käesoleva määruse kohaldamise kohta ühe kuu jooksul alates selle jõustumisest.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu jooksul.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

1

(2)  ELT C 180, 13.7.2004, lk 2.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| Office J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

Office J-79 5/16

B-1049 Brussels

---

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 553/2005,

11. aprill 2005,

millega nähakse ette teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate impordiõiguste ümberjaotus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1081/1999

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999 veise- ja vasikalihaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 26. mai 1999. aasta määrust, millega avatakse teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine, tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1012/98 ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1143/98, (2) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

Määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikliga 1 nähakse ette teatavat alpi tõugu ja mägitõugu ning muuks kui tapmiseks ettenähtud pullide, lehmade ja mullikate kahe tariifikvoodi, kummaski 5 000 pead, avamine ajavahemikuks 1. juuli 2004 kuni 30. juuni 2005. Nimetatud määruse artikliga 9 nähakse ette kummagi tariifikvoodi koguste, mille kohta ei ole 15. märtsiks 2005 impordilitsentsi taotlust esitatud, ümberjaotus,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1081/1999 artikli 9 lõikes 1 nimetatud koguseid suurendatakse järgmiselt:

| — | 3 711 pead järjekorranumbri 09.0001 puhul, |
| --- | --- |

—

3 711 pead järjekorranumbri 09.0001 puhul,

| — | 3 712 pead järjekorranumbri 09.0003 puhul. |
| --- | --- |

—

3 712 pead järjekorranumbri 09.0003 puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12 aprillil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 131, 27.5.1999, lk 15. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1096/2001 (EÜT L 150, 6.6.2001, lk 33).

2

---

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 554/2005,

11. aprill 2005,

millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, millega määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost, Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artikli 2 lõike 2 ja artikli 3 kohaselt määratakse iga kahe nädala tagant üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse impordi- ja tootjahinnad ning neid kohaldatakse kahe nädala jooksul. Vastavalt komisjoni 17. märtsi 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 700/88 (milles sätestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast ja Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra kohaldamiseks) (2) artikli 1 kolmandale lõigule määratakse need hinnad kindlaks kahenädalasteks perioodideks liikmesriikide esitatud kaalutud hindade põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artikli 2 lõike 2 ja artikli 3 kohaselt määratakse iga kahe nädala tagant üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse impordi- ja tootjahinnad ning neid kohaldatakse kahe nädala jooksul. Vastavalt komisjoni 17. märtsi 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 700/88 (milles sätestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast ja Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra kohaldamiseks) (2) artikli 1 kolmandale lõigule määratakse need hinnad kindlaks kahenädalasteks perioodideks liikmesriikide esitatud kaalutud hindade põhjal.

| (2) | Need hinnad tuleks kehtestada viivitamata, et saaks kindlaks määrata kohaldatavad tollimaksud. |
| --- | --- |

(2)

Need hinnad tuleks kehtestada viivitamata, et saaks kindlaks määrata kohaldatavad tollimaksud.

| (3) | Pärast Küprose liitumist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, on kohane jätta määramata impordihinnad selle riigi jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Küprose liitumist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, on kohane jätta määramata impordihinnad selle riigi jaoks.

| (4) | Samuti on kohane vastavalt nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/917/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel kirjavahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Iisraeli vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 2 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta), (3) nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/914/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel kirjade vahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Maroko vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 3 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta) (4) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/4/EÜ (kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel vastastikuste liberaliseerimismeetmete ning EÜ ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu protokollide nr 1 ja 2 asendamise kohta) (5) jätta kindlaks määramata impordihinnad Iisraeli, Maroko ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on kohane vastavalt nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/917/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel kirjavahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Iisraeli vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 2 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta), (3) nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/914/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel kirjade vahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Maroko vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 3 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta) (4) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/4/EÜ (kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel vastastikuste liberaliseerimismeetmete ning EÜ ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu protokollide nr 1 ja 2 asendamise kohta) (5) jätta kindlaks määramata impordihinnad Iisraeli, Maroko ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori jaoks.

| (5) | Elustaimede ja lillekasvatustoodete turu korralduskomitee istungite vahelisel ajal peab komisjon võtma sellised meetmed, |
| --- | --- |

(5)

Elustaimede ja lillekasvatustoodete turu korralduskomitee istungite vahelisel ajal peab komisjon võtma sellised meetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artiklis 1 osutatud üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse tootja- ja impordihinnad perioodiks 13.–26. aprill 2005 on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. aprill 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).

1

(2)  EÜT L 72, 18.3.1988, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2062/97 (EÜT L 289, 22.10.1997, lk 1).

2

(3)  ELT L 346, 31.12.2003, lk 65.

3

(4)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 117.

4

(5)  ELT L 2, 5.1.2005, lk 4.

5

---

LISA

| (EUR/100 tükki) |
| --- |
| Ajavahemik: 13.-26. aprill 2005 |
| Ühenduse tootjahind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| | 15,65 | 12,78 | 22,47 | 11,72 |
| Ühenduse impordihind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| Jordania | — | — | — | — |

(EUR/100 tükki)

Ajavahemik: 13.-26. aprill 2005

Ühenduse tootjahind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

15,65

12,78

22,47

11,72

Ühenduse impordihind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

Jordania

—

—

—

—

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/34

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2005,

lihtsustatud sertifikaatide kohta veisesperma ja värske sealiha impordiks Kanadast ning otsuse 2004/639/EÜ muutmise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 1002 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/290/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 1998. aasta otsust 1999/201/EÜ elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel, (1) eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiivi 88/407/EMÜ, milles sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 2 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ tervishoiu ja veterinaarinspektsiooni probleemide kohta veiste, lammaste ja kitsede ning sigade, värske liha või lihatoodete impordil kolmandatest riikidest, (3) eriti selle artikli 16 lõiget 1 ja artikli 22 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (4) eriti selle artikli 8 lõiget 4 ja artikli 9 lõike 4 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva 17. detsembri 1998. aasta kokkuleppe (edaspidi “kokkulepe”) V lisa kehtestab ühendusse imporditavate teatud loomade ja loomsete toodete puhul inimeste ja loomade tervise kaitseks meetmed, mille samaväärsust tuleks tunnustada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahel sõlmitud elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel inimeste ja loomade tervise kaitseks võetavaid sanitaarmeetmeid käsitleva 17. detsembri 1998. aasta kokkuleppe (edaspidi “kokkulepe”) V lisa kehtestab ühendusse imporditavate teatud loomade ja loomsete toodete puhul inimeste ja loomade tervise kaitseks meetmed, mille samaväärsust tuleks tunnustada.

| (2) | Kokkuleppe VII lisas nähakse ette loomade terviseohutuse ja/või inimeste terviseohutuse lihtsustatud ametlikud kinnitused, mis tuleb lisada elusloomade ja loomsete toodete, mille osas meetmete (Jah-1) samaväärsust on tunnustatud, ühendusse importimise terviseohutuse näidissertifikaati. |
| --- | --- |

(2)

Kokkuleppe VII lisas nähakse ette loomade terviseohutuse ja/või inimeste terviseohutuse lihtsustatud ametlikud kinnitused, mis tuleb lisada elusloomade ja loomsete toodete, mille osas meetmete (Jah-1) samaväärsust on tunnustatud, ühendusse importimise terviseohutuse näidissertifikaati.

| (3) | Samaväärsust on tunnustatud veisesperma osas, pidades silmas direktiivi 88/407/EMÜ (muudetud direktiiviga 2003/43/EÜ (5)) alusel kehtestatud loomade tervishoiunõudeid, ning seega tuleks kasutusele võtta veisesperma lihtsustatud näidissertifikaat. |
| --- | --- |

(3)

Samaväärsust on tunnustatud veisesperma osas, pidades silmas direktiivi 88/407/EMÜ (muudetud direktiiviga 2003/43/EÜ (5)) alusel kehtestatud loomade tervishoiunõudeid, ning seega tuleks kasutusele võtta veisesperma lihtsustatud näidissertifikaat.

| (4) | Tuleks selgitada, et komisjoni 6. septembri 2004. aasta otsuses 2004/639/EÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma imporditingimused, (6) nõutakse loomade terviseohutuse näidissertifikaatide kasutamist, ilma et see piiraks ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud samaväärsuskokkulepetel põhinevaid sertifitseerimise erinõudeid. Otsust 2004/639/EÜ tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks selgitada, et komisjoni 6. septembri 2004. aasta otsuses 2004/639/EÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma imporditingimused, (6) nõutakse loomade terviseohutuse näidissertifikaatide kasutamist, ilma et see piiraks ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud samaväärsuskokkulepetel põhinevaid sertifitseerimise erinõudeid. Otsust 2004/639/EÜ tuleks vastavalt muuta.

| (5) | Sealiha puhul on samaväärsust tunnustatud inimtervishoiu nõuete osas, kuid mitte loomatervishoiu nõuete osas. Seetõttu peaks sealiha näidissertifikaadi samaväärsusel põhinev lihtsustamine hõlmama ainult inimestervishoiu meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

Sealiha puhul on samaväärsust tunnustatud inimtervishoiu nõuete osas, kuid mitte loomatervishoiu nõuete osas. Seetõttu peaks sealiha näidissertifikaadi samaväärsusel põhinev lihtsustamine hõlmama ainult inimestervishoiu meetmeid.

| (6) | Nõukogu 22. detsembri 1993. aasta direktiiviga 93/119/EÜ loomade kaitse kohta tapmisel või surmamisel (7) sätestatakse, et kolmandast riigist imporditava lihaga peab lisaks terviseohutuse sertifikaadile olema kaasas tõend, mis kinnitab, et direktiivis viidatud loomad on tapetud tingimuste kohaselt, mis tagavad nende humaanse kohtlemise, mis on vähemalt samaväärne käesolevas direktiivis ettenähtuga. Selline kinnitus peaks sisalduma käesolevas otsuses toodud värske sealiha näidissertifikaadis. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu 22. detsembri 1993. aasta direktiiviga 93/119/EÜ loomade kaitse kohta tapmisel või surmamisel (7) sätestatakse, et kolmandast riigist imporditava lihaga peab lisaks terviseohutuse sertifikaadile olema kaasas tõend, mis kinnitab, et direktiivis viidatud loomad on tapetud tingimuste kohaselt, mis tagavad nende humaanse kohtlemise, mis on vähemalt samaväärne käesolevas direktiivis ettenähtuga. Selline kinnitus peaks sisalduma käesolevas otsuses toodud värske sealiha näidissertifikaadis.

| (7) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid lubavad Kanadast importida I lisas toodud näidissertifikaadis sätestatud sertifitseerimistingimustele vastavate koduveiste spermat, millel on enne partii Kanadast lahkumist kaasas nõuetekohaselt täidetud ja väljastatud asjakohane sertifikaat.

Artikkel 2

Liikmesriigid lubavad Kanadast importida II lisas toodud näidissertifikaadis sätestatud sertifitseerimistingimustele vastavate kodusigade värsket liha, millel on enne partii Kanadast lahkumist kaasas nõuetekohaselt täidetud ja väljastatud asjakohane sertifikaat.

Artikkel 3

Otsuse 2004/639/EÜ artiklile 1 lisatakse järgmine lõige 4:

“4.   Lõikes 1 sätestatud nõue kasutada II lisa 1. osas toodud loomatervise näidissertifikaati ei piira sertifitseerimise erinõudeid ning samaväärsuse tunnustamise järgimise osas ühenduse ja kolmandate riikide vahel sõlmitud kokkulepetega kehtestatud näidissertifikaate.”

Artikkel 4

Üleminekuperioodiks, mis ei ületa 90 päeva alates käesoleva otsuse rakendamise kuupäevast, lubavad liikmesriigid Kanadast importida koduveiste spermat ja kodusigade värsket liha kooskõlas enne käesoleva otsuse rakendamise kuupäeva kohaldatud näidissertifikaatidega.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 71, 18.3.1999, lk 1.

1

(2)  EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/101/EÜ (ELT L 30, 4.2.2004, lk 15).

2

(3)  EÜT L 302, 31.12.1972, lk 24. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

3

(4)  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

4

(5)  ELT L 143, 11.6.2003, lk 23.

5

(6)  ELT L 292, 15.9.2004, lk 21.

6

(7)  EÜT L 340, 31.12.1993, lk 21. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

7

---

I LISA

Image

---

II LISA

Image

Image

Image

---

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/40

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD KOMITEE OTSUS nr 1/2005,

7. märts 2005,

vastavushindamisasutuse lisamise kohta plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevasse valdkondlikku peatükki

(2005/291/EÜ)

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkulepet, eriti selle artikli 10 lõike 4 punkti a ja artiklit 11,

ning arvestades, et komitee peab tegema otsuse vastavushindamisasutuse või -asutuste lisamise kohta kokkuleppe lisa 1 vastava valdkonna peatükki,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

1.   Käesoleva otsuse A liites nimetatud vastavushindamisasutus lisatakse Šveitsi vastavushindamisasutuste loendisse, mis on esitatud kokkuleppe lisa 1 peatükis, mis käsitleb plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme.

2.   Pooled on kokku leppinud, milliseid tooteid ja vastavushindamismenetlusi A liites nimetatud vastavushindamisasutuse loendisse lisamine puudutab, ja vastutavad sellest kinnipidamise eest.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla komitee esindajad, kes on volitatud tegutsema kokkuleppe muutmiseks poolte nimel. Käesolev otsus jõustub hilisema allkirjastamise päeval.

Bern, 2. märts 2005

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Heinz HERTIG

Brüssel, 16. märts 2005

Euroopa Ühenduse nimel

Joanna KIOUSSI

---

A LIIDE

Järgmine Šveitsi vastavushindamisasutus on lisatud vastavushindamisasutuste loendisse plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavaid seadmeid ja kaitsesüsteeme käsitlevasse peatükki Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe lisas 1

| QS SCHAFFHAUSEN AG |
| --- |
| Wiesengasse, 20 |
| 8222 Beringen |
| Switzerland |
| Telefon (41) 52 687 20 10 |
| Faks (41) 52 682 18 02. |

QS SCHAFFHAUSEN AG

Wiesengasse, 20

8222 Beringen

Switzerland

Telefon (41) 52 687 20 10

Faks (41) 52 682 18 02.

---

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/42

---

KOMISJONI SOOVITUS,

6. aprill 2005,

elektroonilise elektriliini-lairibaside kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/292/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (“raamdirektiiv”), (1) eriti selle artikli 19 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesoleva soovitusega püütakse tagada läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad tingimused elektriliinisidesüsteemide arenguks ja ebakohaste regulatiivsete takistuste kõrvaldamiseks. Elektriliinisidesüsteemid hõlmavad nii seadmeid kui ka võrke. |
| --- | --- |

(1)

Käesoleva soovitusega püütakse tagada läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad tingimused elektriliinisidesüsteemide arenguks ja ebakohaste regulatiivsete takistuste kõrvaldamiseks. Elektriliinisidesüsteemid hõlmavad nii seadmeid kui ka võrke.

| (2) | Euroopa Liidu elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku eesmärk on luua tingimused elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste konkurentsivõimeliseks pakkumiseks ning tagada, et kasutajad saavad nende valiku-, hinna- ja kvaliteeditingimustest maksimaalset kasu. Siseriiklike pädevate asutuste eesmärk on edendada konkurentsi elektrooniliste sidevõrkude, sealhulgas elektriliinisidevõrkude pakkumisel. Nad peaksid seega kõrvaldama kõik põhjendamatud regulatiivsed takistused, eeskätt seoses elektriettevõtjatega, elektrooniliste elektriliinisidevõrkude kasutuselevõtmiseks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Liidu elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku eesmärk on luua tingimused elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste konkurentsivõimeliseks pakkumiseks ning tagada, et kasutajad saavad nende valiku-, hinna- ja kvaliteeditingimustest maksimaalset kasu. Siseriiklike pädevate asutuste eesmärk on edendada konkurentsi elektrooniliste sidevõrkude, sealhulgas elektriliinisidevõrkude pakkumisel. Nad peaksid seega kõrvaldama kõik põhjendamatud regulatiivsed takistused, eeskätt seoses elektriettevõtjatega, elektrooniliste elektriliinisidevõrkude kasutuselevõtmiseks.

| (3) | Elektriliinisidesüsteemide kasutamise kohta kehtib üksnes üldluba, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (“loadirektiiv”). (2) See luba võib vajaduse korral hõlmata kohustusi, mis on sätestatud nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivis 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (elektromagnetilise ühilduvuse direktiiv), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (“lõppseadmete direktiiv”), (4) raamdirektiivis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (“universaalteenuse direktiiv”), (5) näiteks sidet hädaolukordade puhul ja võrgu terviklikkust käsitlevaid kohustusi. Pidades silmas diskrimineerimise, ristsubsideerimise ja konkurentsi moonutamise vältimist, võib see lisaks hõlmata teatavate ettevõtete kohustusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile 2003/54/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ) (6) pidada eraldi konsolideeritud arvestust elektriga mitteseotud tegevuse, nagu elektriliiniside, kohta. |
| --- | --- |

(3)

Elektriliinisidesüsteemide kasutamise kohta kehtib üksnes üldluba, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (“loadirektiiv”). (2) See luba võib vajaduse korral hõlmata kohustusi, mis on sätestatud nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivis 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (elektromagnetilise ühilduvuse direktiiv), (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (“lõppseadmete direktiiv”), (4) raamdirektiivis ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (“universaalteenuse direktiiv”), (5) näiteks sidet hädaolukordade puhul ja võrgu terviklikkust käsitlevaid kohustusi. Pidades silmas diskrimineerimise, ristsubsideerimise ja konkurentsi moonutamise vältimist, võib see lisaks hõlmata teatavate ettevõtete kohustusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivile 2003/54/EÜ (mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/92/EÜ) (6) pidada eraldi konsolideeritud arvestust elektriga mitteseotud tegevuse, nagu elektriliiniside, kohta.

| (4) | Elektriliinisidevõrgud on kaabellevivõrgud ja sellisena juhitava leviga edastusmeediumid. Need ei kasuta ülekandeks raadiosagedusi, nagu on määratletud loadirektiivi B lisas või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuses 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta. (7) |
| --- | --- |

(4)

Elektriliinisidevõrgud on kaabellevivõrgud ja sellisena juhitava leviga edastusmeediumid. Need ei kasuta ülekandeks raadiosagedusi, nagu on määratletud loadirektiivi B lisas või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuses 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta. (7)

| (5) | Elektriliinisidesüsteemid jäävad elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi kohaldamisalasse. Elektromagnetilise ühilduvuse direktiivis määratletud mõiste “seadmed” hõlmab mis tahes elektri- või elektroonikaseadmeid ning seadmeid ja paigaldisi, mis sisaldavad elektrilisi ja/või elektroonilisi osi. Elektriliinisidevõrke loetakse maarajatisteks ja neid võib kasutusele võtta üksnes sel juhul, kui need vastavad eespool nimetatud direktiivile. |
| --- | --- |

(5)

Elektriliinisidesüsteemid jäävad elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi kohaldamisalasse. Elektromagnetilise ühilduvuse direktiivis määratletud mõiste “seadmed” hõlmab mis tahes elektri- või elektroonikaseadmeid ning seadmeid ja paigaldisi, mis sisaldavad elektrilisi ja/või elektroonilisi osi. Elektriliinisidevõrke loetakse maarajatisteks ja neid võib kasutusele võtta üksnes sel juhul, kui need vastavad eespool nimetatud direktiivile.

| (6) | Elektriliinisidesüsteemides võib kaabeldus olla juba muus kasutuses ja võrke võidakse pidevalt ümber kujundada. Need omadused koos kaablipõhise süsteemi soovimatu kiirguse erilaadiga tähendavad, et terviksüsteemis mõõtmiste tegemine ei ole praktiline ning et asjakohane on kaablipõhiste süsteemide raadiohäirete järeljuhtimise mudel kooskõlas elektromagnetilise ühilduvuse direktiiviga. Seetõttu tuleks elektromagnetilise ühilduvuse direktiivile vastavatest seadmetest koosnevat ja ettenähtud eesmärgil kasutatavat võrku, mis on paigaldatud ja käitatud hea inseneritava kohaselt kooskõlas elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi põhinõuetega, lugeda elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi nõuetele vastavaks. Dokumenteeritud hea inseneritava peaks hõlmama sihtotstarbelisi mõõtmisi kohapeal, mis näitavad, et elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi eesmärgid seoses soovimatu kiirgusega eeskätt tõenäoliste häirete tekkimise olukorras, on täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Elektriliinisidesüsteemides võib kaabeldus olla juba muus kasutuses ja võrke võidakse pidevalt ümber kujundada. Need omadused koos kaablipõhise süsteemi soovimatu kiirguse erilaadiga tähendavad, et terviksüsteemis mõõtmiste tegemine ei ole praktiline ning et asjakohane on kaablipõhiste süsteemide raadiohäirete järeljuhtimise mudel kooskõlas elektromagnetilise ühilduvuse direktiiviga. Seetõttu tuleks elektromagnetilise ühilduvuse direktiivile vastavatest seadmetest koosnevat ja ettenähtud eesmärgil kasutatavat võrku, mis on paigaldatud ja käitatud hea inseneritava kohaselt kooskõlas elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi põhinõuetega, lugeda elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi nõuetele vastavaks. Dokumenteeritud hea inseneritava peaks hõlmama sihtotstarbelisi mõõtmisi kohapeal, mis näitavad, et elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi eesmärgid seoses soovimatu kiirgusega eeskätt tõenäoliste häirete tekkimise olukorras, on täidetud.

| (7) | See lähenemine ei takista liikmesriikidel võtta turvalisuse tagamiseks erimeetmeid, milles käsitletakse seadmete kasutuselevõtmist, et kaitsta üldkasutatavaid sidevõrke või täpselt määratletud spektri turvalisuse tagamiseks vajalikke vastuvõtu- või saatejaamu elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi artikli 6 kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

See lähenemine ei takista liikmesriikidel võtta turvalisuse tagamiseks erimeetmeid, milles käsitletakse seadmete kasutuselevõtmist, et kaitsta üldkasutatavaid sidevõrke või täpselt määratletud spektri turvalisuse tagamiseks vajalikke vastuvõtu- või saatejaamu elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi artikli 6 kohaselt.

| (8) | Kui asjaomased pooled ei suuda kõrvaldada elektriliinisidevõrkude põhjustatud häireid, peaksid pädevad asutused nõudma tõendeid asjakohase süsteemi nõuetele vastavuse kohta ning vajaduse korral algatama edasise hindamise. See hindamine peaks hõlmama süsteemi nõuetele vastavuse kontrolli elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi kohaselt. Kui tehakse kindlaks nõuetele mittevastavus, peaksid pädevad asutused rakendama proportsionaalseid, mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid täitemeetmeid, et viia süsteem nõuetega vastavusse. |
| --- | --- |

(8)

Kui asjaomased pooled ei suuda kõrvaldada elektriliinisidevõrkude põhjustatud häireid, peaksid pädevad asutused nõudma tõendeid asjakohase süsteemi nõuetele vastavuse kohta ning vajaduse korral algatama edasise hindamise. See hindamine peaks hõlmama süsteemi nõuetele vastavuse kontrolli elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi kohaselt. Kui tehakse kindlaks nõuetele mittevastavus, peaksid pädevad asutused rakendama proportsionaalseid, mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid täitemeetmeid, et viia süsteem nõuetega vastavusse.

| (9) | Kui süsteem loetakse nõuetega vastavuses olevaks, kuid see põhjustab ikkagi kahjulikke häireid, peaksid liikmesriikide pädevad asutused selliste häirete kõrvaldamiseks võtma erimeetmed elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi artikli 6 kohaselt. Võetavad meetmed peaksid olema proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad. Meetmete proportsionaalsust kaaludes peaksid liikmesriigid võtma arvesse hõlmatud teenuste majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte. Lisaks võivad liikmesriigid arvesse võtta tänapäevaste elektriliinisideseadmete tehnilisi võimalusi häireprobleemide õigeaegseks lahendamiseks, vähendades kiirgust konkreetsetel häiresagedustel ja kohtades nn sälkamise teel. |
| --- | --- |

(9)

Kui süsteem loetakse nõuetega vastavuses olevaks, kuid see põhjustab ikkagi kahjulikke häireid, peaksid liikmesriikide pädevad asutused selliste häirete kõrvaldamiseks võtma erimeetmed elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi artikli 6 kohaselt. Võetavad meetmed peaksid olema proportsionaalsed, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad. Meetmete proportsionaalsust kaaludes peaksid liikmesriigid võtma arvesse hõlmatud teenuste majanduslikke ja sotsiaalseid aspekte. Lisaks võivad liikmesriigid arvesse võtta tänapäevaste elektriliinisideseadmete tehnilisi võimalusi häireprobleemide õigeaegseks lahendamiseks, vähendades kiirgust konkreetsetel häiresagedustel ja kohtades nn sälkamise teel.

| (10) | Täitemeetmete või elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi artikli 6 kohaste erimeetmete järjepideva kohaldamise saavutamiseks peaksid pädevad asutused omavahel ja komisjoniga teavet vahetama. |
| --- | --- |

(10)

Täitemeetmete või elektromagnetilise ühilduvuse direktiivi artikli 6 kohaste erimeetmete järjepideva kohaldamise saavutamiseks peaksid pädevad asutused omavahel ja komisjoniga teavet vahetama.

| (11) | See lähenemine koos korrapäraste ja üksikasjalike aruannetega häirete kohta võimaldab täiendavate katsetulemuste kogumist ja kogemuste saamist elektriliinisidevõrkude väljaarendamise kohta, pidades eeskätt silmas raadiosagedusspektri kasutuse kaitset. Aruanne tuleks esialgu esitada poolaasta kohta, kuid selle esitamise sagedus võib olenevalt saadud tulemustest muutuda. |
| --- | --- |

(11)

See lähenemine koos korrapäraste ja üksikasjalike aruannetega häirete kohta võimaldab täiendavate katsetulemuste kogumist ja kogemuste saamist elektriliinisidevõrkude väljaarendamise kohta, pidades eeskätt silmas raadiosagedusspektri kasutuse kaitset. Aruanne tuleks esialgu esitada poolaasta kohta, kuid selle esitamise sagedus võib olenevalt saadud tulemustest muutuda.

| (12) | Aastal 2001 kutsus komisjon Euroopa standardiorganisatsioone üles koostama Euroopa ühtlustatud standardid liinivõrkude kohta, et hõlmata digitaalne abonendiliin (DSL), koaksiaalkaabel, Ethernet ja elektriliinisidevõrgud. (8) Euroopa standardiorganisatsioonide töö ei ole siiski veel lõpetatud. Liinivõrkude ja seadmete kohta Euroopa ühtlustatud standardi kavandamise hõlbustamiseks peaksid siseriiklikud asutused jälgima tehtavat tööd tihedas koostöös turul tegutsevate ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(12)

Aastal 2001 kutsus komisjon Euroopa standardiorganisatsioone üles koostama Euroopa ühtlustatud standardid liinivõrkude kohta, et hõlmata digitaalne abonendiliin (DSL), koaksiaalkaabel, Ethernet ja elektriliinisidevõrgud. (8) Euroopa standardiorganisatsioonide töö ei ole siiski veel lõpetatud. Liinivõrkude ja seadmete kohta Euroopa ühtlustatud standardi kavandamise hõlbustamiseks peaksid siseriiklikud asutused jälgima tehtavat tööd tihedas koostöös turul tegutsevate ettevõtjatega.

| (13) | Sidekomiteega on konsulteeritud raamdirektiivi artikli 22 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt, |
| --- | --- |

(13)

Sidekomiteega on konsulteeritud raamdirektiivi artikli 22 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1) | Liikmesriigid peaksid üldkasutatavate elektriliini-lairibasidesüsteemidele kohaldama järgmisi tingimusi ja põhimõtteid. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid peaksid üldkasutatavate elektriliini-lairibasidesüsteemidele kohaldama järgmisi tingimusi ja põhimõtteid.

| 2) | Ilma et see piiraks punktide 3–5 kohaldamist, peaksid liikmesriigid kõrvaldama kõik põhjendamatud, eeskätt elektriettevõtjaid hõlmavad regulatiivsed takistused elektriliini-lairibasidesüsteemide kasutamiseks ja selliste süsteemide kaudu elektrooniliste sideteenuste osutamiseks. |
| --- | --- |

2)

Ilma et see piiraks punktide 3–5 kohaldamist, peaksid liikmesriigid kõrvaldama kõik põhjendamatud, eeskätt elektriettevõtjaid hõlmavad regulatiivsed takistused elektriliini-lairibasidesüsteemide kasutamiseks ja selliste süsteemide kaudu elektrooniliste sideteenuste osutamiseks.

| 3) | Kuni elektriliinisidesüsteemide nõuetele vastavuse saavutamiseks kasutatavate standardite ühtlustamiseni direktiivi 89/336/EMÜ kohaselt peaksid liikmesriigid lugema selle direktiivi nõuetega vastavuses olevaks elektriliinisidesüsteemi:






  — | mis on koostatud direktiivile vastavatest seadmetest ja mida kasutatakse ettenähtud eesmärgil, |
| --- | --- | --- |

3)

Kuni elektriliinisidesüsteemide nõuetele vastavuse saavutamiseks kasutatavate standardite ühtlustamiseni direktiivi 89/336/EMÜ kohaselt peaksid liikmesriigid lugema selle direktiivi nõuetega vastavuses olevaks elektriliinisidesüsteemi:

—

mis on koostatud direktiivile vastavatest seadmetest ja mida kasutatakse ettenähtud eesmärgil,

| — | mis on paigaldatud ja käitatud hea inseneritava kohaselt kooskõlas direktiivi põhinõuetega. |
| --- | --- |

—

mis on paigaldatud ja käitatud hea inseneritava kohaselt kooskõlas direktiivi põhinõuetega.

Dokumendid hea inseneritava kohta tuleks kontrolli eesmärgil hoida vastavate siseriiklike pädevate asutuste käsutuses niikaua, kui süsteem toimib.

| 4) | Kui leitakse, et elektriliinisidesüsteem põhjustab kahjulikke häireid, mida asjaomased pooled ei suuda kõrvaldada, peaksid liikmesriigi pädevad asutused nõudma tõendeid asjakohase süsteemi nõuetele vastavuse kohta ning vajaduse korral algatama hindamise. |
| --- | --- |

4)

Kui leitakse, et elektriliinisidesüsteem põhjustab kahjulikke häireid, mida asjaomased pooled ei suuda kõrvaldada, peaksid liikmesriigi pädevad asutused nõudma tõendeid asjakohase süsteemi nõuetele vastavuse kohta ning vajaduse korral algatama hindamise.

| 5) | Kui hindamisel tehakse kindlaks nõuetele mittevastavus, peaksid pädevad asutused nõuetega vastavuse tagamiseks rakendama proportsionaalseid, mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid täitemeetmeid. |
| --- | --- |

5)

Kui hindamisel tehakse kindlaks nõuetele mittevastavus, peaksid pädevad asutused nõuetega vastavuse tagamiseks rakendama proportsionaalseid, mittediskrimineerivaid ja läbipaistvaid täitemeetmeid.

| 6) | Kui elektriliinisidesüsteem loetakse nõuetele vastavaks, kuid häired siiski esinevad, peaksid liikmesriigi pädevad asutused kaaluma proportsionaalsete, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate erimeetmete võtmist vastavalt direktiivi 89/336/EMÜ artikli 6 kohaselt. |
| --- | --- |

6)

Kui elektriliinisidesüsteem loetakse nõuetele vastavaks, kuid häired siiski esinevad, peaksid liikmesriigi pädevad asutused kaaluma proportsionaalsete, mittediskrimineerivate ja läbipaistvate erimeetmete võtmist vastavalt direktiivi 89/336/EMÜ artikli 6 kohaselt.

| 7) | Liikmesriigid peaksid andma sidekomiteele korrapäraselt aru oma piirkonna elektriliinisidesüsteemide kasutamise ja toimimise kohta. Sellised aruanded peaksid sisaldama kõiki asjakohaseid andmeid häirete taseme (k.a mõõtmisandmed, seotud sisestatud signaalitasemed ja muud Euroopa ühtlustatud standardi koostamiseks vajalikud andmed), häireprobleemide ja elektriliinisidesüsteemidega seotud täitemeetmete kohta. Esimene selline aruanne tuleb esitada 31. detsembril 2005. |
| --- | --- |

7)

Liikmesriigid peaksid andma sidekomiteele korrapäraselt aru oma piirkonna elektriliinisidesüsteemide kasutamise ja toimimise kohta. Sellised aruanded peaksid sisaldama kõiki asjakohaseid andmeid häirete taseme (k.a mõõtmisandmed, seotud sisestatud signaalitasemed ja muud Euroopa ühtlustatud standardi koostamiseks vajalikud andmed), häireprobleemide ja elektriliinisidesüsteemidega seotud täitemeetmete kohta. Esimene selline aruanne tuleb esitada 31. detsembril 2005.

| 8) | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

8)

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 6. aprill 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

1

(2)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

2

(3)  EÜT L 139, 23.5.1989, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).

3

(4)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

5

(6)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37. Direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 2004/85/EÜ (ELT L 236, 7.7.2004, lk 10).

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

7

(8)  Euroopa standardiorganisatsioonidele CEN, CENELEC ja ETSI adresseeritud standardite koostamise mandaat, mis käsitleb elektromagnetilist ühilduvust seoses telekommunikatsioonivõrkude kohta koostatud ühtlustatud standarditega, mandaat M/313, 7. august 2001.

8

---

Parandused

| 12.4.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 93/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 93/45

---

Euroopa ühenduste võõrtöötajate sotsiaalkindlustuse halduskomisjoni 23. märtsi 2004. aasta otsuse nr 197 (üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 343, 19. november 2004
  )

Leheküljel 30 III lisas Islandi järel:

asendatakse:

“31. detsember 2005”

järgmisega:

“30. aprill 2005”.

---