# Den Europæiske Unions L 74/19.

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 74 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang19. marts 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 74

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang19. marts 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 446/2005 af 18. marts 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 447/2005 af 18. marts 2005 om fravigelse for 2005 af forordning (EF) nr. 1445/95 for så vidt angår datoerne for udstedelse af eksportlicenser for oksekød | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 448/2005 af 15. marts 2005 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3880/91 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (
  1
  ) | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 449/2005 af 18. marts 2005 om fravigelse af forordning (EF) nr. 174/1999 for så vidt angår gyldigheden af eksportlicenser for mælk og mejeriprodukter | 28 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 450/2005 af 18. marts 2005 om bevis for afslutning af toldformaliteterne i henhold til artikel 16 i forordning (EF) nr. 800/1999 i forbindelse med import af mælk og mejeriprodukter i tredjelande | 30 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 451/2005 af 18. marts 2005 om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia | 32 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 452/2005 af 18. marts 2005 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for visse svinekødsprodukter i forbindelse med den ordning, der er fastsat i de aftaler, som Fællesskabet har indgået med Republikken Bulgarien og Rumænien | 34 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 453/2005 af 18. marts 2005 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for visse produkter inden for svinekødssektoren i forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 774/94 om åbning og forvaltning af en række EF-toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, svinekød, fjerkrækød, hvede og blandsæd af hvede og rug samt klid og andre restprodukter | 36 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 454/2005 af 18. marts 2005 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for toldkontingenter for indførsel af bestemte svinekødsprodukter for perioden 1. april til 30. juni 2005 | 38 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 455/2005 af 18. marts 2005 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld | 40 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

Kommissionens forordning (EF) nr. 446/2005 af 18. marts 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 447/2005 af 18. marts 2005 om fravigelse for 2005 af forordning (EF) nr. 1445/95 for så vidt angår datoerne for udstedelse af eksportlicenser for oksekød

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 448/2005 af 15. marts 2005 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3880/91 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (
  1
  )

1

5

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 449/2005 af 18. marts 2005 om fravigelse af forordning (EF) nr. 174/1999 for så vidt angår gyldigheden af eksportlicenser for mælk og mejeriprodukter

28

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 450/2005 af 18. marts 2005 om bevis for afslutning af toldformaliteterne i henhold til artikel 16 i forordning (EF) nr. 800/1999 i forbindelse med import af mælk og mejeriprodukter i tredjelande

30

Kommissionens forordning (EF) nr. 451/2005 af 18. marts 2005 om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia

32

Kommissionens forordning (EF) nr. 452/2005 af 18. marts 2005 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for visse svinekødsprodukter i forbindelse med den ordning, der er fastsat i de aftaler, som Fællesskabet har indgået med Republikken Bulgarien og Rumænien

34

Kommissionens forordning (EF) nr. 453/2005 af 18. marts 2005 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for visse produkter inden for svinekødssektoren i forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 774/94 om åbning og forvaltning af en række EF-toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, svinekød, fjerkrækød, hvede og blandsæd af hvede og rug samt klid og andre restprodukter

36

Kommissionens forordning (EF) nr. 454/2005 af 18. marts 2005 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for toldkontingenter for indførsel af bestemte svinekødsprodukter for perioden 1. april til 30. juni 2005

38

Kommissionens forordning (EF) nr. 455/2005 af 18. marts 2005 om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld

40

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | Kommissionens beslutning af 14. juli 2004 om støtte til fiskeri- og akvakultursektoren på Korsika i perioden 1986-1999
  (meddelt under nummer K(2004) 2585)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Kommissionens beslutning af 14. juli 2004 om støtteforanstaltninger, som Frankrig har iværksat til fordel for akvakulturbrugere og fiskere
  (meddelt under nummer K(2004) 2588)

   (
  1
  ) | 49 |
| | * | Kommissionens beslutning af 11. marts 2005 om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Polen
  (meddelt under nummer K(2005) 552) | 62 |
| | * | Kommissionens beslutning af 14. marts 2005 om EF's bidrag til finansiering af et program til bekæmpelse af skadegørere på planter og planteprodukter i de franske oversøiske departementer for 2004
  (meddelt under nummer K(2005) 603) | 66 |
| | * | Kommissionens beslutning af 16. marts 2005 om et finansielt EF-bidrag til Tyskland og Finland til deres programmer til udbygning af infrastrukturerne for plantesundhedskontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande
  (meddelt under nummer K(2005) 674) | 71 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

Kommissionens beslutning af 14. juli 2004 om støtte til fiskeri- og akvakultursektoren på Korsika i perioden 1986-1999
  (meddelt under nummer K(2004) 2585)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2004) 2585)

1

41

*

Kommissionens beslutning af 14. juli 2004 om støtteforanstaltninger, som Frankrig har iværksat til fordel for akvakulturbrugere og fiskere
  (meddelt under nummer K(2004) 2588)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2004) 2588)

1

49

*

Kommissionens beslutning af 11. marts 2005 om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Polen
  (meddelt under nummer K(2005) 552)

(meddelt under nummer K(2005) 552)

62

*

Kommissionens beslutning af 14. marts 2005 om EF's bidrag til finansiering af et program til bekæmpelse af skadegørere på planter og planteprodukter i de franske oversøiske departementer for 2004
  (meddelt under nummer K(2005) 603)

(meddelt under nummer K(2005) 603)

66

*

Kommissionens beslutning af 16. marts 2005 om et finansielt EF-bidrag til Tyskland og Finland til deres programmer til udbygning af infrastrukturerne for plantesundhedskontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande
  (meddelt under nummer K(2005) 674)

(meddelt under nummer K(2005) 674)

71

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 446/2005

af 18. marts 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 19. marts 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 18. marts 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 105,7 |
| 204 | 82,2 |
| 212 | 127,0 |
| 624 | 151,3 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 75,1 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 65,5 |
| 999 | 103,5 |
| 0709 10 00 | 220 | 72,7 |
| 999 | 72,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 162,9 |
| 204 | 48,7 |
| 999 | 105,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 61,3 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 60,2 |
| 220 | 51,1 |
| 400 | 56,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 56,3 |
| 999 | 52,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 65,5 |
| 220 | 21,8 |
| 400 | 74,3 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 54,8 |
| 0808 10 80 | 388 | 67,2 |
| 400 | 100,9 |
| 404 | 73,4 |
| 508 | 58,3 |
| 512 | 81,1 |
| 524 | 55,3 |
| 528 | 66,2 |
| 720 | 70,2 |
| 999 | 71,6 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 64,9 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 57,3 |
| 528 | 55,0 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 77,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

105,7

204

82,2

212

127,0

624

151,3

999

116,6

0707 00 05

052

75,1

068

170,0

204

65,5

999

103,5

0709 10 00

220

72,7

999

72,7

0709 90 70

052

162,9

204

48,7

999

105,8

0805 10 20

052

61,3

204

48,3

212

60,2

220

51,1

400

56,1

421

35,9

624

56,3

999

52,7

0805 50 10

052

65,5

220

21,8

400

74,3

624

57,4

999

54,8

0808 10 80

388

67,2

400

100,9

404

73,4

508

58,3

512

81,1

524

55,3

528

66,2

720

70,2

999

71,6

0808 20 50

052

157,0

388

64,9

400

92,6

512

57,3

528

55,0

720

38,6

999

77,6

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 447/2005

af 18. marts 2005

om fravigelse for 2005 af forordning (EF) nr. 1445/95 for så vidt angår datoerne for udstedelse af eksportlicenser for oksekød

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1), særlig artikel 29, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 10, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1445/95 af 26. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser for oksekød og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2377/80 (2) udstedes eksportlicenser den femte arbejdsdag efter den dag, ansøgningen indgives, forudsat at Kommissionen ikke træffer særlige foranstaltninger inden for denne frist. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 10, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1445/95 af 26. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser for oksekød og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2377/80 (2) udstedes eksportlicenser den femte arbejdsdag efter den dag, ansøgningen indgives, forudsat at Kommissionen ikke træffer særlige foranstaltninger inden for denne frist.

| (2) | På grund af fri- og helligdagene i 2005 og den uregelmæssige offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende i forbindelse med de pågældende dage er ovennævnte frist på fem arbejdsdage for kort til at sikre god forvaltning af markedet, og den bør derfor forlænges. |
| --- | --- |

(2)

På grund af fri- og helligdagene i 2005 og den uregelmæssige offentliggørelse af Den Europæiske Unions Tidende i forbindelse med de pågældende dage er ovennævnte frist på fem arbejdsdage for kort til at sikre god forvaltning af markedet, og den bør derfor forlænges.

| (3) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Oksekød — |
| --- | --- |

(3)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Oksekød —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Uanset artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1445/95 gælder det for 2005, at licenser, der ansøges om i de perioder, der er anført i bilaget til nærværende forordning, udstedes på de i bilaget anførte datoer.

Denne fravigelse gælder, medmindre der før de nævnte udstedelsesdatoer træffes særlige foranstaltninger, som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1445/95.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 143 af 27.6.1995, s. 35. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1118/2004 (EUT L 217 af 17.6.2004, s. 10).

2

---

BILAG

| Periode for indgivelse af licensansøgninger | Udstedelsesdag |
| --- | --- |
| 21.-23. marts 2005 | 31. marts 2005 |
| 2.-4. maj 2005 | 12. maj 2005 |
| 27.-28. oktober 2005 | 7. november 2005 |
| 19. december 2005 | 27. december 2005 |
| 26. december 2005 | 3. januar 2006 |

Periode for indgivelse af licensansøgninger

Udstedelsesdag

21.-23. marts 2005

31. marts 2005

2.-4. maj 2005

12. maj 2005

27.-28. oktober 2005

7. november 2005

19. december 2005

27. december 2005

26. december 2005

3. januar 2006

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 448/2005

af 15. marts 2005

om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 3880/91 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3880/91 af 17. december 1991 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (1), særlig artikel 2, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionen for Fiskeriet i Det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) anbefalede på sit årlige møde i november 2002, med henblik på bedre forvaltning af fiskeressourcerne i de internationale farvande under dens kompetenceområde, at de internationale organer, der har ansvaret for indsamling og udarbejdelse af fangststatistikker, bør anmodes om at foretage en hensigtsmæssig opdeling i underafsnit af de statistiske områder. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen for Fiskeriet i Det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) anbefalede på sit årlige møde i november 2002, med henblik på bedre forvaltning af fiskeressourcerne i de internationale farvande under dens kompetenceområde, at de internationale organer, der har ansvaret for indsamling og udarbejdelse af fangststatistikker, bør anmodes om at foretage en hensigtsmæssig opdeling i underafsnit af de statistiske områder.

| (2) | Arbejdsgruppen for Dybhavsfiskeri under Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har anbefalet en opdeling i underafsnit af de statistiske afsnit i det nordøstlige Atlanterhav for bedre at kunne kortlægge dybhavsfiskeriet. |
| --- | --- |

(2)

Arbejdsgruppen for Dybhavsfiskeri under Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) har anbefalet en opdeling i underafsnit af de statistiske afsnit i det nordøstlige Atlanterhav for bedre at kunne kortlægge dybhavsfiskeriet.

| (3) | Den Internationale Østersø-Fiskerikommissions beslutning om at forvalte ressourcerne i Østersøafsnit 28 som to særskilte enheder kræver, at der er statistikker til rådighed for disse enheder. |
| --- | --- |

(3)

Den Internationale Østersø-Fiskerikommissions beslutning om at forvalte ressourcerne i Østersøafsnit 28 som to særskilte enheder kræver, at der er statistikker til rådighed for disse enheder.

| (4) | ICES, der træffer beslutning efter rådgivning fra Den Rådgivende Komité for Forvaltning af Fiskeriet, har derfor anmodet FN’s Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) om at ændre Statlant 27A-spørgeskemaet og anmodet de nationale myndigheder om at indberette mere detaljerede statistikker over fangsterne i visse farvande i det nordøstlige Atlanterhav. |
| --- | --- |

(4)

ICES, der træffer beslutning efter rådgivning fra Den Rådgivende Komité for Forvaltning af Fiskeriet, har derfor anmodet FN’s Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) om at ændre Statlant 27A-spørgeskemaet og anmodet de nationale myndigheder om at indberette mere detaljerede statistikker over fangsterne i visse farvande i det nordøstlige Atlanterhav.

| (5) | De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (2) — |
| --- | --- |

(5)

De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (2) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag II og III til forordning (EØF) nr. 3880/91 erstattes af henholdsvis bilag I og II til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. marts 2005.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 365 af 31.12.1991, s. 1. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 179 af 7.8.1972, s. 1.

2

---

BILAG I

FISKERISTATISTISKE OMRÅDER I DET NORDØSTLIGE ATLANTERHAV, FOR HVILKE DER SKAL INDBERETTES OPLYSNINGER

| | ICES-afsnit I a |
| --- | --- |

ICES-afsnit I a

| | ICES-afsnit I b |
| --- | --- |

ICES-afsnit I b

| | ICES-underafsnit II a 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit II a 1

| | ICES-underafsnit II a 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit II a 2

| | ICES-underafsnit II b 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit II b 1

| | ICES-underafsnit II b 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit II b 2

| | ICES-afsnit III a |
| --- | --- |

ICES-afsnit III a

| | ICES-afsnit III b, c |
| --- | --- |

ICES-afsnit III b, c

| | ICES-afsnit IV a |
| --- | --- |

ICES-afsnit IV a

| | ICES-afsnit IV b |
| --- | --- |

ICES-afsnit IV b

| | ICES-afsnit IV c |
| --- | --- |

ICES-afsnit IV c

| | ICES-underafsnit V a 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit V a 1

| | ICES-underafsnit V a 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit V a 2

| | ICES-underafsnit V b 1 a |
| --- | --- |

ICES-underafsnit V b 1 a

| | ICES-underafsnit V b 1 b |
| --- | --- |

ICES-underafsnit V b 1 b

| | ICES-underafsnit V b 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit V b 2

| | ICES-afsnit VI a |
| --- | --- |

ICES-afsnit VI a

| | ICES-underafsnit VI b 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VI b 1

| | ICES-underafsnit VI b 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VI b 2

| | ICES-afsnit VII a |
| --- | --- |

ICES-afsnit VII a

| | ICES-afsnit VII b |
| --- | --- |

ICES-afsnit VII b

| | ICES-underafsnit VII c 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VII c 1

| | ICES-underafsnit VII c 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VII c 2

| | ICES-afsnit VII d |
| --- | --- |

ICES-afsnit VII d

| | ICES-afsnit VII e |
| --- | --- |

ICES-afsnit VII e

| | ICES-afsnit VII f |
| --- | --- |

ICES-afsnit VII f

| | ICES-afsnit VII g |
| --- | --- |

ICES-afsnit VII g

| | ICES-afsnit VII h |
| --- | --- |

ICES-afsnit VII h

| | ICES-underafsnit VII j 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VII j 1

| | ICES-underafsnit VII j 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VII j 2

| | ICES-underafsnit VII k 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VII k 1

| | ICES-underafsnit VII k 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VII k 2

| | ICES-afsnit VIII a |
| --- | --- |

ICES-afsnit VIII a

| | ICES-afsnit VIII b |
| --- | --- |

ICES-afsnit VIII b

| | ICES-afsnit VIII c |
| --- | --- |

ICES-afsnit VIII c

| | ICES-underafsnit VIII d 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VIII d 1

| | ICES-underafsnit VIII d 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VIII d 2

| | ICES-underafsnit VIII e 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VIII e 1

| | ICES-underafsnit VIII e 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit VIII e 2

| | ICES-afsnit IX a |
| --- | --- |

ICES-afsnit IX a

| | ICES-underafsnit IX b 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit IX b 1

| | ICES-underafsnit IX b 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit IX b 2

| | ICES-underafsnit X a 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit X a 1

| | ICES-underafsnit X a 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit X a 2

| | ICES-afsnit X b |
| --- | --- |

ICES-afsnit X b

| | ICES-underafsnit XII a 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit XII a 1

| | ICES-underafsnit XII a 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit XII a 2

| | ICES-underafsnit XII a 3 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit XII a 3

| | ICES-underafsnit XII a 4 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit XII a 4

| | ICES-afsnit XII b |
| --- | --- |

ICES-afsnit XII b

| | ICES-afsnit XII c |
| --- | --- |

ICES-afsnit XII c

| | ICES-afsnit XIV a |
| --- | --- |

ICES-afsnit XIV a

| | ICES-underafsnit XIV b 1 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit XIV b 1

| | ICES-underafsnit XIV b 2 |
| --- | --- |

ICES-underafsnit XIV b 2

| | BAL 22 |
| --- | --- |

BAL 22

| | BAL 23 |
| --- | --- |

BAL 23

| | BAL 24 |
| --- | --- |

BAL 24

| | BAL 25 |
| --- | --- |

BAL 25

| | BAL 26 |
| --- | --- |

BAL 26

| | BAL 27 |
| --- | --- |

BAL 27

| | BAL 28-1 |
| --- | --- |

BAL 28-1

| | BAL 28-2 |
| --- | --- |

BAL 28-2

| | BAL 29 |
| --- | --- |

BAL 29

| | BAL 30 |
| --- | --- |

BAL 30

| | BAL 31 |
| --- | --- |

BAL 31

| | BAL 32 |
| --- | --- |

BAL 32

Bemærk

| 1. | De fiskeristatistiske områder, som indledes med »ICES«, er blevet fastlagt af Det Internationale Havundersøgelsesråd. |
| --- | --- |

1.

De fiskeristatistiske områder, som indledes med »ICES«, er blevet fastlagt af Det Internationale Havundersøgelsesråd.

| 2. | De fiskeristatistiske områder, der indledes med »BAL«, er blevet fastlagt af Den Internationale Kommission for Fiskeriet i Østersøen. |
| --- | --- |

2.

De fiskeristatistiske områder, der indledes med »BAL«, er blevet fastlagt af Den Internationale Kommission for Fiskeriet i Østersøen.

| 3. | De data, der indberettes, skal være så detaljerede som muligt. Der bør kun anvendes »ukendte« og aggregerede områder, såfremt der ikke foreligger detaljerede data. Indberettes der detaljerede data, bør de aggregerede kategorier ikke anvendes. |
| --- | --- |

3.

De data, der indberettes, skal være så detaljerede som muligt. Der bør kun anvendes »ukendte« og aggregerede områder, såfremt der ikke foreligger detaljerede data. Indberettes der detaljerede data, bør de aggregerede kategorier ikke anvendes.

Fiskeristatistiske områder i det nordøstlige Atlanterhav

Image

Image

Image

---

BILAG II

BESKRIVELSE AF DE ICES-UNDEROMRÅDER OG -AFSNIT, DER ANVENDES I FORBINDELSE MED FISKERISTATISTIKKER OG -BESTEMMELSER I DET NORDØSTLIGE ATLANTERHAV

STATISTISK ICES-OMRÅDE (DET NORDØSTLIGE ATLANTERHAV)

Alle farvande i Atlanterhavet og Det Nordlige Ishav samt tilhørende farvande afgrænset af en linje fra den geografiske nordpol langs meridianen 40° 00′ V til Grønlands nordkyst; derfra i østlig og sydlig retning langs Grønlands kyst til punktet 44° 00′ V; derfra ret syd til 59° 00′ N; derfra ret øst til 42° 00′ V; derfra ret syd til 36° 00′ N; derfra ret øst til punktet på Spaniens kyst (landtangen Punta Marroqui) 5° 36′ V; derfra i nordvestlig og nordlig retning langs Spaniens sydvestkyst, Portugals kyst, Spaniens nordvestkyst og nordkyst samt Frankrigs, Belgiens, Nederlandenes og Tysklands kyster til den vestlige ende af Tysklands grænse mod Danmark; derfra langs Jyllands vestkyst til Thyborøn; derfra i sydlig og østlig retning langs Limfjordens sydkyst til Egense Hage; derfra i sydlig retning langs Jyllands østkyst til den østlige ende af Danmarks grænse mod Tyskland; derfra langs Tysklands, Polens, Ruslands, Litauens, Letlands, Estlands, Ruslands, Finlands, Sveriges og Norges kyster og Ruslands nordkyst til Khaborova; derfra over den vestlige indsejling til Jugorskij Sjar-strædet; derfra i vestlig og nordlig retning langs øen Vajgatjs kyst; derfra over den vestlige indsejling til Karskije Vorota-strædet; derfra mod vest og nord langs kysten af Novaja Zemljas sydø; derfra over den vestlige indsejling til Matotjkin Sjar-strædet; derfra langs vestkysten af Novaja Zemljas nordø til punktet 68° 30′ Ø; derfra ret nord til den geografiske nordpol.

Dette område svarer til statistisk område nr. 27 (Northeast Atlantic Statistical Area) i FAO International Standard Statistical Classification of Fishing Areas.

Statistisk ICES-underområde I

Farvandet afgrænset af en linje fra den geografiske nordpol langs meridianen 30° 00′ Ø til 72° 00′ N; derfra ret vest til 26° 00′ Ø; derfra ret syd til Norges kyst; derfra i østlig retning langs Norges og Ruslands kyster til Khaborova; derfra over den vestlige indsejling til Jugorskij Sjar-strædet; derfra i vestlig og nordlig retning langs øen Vajgatjs kyst; derfra over den vestlige indsejling til Karskije Vorota-strædet; derfra mod vest og nord langs kysten af Novaja Zemljas sydø; derfra over den vestlige indsejling til Matotjkin Sjar-strædet; derfra langs vestkysten af Novaja Zemljas nordø til punktet 68° 30′ Ø; derfra ret nord til den geografiske nordpol.

| — | Statistisk ICES-afsnit I a

  Den del af underområde I, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 73.98 N | 33.70 Ø |
| 74.18 N | 34.55 Ø |
| 74.36 N | 35.28 Ø |
| 74.71 N | 36.38 Ø |
| 75.14 N | 37.57 Ø |
| 75.45 N | 38.31 Ø |
| 75.84 N | 39.05 Ø |
| 76.26 N | 39.61 Ø |
| 76.61 N | 41.24 Ø |
| 76.96 N | 42.81 Ø |
| 76.90 N | 43.06 Ø |
| 76.75 N | 44.48 Ø |
| 75.99 N | 43.51 Ø |
| 75.39 N | 43.18 Ø |
| 74.82 N | 41.73 Ø |
| 73.98 N | 41.56 Ø |
| 73.17 N | 40.66 Ø |
| 72.20 N | 40.51 Ø |
| 72.26 N | 39.76 Ø |
| 72.62 N | 38.96 Ø |
| 73.04 N | 37.74 Ø |
| 73.37 N | 36.61 Ø |
| 73.56 N | 35.70 Ø |
| 73.98 N | 33.70 Ø |

—

Statistisk ICES-afsnit I a

Den del af underområde I, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

73.98 N

33.70 Ø

74.18 N

34.55 Ø

74.36 N

35.28 Ø

74.71 N

36.38 Ø

75.14 N

37.57 Ø

75.45 N

38.31 Ø

75.84 N

39.05 Ø

76.26 N

39.61 Ø

76.61 N

41.24 Ø

76.96 N

42.81 Ø

76.90 N

43.06 Ø

76.75 N

44.48 Ø

75.99 N

43.51 Ø

75.39 N

43.18 Ø

74.82 N

41.73 Ø

73.98 N

41.56 Ø

73.17 N

40.66 Ø

72.20 N

40.51 Ø

72.26 N

39.76 Ø

72.62 N

38.96 Ø

73.04 N

37.74 Ø

73.37 N

36.61 Ø

73.56 N

35.70 Ø

73.98 N

33.70 Ø

| — | Statistisk ICES-afsnit I b

  Den del af underområde I, der ligger uden for afsnit I a. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit I b

Den del af underområde I, der ligger uden for afsnit I a.

Statistisk ICES-underområde II

Farvandet afgrænset af en linje fra den geografiske nordpol langs meridianen 30° 00′ Ø til 72° 00′ N; derfra ret vest til 26° 00′ Ø; derfra ret syd til Norges kyst; derfra i vestlig og sydvestlig retning langs Norges kyst til 62° 00′ N; derfra ret vest til 4° 00′ V; derfra ret nord til 63° 00′ N; derfra ret vest til 11° 00′ V; derfra ret nord til den geografiske nordpol.

| — | Statistisk ICES-afsnit II a

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Norges kyst 62° 00′ N; derfra ret vest til 4° 00′ V; derfra ret nord til 63° 00′ N; derfra ret vest til 11° 00′ V; derfra ret nord til 72° 30′ N; derfra ret øst til 30° 00′ Ø; derfra ret syd til 72° 00′ N; derfra ret vest til 26° 00′ Ø; derfra ret syd til Norges kyst; derfra i vestlig og sydvestlig retning langs Norges kyst til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit II a 1

  Den del af afsnit II a, der ligger inden for linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 00.20 V |
| 73.50 N | 07.21 Ø |
| 73.45 N | 07.28 Ø |
| 73.14 N | 07.83 Ø |
| 72.76 N | 08.65 Ø |
| 72.49 N | 09.33 Ø |
| 72.31 N | 09.83 Ø |
| 72.18 N | 10.29 Ø |
| 71.98 N | 09.94 Ø |
| 71.91 N | 09.70 Ø |
| 71.64 N | 08.75 Ø |
| 71.36 N | 07.93 Ø |
| 71.13 N | 07.42 Ø |
| 70.79 N | 06.73 Ø |
| 70.17 N | 05.64 Ø |
| 69.79 N | 05.01 Ø |
| 69.56 N | 04.74 Ø |
| 69.32 N | 04.32 Ø |
| 69.10 N | 04.00 Ø |
| 68.86 N | 03.73 Ø |
| 68.69 N | 03.57 Ø |
| 68.46 N | 03.40 Ø |
| 68.23 N | 03.27 Ø |
| 67.98 N | 03.19 Ø |
| 67.77 N | 03.16 Ø |
| 67.57 N | 03.15 Ø |
| 67.37 N | 03.18 Ø |
| 67.18 N | 03.24 Ø |
| 67.01 N | 03.31 Ø |
| 66.84 N | 03.42 Ø |
| 66.43 N | 03.27 Ø |
| 66.39 N | 03.18 Ø |
| 66.23 N | 02.79 Ø |
| 65.95 N | 02.24 Ø |
| 65.64 N | 01.79 Ø |
| 65.38 N | 01.44 Ø |
| 65.32 N | 01.26 Ø |
| 65.08 N | 00.72 Ø |
| 64.72 N | 00.04 Ø |
| 64.43 N | 00.49 V |
| 64.84 N | 01.31 V |
| 64.92 N | 01.56 V |
| 65.13 N | 02.17 V |
| 65.22 N | 02.54 V |
| 65.39 N | 03.19 V |
| 65.47 N | 03.73 V |
| 65.55 N | 04.19 V |
| 65.59 N | 04.56 V |
| 65.69 N | 05.58 V |
| 65.96 N | 05.60 V |
| 66.22 N | 05.67 V |
| 66.47 N | 05.78 V |
| 67.09 N | 06.25 V |
| 67.61 N | 06.62 V |
| 67.77 N | 05.33 V |
| 67.96 N | 04.19 V |
| 68.10 N | 03.42 V |
| 68.33 N | 02.39 V |
| 68.55 N | 01.56 V |
| 68.86 N | 00.61 V |
| 69.14 N | 00.08 Ø |
| 69.44 N | 00.68 Ø |
| 69.76 N | 01.18 Ø |
| 69.97 N | 01.46 Ø |
| 70.21 N | 01.72 Ø |
| 70.43 N | 01.94 Ø |
| 70.63 N | 02.09 Ø |
| 70.89 N | 02.25 Ø |
| 71.14 N | 02.35 Ø |
| 71.35 N | 02.39 Ø |
| 71.61 N | 02.38 Ø |
| 71.83 N | 02.31 Ø |
| 72.01 N | 02.22 Ø |
| 72.24 N | 02.06 Ø |
| 72.43 N | 01.89 Ø |
| 72.60 N | 01.68 Ø |
| 72.75 N | 01.48 Ø |
| 72.99 N | 01.08 Ø |
| 73.31 N | 00.34 Ø |
| 73.50 N | 00.20 V |

—

Statistisk ICES-afsnit II a

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Norges kyst 62° 00′ N; derfra ret vest til 4° 00′ V; derfra ret nord til 63° 00′ N; derfra ret vest til 11° 00′ V; derfra ret nord til 72° 30′ N; derfra ret øst til 30° 00′ Ø; derfra ret syd til 72° 00′ N; derfra ret vest til 26° 00′ Ø; derfra ret syd til Norges kyst; derfra i vestlig og sydvestlig retning langs Norges kyst til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit II a 1

Den del af afsnit II a, der ligger inden for linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

73.50 N

00.20 V

73.50 N

07.21 Ø

73.45 N

07.28 Ø

73.14 N

07.83 Ø

72.76 N

08.65 Ø

72.49 N

09.33 Ø

72.31 N

09.83 Ø

72.18 N

10.29 Ø

71.98 N

09.94 Ø

71.91 N

09.70 Ø

71.64 N

08.75 Ø

71.36 N

07.93 Ø

71.13 N

07.42 Ø

70.79 N

06.73 Ø

70.17 N

05.64 Ø

69.79 N

05.01 Ø

69.56 N

04.74 Ø

69.32 N

04.32 Ø

69.10 N

04.00 Ø

68.86 N

03.73 Ø

68.69 N

03.57 Ø

68.46 N

03.40 Ø

68.23 N

03.27 Ø

67.98 N

03.19 Ø

67.77 N

03.16 Ø

67.57 N

03.15 Ø

67.37 N

03.18 Ø

67.18 N

03.24 Ø

67.01 N

03.31 Ø

66.84 N

03.42 Ø

66.43 N

03.27 Ø

66.39 N

03.18 Ø

66.23 N

02.79 Ø

65.95 N

02.24 Ø

65.64 N

01.79 Ø

65.38 N

01.44 Ø

65.32 N

01.26 Ø

65.08 N

00.72 Ø

64.72 N

00.04 Ø

64.43 N

00.49 V

64.84 N

01.31 V

64.92 N

01.56 V

65.13 N

02.17 V

65.22 N

02.54 V

65.39 N

03.19 V

65.47 N

03.73 V

65.55 N

04.19 V

65.59 N

04.56 V

65.69 N

05.58 V

65.96 N

05.60 V

66.22 N

05.67 V

66.47 N

05.78 V

67.09 N

06.25 V

67.61 N

06.62 V

67.77 N

05.33 V

67.96 N

04.19 V

68.10 N

03.42 V

68.33 N

02.39 V

68.55 N

01.56 V

68.86 N

00.61 V

69.14 N

00.08 Ø

69.44 N

00.68 Ø

69.76 N

01.18 Ø

69.97 N

01.46 Ø

70.21 N

01.72 Ø

70.43 N

01.94 Ø

70.63 N

02.09 Ø

70.89 N

02.25 Ø

71.14 N

02.35 Ø

71.35 N

02.39 Ø

71.61 N

02.38 Ø

71.83 N

02.31 Ø

72.01 N

02.22 Ø

72.24 N

02.06 Ø

72.43 N

01.89 Ø

72.60 N

01.68 Ø

72.75 N

01.48 Ø

72.99 N

01.08 Ø

73.31 N

00.34 Ø

73.50 N

00.20 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit II a 2

  Den del af afsnit II a, der ikke ligger inden for underafsnit II a 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit II a 2

Den del af afsnit II a, der ikke ligger inden for underafsnit II a 1.

| — | Statistisk ICES-afsnit II b

  Farvandet afgrænset af en linje fra den geografiske nordpol langs meridianen 30° 00′ Ø til 73° 30′ N; derfra ret vest til 11° 00′ V; derfra ret nord til den geografiske nordpol.






  — | Statistisk ICES-underafsnit II b 1

  Den del af afsnit II b, der afgrænses af følgende koordinater:






  Breddegrad | Breddegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 73.50 N | 07.21 Ø |
| 73.50 N | 00.20 V |
| 73.60 N | 00.48 V |
| 73.94 N | 01.88 V |
| 74.09 N | 02.70 V |
| 74.21 N | 05.00 V |
| 74.50 N | 04.38 V |
| 75.00 N | 04.29 V |
| 75.30 N | 04.19 V |
| 76.05 N | 04.30 V |
| 76.18 N | 04.09 V |
| 76.57 N | 02.52 V |
| 76.67 N | 02.10 V |
| 76.56 N | 01.60 V |
| 76.00 N | 00.80 Ø |
| 75.87 N | 01.12 Ø |
| 75.64 N | 01.71 Ø |
| 75.21 N | 03.06 Ø |
| 74.96 N | 04.07 Ø |
| 74.86 N | 04.55 Ø |
| 74.69 N | 05.19 Ø |
| 74.34 N | 06.39 Ø |
| 74.13 N | 06.51 Ø |
| 73.89 N | 06.74 Ø |
| 73.60 N | 07.06 Ø |
| 73.50 N | 07.21 Ø |

—

Statistisk ICES-afsnit II b

Farvandet afgrænset af en linje fra den geografiske nordpol langs meridianen 30° 00′ Ø til 73° 30′ N; derfra ret vest til 11° 00′ V; derfra ret nord til den geografiske nordpol.

—

Statistisk ICES-underafsnit II b 1

Den del af afsnit II b, der afgrænses af følgende koordinater:

Breddegrad

Breddegrad

73.50 N

07.21 Ø

73.50 N

00.20 V

73.60 N

00.48 V

73.94 N

01.88 V

74.09 N

02.70 V

74.21 N

05.00 V

74.50 N

04.38 V

75.00 N

04.29 V

75.30 N

04.19 V

76.05 N

04.30 V

76.18 N

04.09 V

76.57 N

02.52 V

76.67 N

02.10 V

76.56 N

01.60 V

76.00 N

00.80 Ø

75.87 N

01.12 Ø

75.64 N

01.71 Ø

75.21 N

03.06 Ø

74.96 N

04.07 Ø

74.86 N

04.55 Ø

74.69 N

05.19 Ø

74.34 N

06.39 Ø

74.13 N

06.51 Ø

73.89 N

06.74 Ø

73.60 N

07.06 Ø

73.50 N

07.21 Ø

| — | Statistisk ICES-underafsnit II b 2

  Den del af afsnit II b, der ikke ligger inden for underafsnit II b 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit II b 2

Den del af afsnit II b, der ikke ligger inden for underafsnit II b 1.

Statistisk ICES-underområde III

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Norges kyst 7° 00′ Ø; derfra ret syd til 57° 30′ N; derfra ret øst til 8° 00′ Ø; derfra ret syd til 57° 00′ N; derfra ret øst til Danmarks kyst; derfra langs Jyllands nordvest- og østkyst til Hals; derfra over den østlige indsejling til Limfjorden til Egense Hage; derfra i sydlig retning langs Jyllands kyst til den østlige ende af Danmarks grænse mod Tyskland; herfra langs Tysklands, Polens, Ruslands, Litauens, Letlands, Estlands, Ruslands, Finlands, Sveriges og Norges kyster til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit III a

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Norges kyst 7° 00′ Ø; derfra ret syd til 57° 30′ N; derfra ret øst til 8° 00′ Ø; derfra ret syd til 57° 00′ N; derfra ret øst til Danmarks kyst; derfra langs Jyllands nordvest- og østkyst til Hals; derfra over den østlige indsejling til Limfjorden til Egense Hage; derfra i sydlig retning langs Jyllands kyst til Hassensør; derfra over Storebælt til Gnibens spids; derfra langs Sjællands nordkyst til Gilbjerg Hoved; derfra over den nordlige indsejling til Øresund til Kullen på Sveriges kyst; derfra i østlig og nordlig retning langs Sveriges vestkyst og Norges sydkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit III a

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Norges kyst 7° 00′ Ø; derfra ret syd til 57° 30′ N; derfra ret øst til 8° 00′ Ø; derfra ret syd til 57° 00′ N; derfra ret øst til Danmarks kyst; derfra langs Jyllands nordvest- og østkyst til Hals; derfra over den østlige indsejling til Limfjorden til Egense Hage; derfra i sydlig retning langs Jyllands kyst til Hassensør; derfra over Storebælt til Gnibens spids; derfra langs Sjællands nordkyst til Gilbjerg Hoved; derfra over den nordlige indsejling til Øresund til Kullen på Sveriges kyst; derfra i østlig og nordlig retning langs Sveriges vestkyst og Norges sydkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit III b og c

  Farvandet afgrænset af en linje fra Hassensør på Jyllands østkyst til Gnibens spids på Sjællands vestkyst; derfra langs Sjællands nordkyst til Gilbjerg Hoved; derfra over den nordlige indsejling til Øresund til Kullen på Sveriges kyst; derfra i sydlig retning langs Sveriges kyst til Falsterbo fyr; derfra over den sydlige indsejling til Øresund til Stevns fyr; derfra langs Sjællands sydøstkyst; derfra over den østlige indsejling til Storstrømmen; derfra langs Falsters østkyst til Gedser; derfra til Darsser Ort på Tysklands kyst; derfra i sydvestlig retning langs Tysklands kyst og Jyllands østkyst til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit 22 (BAL 22)

  Farvandet afgrænset af en linje fra Hassensør (56° 09′ N, 10° 44′ Ø) på Jyllands østkyst til Gnibens spids (56° 01′ N, 11° 18′ Ø) på Sjællands vestkyst; derfra langs Sjællands vest- og sydkyst til punktet 12° 00′ Ø; derfra ret syd til Falster; derfra langs Falsters østkyst til Gedser Odde 54° 34′ N, 11° 58′ Ø); derfra ret øst til 12° 00′ Ø; derfra ret syd til Tysklands kyst; derfra i sydvestlig retning langs Tysklands kyst og Jyllands østkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit III b og c

Farvandet afgrænset af en linje fra Hassensør på Jyllands østkyst til Gnibens spids på Sjællands vestkyst; derfra langs Sjællands nordkyst til Gilbjerg Hoved; derfra over den nordlige indsejling til Øresund til Kullen på Sveriges kyst; derfra i sydlig retning langs Sveriges kyst til Falsterbo fyr; derfra over den sydlige indsejling til Øresund til Stevns fyr; derfra langs Sjællands sydøstkyst; derfra over den østlige indsejling til Storstrømmen; derfra langs Falsters østkyst til Gedser; derfra til Darsser Ort på Tysklands kyst; derfra i sydvestlig retning langs Tysklands kyst og Jyllands østkyst til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit 22 (BAL 22)

Farvandet afgrænset af en linje fra Hassensør (56° 09′ N, 10° 44′ Ø) på Jyllands østkyst til Gnibens spids (56° 01′ N, 11° 18′ Ø) på Sjællands vestkyst; derfra langs Sjællands vest- og sydkyst til punktet 12° 00′ Ø; derfra ret syd til Falster; derfra langs Falsters østkyst til Gedser Odde 54° 34′ N, 11° 58′ Ø); derfra ret øst til 12° 00′ Ø; derfra ret syd til Tysklands kyst; derfra i sydvestlig retning langs Tysklands kyst og Jyllands østkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 23 (BAL 23)

  Farvandet afgrænset af en linje fra Gilbjerg Hoved (56° 08′ N, 12° 18′ Ø) på Sjællands nordkyst til Kullen (56° 18′ N, 12° 28′ Ø) på Sveriges kyst; derfra i sydlig retning langs Sveriges kyst til Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ Ø); derfra over den sydlige indsejling til Øresund til Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 29′ Ø) på Sjællands kyst; derfra i nordlig retning langs Sjællands østkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 23 (BAL 23)

Farvandet afgrænset af en linje fra Gilbjerg Hoved (56° 08′ N, 12° 18′ Ø) på Sjællands nordkyst til Kullen (56° 18′ N, 12° 28′ Ø) på Sveriges kyst; derfra i sydlig retning langs Sveriges kyst til Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ Ø); derfra over den sydlige indsejling til Øresund til Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 29′ Ø) på Sjællands kyst; derfra i nordlig retning langs Sjællands østkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 24 (BAL 24)

  Farvandet afgrænset af en linje fra Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 29′ Ø) på Sjællands østkyst over den sydlige indsejling til Øresund til Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ Ø) på Sveriges kyst; derfra langs Sveriges sydkyst til Sandhammaren fyr (55° 24′ N, 14° 12′ 12' Ø); derfra til Hammerodde fyr (55° 18′ N, 14° 47′ Ø) på Bornholms nordkyst; derfra langs Bornholms vest- og sydkyst til punktet 15°00' Ø; derfra ret syd til Polens kyst; derfra i vestlig retning langs Polens og Tysklands kyster til punktet 12° 00′ Ø; derfra ret nord til punktet 54° 34′ N, 12° 00′ Ø; derfra ret vest til Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ Ø); derfra langs Falsters øst- og nordkyst til punktet 12° 00′ Ø; derfra ret nord til Sjællands sydkyst; derfra i vestlig og nordlig retning langs Sjællands vestkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 24 (BAL 24)

Farvandet afgrænset af en linje fra Stevns fyr (55° 19′ N, 12° 29′ Ø) på Sjællands østkyst over den sydlige indsejling til Øresund til Falsterbo fyr (55° 23′ N, 12° 50′ Ø) på Sveriges kyst; derfra langs Sveriges sydkyst til Sandhammaren fyr (55° 24′ N, 14° 12′ 12' Ø); derfra til Hammerodde fyr (55° 18′ N, 14° 47′ Ø) på Bornholms nordkyst; derfra langs Bornholms vest- og sydkyst til punktet 15°00' Ø; derfra ret syd til Polens kyst; derfra i vestlig retning langs Polens og Tysklands kyster til punktet 12° 00′ Ø; derfra ret nord til punktet 54° 34′ N, 12° 00′ Ø; derfra ret vest til Gedser Odde (54° 34′ N, 11° 58′ Ø); derfra langs Falsters øst- og nordkyst til punktet 12° 00′ Ø; derfra ret nord til Sjællands sydkyst; derfra i vestlig og nordlig retning langs Sjællands vestkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 25 (BAL 25)

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges østkyst 56° 30′ N; derfra ret øst til Ölands vestkyst; derfra syd om Öland til punktet på østkysten 56° 30′ N og derfra ret øst til 18° 00′ Ø; derfra ret syd til Polens kyst; derfra i vestlig retning langs Polens kyst til punktet 15° 00′ Ø; derfra ret nord til Bornholm; derfra langs Bornholms syd- og vestkyst til Hammerodde fyr (55° 18′ N, 14° 47′ Ø); derfra til Sandhammaren fyr (55° 24′ N, 14° 12′ Ø) på Sveriges sydkyst; derfra i nordlig retning langs Sveriges østkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 25 (BAL 25)

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges østkyst 56° 30′ N; derfra ret øst til Ölands vestkyst; derfra syd om Öland til punktet på østkysten 56° 30′ N og derfra ret øst til 18° 00′ Ø; derfra ret syd til Polens kyst; derfra i vestlig retning langs Polens kyst til punktet 15° 00′ Ø; derfra ret nord til Bornholm; derfra langs Bornholms syd- og vestkyst til Hammerodde fyr (55° 18′ N, 14° 47′ Ø); derfra til Sandhammaren fyr (55° 24′ N, 14° 12′ Ø) på Sveriges sydkyst; derfra i nordlig retning langs Sveriges østkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 26 (BAL 26)

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 56° 30′ N, 18° 00′ Ø, derfra ret øst til Letlands vestkyst; derfra i sydlig retning langs Letlands, Litauens, Ruslands og Polens kyster til punktet på Polens kyst 18° 00′ Ø; derfra ret nord til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 26 (BAL 26)

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 56° 30′ N, 18° 00′ Ø, derfra ret øst til Letlands vestkyst; derfra i sydlig retning langs Letlands, Litauens, Ruslands og Polens kyster til punktet på Polens kyst 18° 00′ Ø; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 27 (BAL 27)

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges fastlandskyst 59° 41′ N, 19° 00′ Ø; derfra ret syd til Gotlands nordkyst; derfra i sydlig retning langs Gotlands vestkyst til punktet 57° 00′ N; derfra ret vest til 18° 00′ Ø; derfra ret syd til 56° 30′ N; derfra ret vest til Ölands østkyst; derfra syd om Öland til punktet på øens vestkyst 56° 30′ N; derfra ret vest til Sveriges kyst; derfra i nordlig retning langs Sveriges østkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 27 (BAL 27)

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges fastlandskyst 59° 41′ N, 19° 00′ Ø; derfra ret syd til Gotlands nordkyst; derfra i sydlig retning langs Gotlands vestkyst til punktet 57° 00′ N; derfra ret vest til 18° 00′ Ø; derfra ret syd til 56° 30′ N; derfra ret vest til Ölands østkyst; derfra syd om Öland til punktet på øens vestkyst 56° 30′ N; derfra ret vest til Sveriges kyst; derfra i nordlig retning langs Sveriges østkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 28 (BAL 28)

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 58° 30′ N, 19° 00′ Ø; derfra ret øst til Saaremaas vestkyst; derfra nord om Saaremaa til punktet på øens østkyst 58° 30′ N; derfra ret øst til Estlands kyst; derfra i sydlig retning langs Estlands og Letlands vestkyst til punktet 56° 30′ N; derfra ret vest til 18° 00′ Ø; derfra ret nord til 57° 00′ N; derfra ret øst til Gotlands vestkyst; derfra i nordlig retning til punktet på Gotlands nordkyst 19° 00′ Ø; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit 28-1 (BAL 28.1)
  Farvandet afgrænset mod vest af en ret linje fra Ovisi fyr (57° 34.1234′ N, 21° 42.9574′ Ø) på Letlands vestkyst til sydspidsen af Kap Loode (57° 57.4760′ N, 21° 58.2789′ Ø) på Saaremaa, derfra mod syd til det sydligste punkt på halvøen Sõrve og derfra mod nordøst langs Saaremaas østkyst, og mod nord af en ret linje fra 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ Ø til 58° 30′ N, 23° 41.1′ Ø. |
| --- | --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 28 (BAL 28)

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 58° 30′ N, 19° 00′ Ø; derfra ret øst til Saaremaas vestkyst; derfra nord om Saaremaa til punktet på øens østkyst 58° 30′ N; derfra ret øst til Estlands kyst; derfra i sydlig retning langs Estlands og Letlands vestkyst til punktet 56° 30′ N; derfra ret vest til 18° 00′ Ø; derfra ret nord til 57° 00′ N; derfra ret øst til Gotlands vestkyst; derfra i nordlig retning til punktet på Gotlands nordkyst 19° 00′ Ø; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit 28-1 (BAL 28.1)

Farvandet afgrænset mod vest af en ret linje fra Ovisi fyr (57° 34.1234′ N, 21° 42.9574′ Ø) på Letlands vestkyst til sydspidsen af Kap Loode (57° 57.4760′ N, 21° 58.2789′ Ø) på Saaremaa, derfra mod syd til det sydligste punkt på halvøen Sõrve og derfra mod nordøst langs Saaremaas østkyst, og mod nord af en ret linje fra 58° 30.0′ N, 23° 13.2′ Ø til 58° 30′ N, 23° 41.1′ Ø.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 28-2 (BAL 28.2)
  Den del af underafsnit 28, der ligger uden for underafsnit 28-1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 28-2 (BAL 28.2)

Den del af underafsnit 28, der ligger uden for underafsnit 28-1.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 29 (BAL 29)

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges østlige fastlandskyst 60° 30′ N; derfra ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra i sydlig retning langs Finlands vest- og sydkyst til punktet på den sydlige fastlandskyst 23° 00′ Ø; derfra ret syd til 59° 00′ N; derfra ret øst til Estlands fastlandskyst; derfra i sydlig retning langs Estlands vestkyst til punktet 58° 30′ N; derfra ret vest til Saaremaas østkyst; derfra nord om Saaremaa til punktet på øens vestkyst 58° 30′ N; derfra ret vest til 19° 00′ Ø; derfra ret nord til punktet på Sveriges østlige fastlandskyst 59° 41′ N; derfra i nordlig retning langs Sveriges østkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 29 (BAL 29)

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges østlige fastlandskyst 60° 30′ N; derfra ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra i sydlig retning langs Finlands vest- og sydkyst til punktet på den sydlige fastlandskyst 23° 00′ Ø; derfra ret syd til 59° 00′ N; derfra ret øst til Estlands fastlandskyst; derfra i sydlig retning langs Estlands vestkyst til punktet 58° 30′ N; derfra ret vest til Saaremaas østkyst; derfra nord om Saaremaa til punktet på øens vestkyst 58° 30′ N; derfra ret vest til 19° 00′ Ø; derfra ret nord til punktet på Sveriges østlige fastlandskyst 59° 41′ N; derfra i nordlig retning langs Sveriges østkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 30 (BAL 30)

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges østkyst 63° 30′ N; derfra ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra i sydlig retning langs Finlands kyst til punktet 60° 30′ N; derfra ret vest til Sveriges fastlandskyst; derfra i nordlig retning langs Sveriges østkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 30 (BAL 30)

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges østkyst 63° 30′ N; derfra ret øst til Finlands fastlandskyst; derfra i sydlig retning langs Finlands kyst til punktet 60° 30′ N; derfra ret vest til Sveriges fastlandskyst; derfra i nordlig retning langs Sveriges østkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 31 (BAL 31)

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges østkyst 63° 30′ N; derfra nord om Den Botniske Bugt til punktet på Finlands vestlige fastlandskyst 63° 30′ N; derfra ret vest til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 31 (BAL 31)

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Sveriges østkyst 63° 30′ N; derfra nord om Den Botniske Bugt til punktet på Finlands vestlige fastlandskyst 63° 30′ N; derfra ret vest til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit 32 (BAL 32)

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Finlands sydkyst 23° 00′ Ø; derfra øst om Den Finske Bugt til punktet på Estlands vestkyst 59° 00′ N; derfra ret vest til 23° 00′ Ø; derfra ret nord til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit 32 (BAL 32)

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Finlands sydkyst 23° 00′ Ø; derfra øst om Den Finske Bugt til punktet på Estlands vestkyst 59° 00′ N; derfra ret vest til 23° 00′ Ø; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

Statistisk ICES-underområde IV

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Norges kyst 62° 00′ N; derfra ret vest til 4° 00′ derfra ret syd til Skotlands kyst; derfra i østlig og sydlig retning langs Skotlands og Englands kyster til punktet 51° 00′ N; derfra ret øst til Frankrigs kyst; derfra i nordøstlig retning langs Frankrigs, Belgiens, Nederlandenes og Tysklands kyster til den vestlige ende af grænsen mod Danmark; derfra langs Jyllands vestkyst til Thyborøn; derfra i sydlig og østlig retning langs Limfjordens sydkyst til Egense Hage; derfra over den østlige indsejling til Limfjorden til Hals; derfra i vestlig retning langs Limfjordens nordkyst til det sydligste punkt på Agger Tange; derfra i nordlig retning langs Jyllands vestkyst til punktet 57° 00′ N; derfra ret vest til 8° 00′ Ø; derfra ret nord til 57° 30′ N; derfra ret vest til 7° 00′ Ø; derfra ret nord til Norges kyst; derfra i nordvestlig retning langs Norges kyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit IV a

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Norges kyst 62° 00′ N; derfra ret vest til 3° 00′ V; derfra ret syd til Skotlands kyst; derfra i østlig og sydlig retning langs Skotlands kyst til punktet 57° 30′ N; derfra ret 7° 00′ Ø; derfra ret nord til Norges kyst; derfra i nordvestlig retning langs Norges kyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit IV a

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Norges kyst 62° 00′ N; derfra ret vest til 3° 00′ V; derfra ret syd til Skotlands kyst; derfra i østlig og sydlig retning langs Skotlands kyst til punktet 57° 30′ N; derfra ret 7° 00′ Ø; derfra ret nord til Norges kyst; derfra i nordvestlig retning langs Norges kyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit IV b

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Danmarks vestkyst 57° 00′ N; derfra ret vest til 8°00' Ø; derfra ret nord til 8° 00′ Ø; derfra ret nord til 57° 30′ 30' N; derfra ret vest til Skotlands kyst; derfra i sydlig retning langs Skotlands og Englands kyster til punktet 53° 30′ N; derfra ret øst til Tysklands kyst; derfra i nordøstlig retning langs Jyllands kyst til Thyborøn; derfra i sydlig og østlig retning langs Limfjordens sydkyst til Egense Hage; derfra over den østlige indsejling til Limfjorden til Hals; derfra i vestlig retning langs Limfjordens nordkyst til det sydligste punkt på Agger Tange; derfra i nordlig retning langs Jyllands vestkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit IV b

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Danmarks vestkyst 57° 00′ N; derfra ret vest til 8°00' Ø; derfra ret nord til 8° 00′ Ø; derfra ret nord til 57° 30′ 30' N; derfra ret vest til Skotlands kyst; derfra i sydlig retning langs Skotlands og Englands kyster til punktet 53° 30′ N; derfra ret øst til Tysklands kyst; derfra i nordøstlig retning langs Jyllands kyst til Thyborøn; derfra i sydlig og østlig retning langs Limfjordens sydkyst til Egense Hage; derfra over den østlige indsejling til Limfjorden til Hals; derfra i vestlig retning langs Limfjordens nordkyst til det sydligste punkt på Agger Tange; derfra i nordlig retning langs Jyllands vestkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit IV c

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Tysklands vestkyst 53° 30′ N; derfra ret vest til Englands kyst; derfra i sydlig retning til punktet 51° 00′ N; derfra ret øst til Frankrigs kyst; derfra i nordøstlig retning langs Frankrigs, Belgiens, Nederlandenes og Tysklands kyster til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit IV c

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Tysklands vestkyst 53° 30′ N; derfra ret vest til Englands kyst; derfra i sydlig retning til punktet 51° 00′ N; derfra ret øst til Frankrigs kyst; derfra i nordøstlig retning langs Frankrigs, Belgiens, Nederlandenes og Tysklands kyster til begyndelsespunktet.

Statistisk ICES-underområde V

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 68° 00′ N, 11° 00′ V; derfra ret vest til 27° 00′ V; derfra ret syd til 62° 00′ N; derfra ret øst til 15° 00′ V; derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ derfra ret nord til 60° 30′ N; derfra ret øst til 4° 00′ V; derfra ret nord til 63° 00′ N; derfra ret vest til 11° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit V a

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 68° 00′ N, 11° 00′ V; derfra ret vest til 27° 00′ V; derfra ret syd til 62° 00′ N; derfra ret øst til 15° 00′ V; derfra ret nord til 63° 00′ N; derfra ret øst 11° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit V a 1

  Området inden for det rektangel, der afgrænses af følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 63.00 N | 24.00 V |
| 62.00 N | 24.00 V |
| 62.00 N | 27.00 V |
| 63.00 N | 27.00 V |
| 63.00 N | 24.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit V a

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 68° 00′ N, 11° 00′ V; derfra ret vest til 27° 00′ V; derfra ret syd til 62° 00′ N; derfra ret øst til 15° 00′ V; derfra ret nord til 63° 00′ N; derfra ret øst 11° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit V a 1

Området inden for det rektangel, der afgrænses af følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

63.00 N

24.00 V

62.00 N

24.00 V

62.00 N

27.00 V

63.00 N

27.00 V

63.00 N

24.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit V a 2

  Den del af afsnit V a, der ikke ligger inden for underafsnit V a 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit V a 2

Den del af afsnit V a, der ikke ligger inden for underafsnit V a 1.

| — | Statistisk ICES-afsnit V b

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 63° 00′ N, 4° 00′ V; derfra ret vest til 15° 00′ V; derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret nord til 60° 00′ N; derfra ret øst til 4° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit V b 1

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 63° 00′ N, 4° 00′ derfra ret vest til 15° 00′ V; derfra ret syd til 60° 00′ N derfra ret øst til 10°00' 10° 00′ V; derfra ret nord til 8° 00′ V; derfra langs en kompaslinje til punktet 61° 15′ N, 7° 30′ V; derfra ret syd til 60° 30′ N; derfra ret vest til 8° 00′ west; ; derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret nord til 60° 30′ N; derfra ret øst til 4° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit V b 1 a
  Den del af underafsnit V b 1, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60.49 N | 15.00 V |
| 60.71 N | 13.99 V |
| 60.15 N | 13.29 V |
| 60.00 N | 13.50 V |
| 60.00 N | 15.00 V |
| 60.49 N | 15.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit V b

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 63° 00′ N, 4° 00′ V; derfra ret vest til 15° 00′ V; derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret nord til 60° 00′ N; derfra ret øst til 4° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit V b 1

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 63° 00′ N, 4° 00′ derfra ret vest til 15° 00′ V; derfra ret syd til 60° 00′ N derfra ret øst til 10°00' 10° 00′ V; derfra ret nord til 8° 00′ V; derfra langs en kompaslinje til punktet 61° 15′ N, 7° 30′ V; derfra ret syd til 60° 30′ N; derfra ret vest til 8° 00′ west; ; derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret nord til 60° 30′ N; derfra ret øst til 4° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit V b 1 a

Den del af underafsnit V b 1, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

60.49 N

15.00 V

60.71 N

13.99 V

60.15 N

13.29 V

60.00 N

13.50 V

60.00 N

15.00 V

60.49 N

15.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit V b 1 b
  Den del af underafsnit V b 1, der ikke ligger inden for underafsnit V b 1a. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit V b 1 b

Den del af underafsnit V b 1, der ikke ligger inden for underafsnit V b 1a.

| — | Statistisk ICES-underafsnit V b 2

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 60° 00′ N, 10° 00′ V; derfra ret nord til 61° 30′ N; derfra ret øst til 8° 00′ V; derfra langs en kompaslinje til punktet 61° 15′ N, 7° 30′ V; derfra ret syd til 60° 30′ N; derfra ret vest til 8° 00′ V; derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret vest til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit V b 2

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 60° 00′ N, 10° 00′ V; derfra ret nord til 61° 30′ N; derfra ret øst til 8° 00′ V; derfra langs en kompaslinje til punktet 61° 15′ N, 7° 30′ V; derfra ret syd til 60° 30′ N; derfra ret vest til 8° 00′ V; derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret vest til begyndelsespunktet.

Statistisk ICES-underområde VI

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Skotlands nordkyst 4° 00′ V; derfra ret nord til 60° 30′ N; derfra ret vest til 5° 00′ V; derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 54° 30′ N; derfra ret øst til Irlands kyst; derfra i nordlig og østlig retning langs Irlands og Nordirlands kyster til punktet på Nordirlands østkyst 55° 00′ N; derfra ret øst til Skotlands kyst; derfra i nordlig retning langs Skotlands vestkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VI a

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Skotlands nordkyst 4° 00′ V; derfra ret nord til 60° 30′ N; derfra ret vest til 5° 00′ derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret vest til 12° 00′ V; derfra ret syd til 54° 30′ N; derfra ret øst til Irlands kyst; derfra i nordlig og østlig retning langs Irlands og Nordirlands kyster til punktet på Nordirlands østkyst 55° 00′ N; derfra ret øst til Skotlands kyst; derfra i nordlig retning langs Skotlands vestkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VI a

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Skotlands nordkyst 4° 00′ V; derfra ret nord til 60° 30′ N; derfra ret vest til 5° 00′ derfra ret syd til 60° 00′ N; derfra ret vest til 12° 00′ V; derfra ret syd til 54° 30′ N; derfra ret øst til Irlands kyst; derfra i nordlig og østlig retning langs Irlands og Nordirlands kyster til punktet på Nordirlands østkyst 55° 00′ N; derfra ret øst til Skotlands kyst; derfra i nordlig retning langs Skotlands vestkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VI b

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 60° 00′ N, 12° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 54° 30′ N; derfra ret øst til 12° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit VI b 1

  Den del og afsnit af VI b, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 13.50 V |
| 60.15 N | 13.29 V |
| 59.65 N | 13.99 V |
| 59.01 N | 14.57 V |
| 58.51 N | 14.79 V |
| 57.87 N | 14.88 V |
| 57.01 N | 14.63 V |
| 56.57 N | 14.34 V |
| 56.50 N | 14.44 V |
| 56.44 N | 14.54 V |
| 56.37 N | 14.62 V |
| 56.31 N | 14.72 V |
| 56.24 N | 14.80 V |
| 56.17 N | 14.89 V |
| 56.09 N | 14.97 V |
| 56.02 N | 15.04 V |
| 55.95 N | 15.11 V |
| 55.88 N | 15.19 V |
| 55.80 N | 15.27 V |
| 55.73 N | 15.34 V |
| 55.65 N | 15.41 V |
| 55.57 N | 15.47 V |
| 55.50 N | 15.54 V |
| 55.42 N | 15.60 V |
| 55.34 N | 15.65 V |
| 55.26 N | 15.70 V |
| 55.18 N | 15.75 V |
| 55.09 N | 15.79 V |
| 55.01 N | 15.83 V |
| 54.93 N | 15.87 V |
| 54.84 N | 15.90 V |
| 54.76 N | 15.92 V |
| 54.68 N | 15.95 V |
| 54.59 N | 15.97 V |
| 54.51 N | 15.99 V |
| 54.50 N | 15.99 V |
| 54.50 N | 18.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit VI b

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 60° 00′ N, 12° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 54° 30′ N; derfra ret øst til 12° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit VI b 1

Den del og afsnit af VI b, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

54.50 N

18.00 V

60.00 N

18.00 V

60.00 N

13.50 V

60.15 N

13.29 V

59.65 N

13.99 V

59.01 N

14.57 V

58.51 N

14.79 V

57.87 N

14.88 V

57.01 N

14.63 V

56.57 N

14.34 V

56.50 N

14.44 V

56.44 N

14.54 V

56.37 N

14.62 V

56.31 N

14.72 V

56.24 N

14.80 V

56.17 N

14.89 V

56.09 N

14.97 V

56.02 N

15.04 V

55.95 N

15.11 V

55.88 N

15.19 V

55.80 N

15.27 V

55.73 N

15.34 V

55.65 N

15.41 V

55.57 N

15.47 V

55.50 N

15.54 V

55.42 N

15.60 V

55.34 N

15.65 V

55.26 N

15.70 V

55.18 N

15.75 V

55.09 N

15.79 V

55.01 N

15.83 V

54.93 N

15.87 V

54.84 N

15.90 V

54.76 N

15.92 V

54.68 N

15.95 V

54.59 N

15.97 V

54.51 N

15.99 V

54.50 N

15.99 V

54.50 N

18.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit VI b 2

  Den del af afsnit VI b, der ikke ligger inden for underafsnit VI b 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit VI b 2

Den del af afsnit VI b, der ikke ligger inden for underafsnit VI b 1.

Statistisk ICES-underområde VII

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Irlands vestkyst 54° 30′ N; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til Frankrigs kyst; derfra i nordlig og nordøstlig retning langs Frankrigs kyst til punktet 51° 00′ N; derfra ret vest til Englands sydøstkyst; derfra i vestlig og nordlig retning langs Englands, Wales' og Skotlands kyster til punktet på Skotlands vestkyst 55° 00′ N; derfra ret vest til Nordirlands kyst; derfra i nordlig og vestlig retning langs Nordirlands og Irlands kyster til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII a

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Skotlands vestkyst 55° 00′ N; derfra ret vest til Nordirlands kyst; derfra i sydlig retning langs Nordirlands og Irlands kyster til punktet på Irlands sydøstkyst 52° 00′ N; derfra ret øst til Wales' kyst; derfra i nordøstlig og nordlig retning langs Wales', Englands og Skotlands kyster til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VII a

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Skotlands vestkyst 55° 00′ N; derfra ret vest til Nordirlands kyst; derfra i sydlig retning langs Nordirlands og Irlands kyster til punktet på Irlands sydøstkyst 52° 00′ N; derfra ret øst til Wales' kyst; derfra i nordøstlig og nordlig retning langs Wales', Englands og Skotlands kyster til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII b

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Irlands vestkyst 54° 30′ N; derfra ret vest til 12° 00' V; derfra ret syd til 52° 30′ N; derfra ret øst til Irlands kyst; derfra i nordlig retning langs Irlands vestkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VII b

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Irlands vestkyst 54° 30′ N; derfra ret vest til 12° 00' V; derfra ret syd til 52° 30′ N; derfra ret øst til Irlands kyst; derfra i nordlig retning langs Irlands vestkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII c

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 54° 30′ N, 12° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 52° 30′ N; derfra ret øst til 12° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit VII c 1

  Den del af afsnit VII c, der afgrænses af følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 54.50 N | 15.99 V |
| 54.42 N | 15.99 V |
| 54.34 N | 16.00 V |
| 54.25 N | 16.01 V |
| 54.17 N | 16.01 V |
| 54.08 N | 16.01 V |
| 53.99 N | 16.00 V |
| 53.91 N | 15.99 V |
| 53.82 N | 15.97 V |
| 53.74 N | 15.96 V |
| 53.66 N | 15.94 V |
| 53.57 N | 15.91 V |
| 53.49 N | 15.90 V |
| 53.42 N | 15.89 V |
| 53.34 N | 15.88 V |
| 53.26 N | 15.86 V |
| 53.18 N | 15.84 V |
| 53.10 N | 15.88 V |
| 53.02 N | 15.92 V |
| 52.94 N | 15.95 V |
| 52.86 N | 15.98 V |
| 52.77 N | 16.00 V |
| 52.69 N | 16.02 V |
| 52.61 N | 16.04 V |
| 52.52 N | 16.06 V |
| 52.50 N | 16.06 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 15.99 V |

—

Statistisk ICES-afsnit VII c

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 54° 30′ N, 12° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 52° 30′ N; derfra ret øst til 12° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit VII c 1

Den del af afsnit VII c, der afgrænses af følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

54.50 N

15.99 V

54.42 N

15.99 V

54.34 N

16.00 V

54.25 N

16.01 V

54.17 N

16.01 V

54.08 N

16.01 V

53.99 N

16.00 V

53.91 N

15.99 V

53.82 N

15.97 V

53.74 N

15.96 V

53.66 N

15.94 V

53.57 N

15.91 V

53.49 N

15.90 V

53.42 N

15.89 V

53.34 N

15.88 V

53.26 N

15.86 V

53.18 N

15.84 V

53.10 N

15.88 V

53.02 N

15.92 V

52.94 N

15.95 V

52.86 N

15.98 V

52.77 N

16.00 V

52.69 N

16.02 V

52.61 N

16.04 V

52.52 N

16.06 V

52.50 N

16.06 V

52.50 N

18.00 V

54.50 N

18.00 V

54.50 N

15.99 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit VII c 2

  Den del af afsnit VII c, der ikke ligger inden for underafsnit VII c 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit VII c 2

Den del af afsnit VII c, der ikke ligger inden for underafsnit VII c 1.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII d

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Frankrigs vestkyst 51° 00′ N; derfra ret vest til Englands kyst; derfra i vestlig retning langs Englands sydkyst til 2° 00′ V; derfra syd til Frankrigs kyst til Cape de la Hague; derfra i nordøstlig retning langs Frankrigs kyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VII d

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Frankrigs vestkyst 51° 00′ N; derfra ret vest til Englands kyst; derfra i vestlig retning langs Englands sydkyst til 2° 00′ V; derfra syd til Frankrigs kyst til Cape de la Hague; derfra i nordøstlig retning langs Frankrigs kyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII e

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Englands sydkyst 2° 00′ V; derfra i sydlig og vestlig retning langs Englands kyst til punktet på sydvestkysten 50° 00′ N; derfra ret vest til 7° 00′ V; derfra ret syd til 49° 30′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til Frankrigs kyst; derfra i nordlig og nordøstlig retning langs Frankrigs kyst til Cape de la Hague; derfra ret nord til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VII e

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Englands sydkyst 2° 00′ V; derfra i sydlig og vestlig retning langs Englands kyst til punktet på sydvestkysten 50° 00′ N; derfra ret vest til 7° 00′ V; derfra ret syd til 49° 30′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til Frankrigs kyst; derfra i nordlig og nordøstlig retning langs Frankrigs kyst til Cape de la Hague; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII f

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Wales' sydkyst 5° 00′ V; derfra ret syd til 51° 00′ N; derfra ret vest til 6° 00′ V; derfra ret syd til 50° 30′ N; derfra ret vest til 7° 00′ V; derfra ret syd til 50° 00′ N; derfra ret øst til Englands kyst; derfra langs Englands sydvestkyst og Wales' sydkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VII f

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Wales' sydkyst 5° 00′ V; derfra ret syd til 51° 00′ N; derfra ret vest til 6° 00′ V; derfra ret syd til 50° 30′ N; derfra ret vest til 7° 00′ V; derfra ret syd til 50° 00′ N; derfra ret øst til Englands kyst; derfra langs Englands sydvestkyst og Wales' sydkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII g

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Wales’ vestkyst 52° 00′ N; derfra ret vest til Irlands sydøstkyst; derfra i sydvestlig retning langs Irlands kyst til punktet 9° 00′ V; derfra ret syd til 50° 00′ N; derfra ret øst til 7° 00′ V; derfra ret nord til 50° 30′ N; derfra ret øst til 6° 00′ V; derfra ret nord til 51° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret nord til Wales' sydkyst; derfra i nordvestlig retning langs Wales' kyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VII g

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Wales’ vestkyst 52° 00′ N; derfra ret vest til Irlands sydøstkyst; derfra i sydvestlig retning langs Irlands kyst til punktet 9° 00′ V; derfra ret syd til 50° 00′ N; derfra ret øst til 7° 00′ V; derfra ret nord til 50° 30′ N; derfra ret øst til 6° 00′ V; derfra ret nord til 51° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret nord til Wales' sydkyst; derfra i nordvestlig retning langs Wales' kyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII h

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 50° 00′ N, 7° 00′ V; derfra ret vest til 9° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret nord til 49° 30′ N; derfra ret vest til 7° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VII h

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 50° 00′ N, 7° 00′ V; derfra ret vest til 9° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret nord til 49° 30′ N; derfra ret vest til 7° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII j

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Irlands vestkyst 52° 30′ N; derfra ret vest til 12° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til 9° 00′ V; derfra ret nord til Irlands sydkyst; derfra i nordlig retning langs Irlands kyst til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit VII j 1

  Farvandet i afsnit VII j, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.43 N | 12.00 V |
| 48.42 N | 11.99 V |
| 48.39 N | 11.87 V |
| 48.36 N | 11.75 V |
| 48.33 N | 11.64 V |
| 48.30 N | 11.52 V |
| 48.27 N | 11.39 V |
| 48.25 N | 11.27 V |
| 48.23 N | 11.14 V |
| 48.21 N | 11.02 V |
| 48.19 N | 10.89 V |
| 48.17 N | 10.77 V |
| 48.03 N | 10.68 V |
| 48.00 N | 10.64 V |
| 48.00 N | 12.00 V |
| 48.43 N | 12.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit VII j

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Irlands vestkyst 52° 30′ N; derfra ret vest til 12° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til 9° 00′ V; derfra ret nord til Irlands sydkyst; derfra i nordlig retning langs Irlands kyst til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit VII j 1

Farvandet i afsnit VII j, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

48.43 N

12.00 V

48.42 N

11.99 V

48.39 N

11.87 V

48.36 N

11.75 V

48.33 N

11.64 V

48.30 N

11.52 V

48.27 N

11.39 V

48.25 N

11.27 V

48.23 N

11.14 V

48.21 N

11.02 V

48.19 N

10.89 V

48.17 N

10.77 V

48.03 N

10.68 V

48.00 N

10.64 V

48.00 N

12.00 V

48.43 N

12.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit VII j 2

  Farvandet i afsnit VII j, der ikke ligger inden for underafsnit VII j 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit VII j 2

Farvandet i afsnit VII j, der ikke ligger inden for underafsnit VII j 1.

| — | Statistisk ICES-afsnit VII k

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 52° 30′ N, 12° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til 12° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit VII k 1

  Den del af afsnit VII k, der afgrænses af linjerne mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 16.06 V |
| 52.44 N | 16.07 V |
| 52.36 N | 16.08 V |
| 52.27 N | 16.09 V |
| 52.19 N | 16.09 V |
| 52.11 N | 16.09 V |
| 52.02 N | 16.08 V |
| 51.94 N | 16.07 V |
| 51.85 N | 16.07 V |
| 51.77 N | 16.05 V |
| 51.68 N | 16.04 V |
| 51.60 N | 16.02 V |
| 51.52 N | 15.99 V |
| 51.43 N | 15.96 V |
| 51.34 N | 15.93 V |
| 51.27 N | 15.90 V |
| 51.18 N | 15.86 V |
| 51.10 N | 15.82 V |
| 51.02 N | 15.77 V |
| 50.94 N | 15.73 V |
| 50.86 N | 15.68 V |
| 50.78 N | 15.63 V |
| 50.70 N | 15.57 V |
| 50.62 N | 15.52 V |
| 50.54 N | 15.47 V |
| 50.47 N | 15.42 V |
| 50.39 N | 15.36 V |
| 50.32 N | 15.30 V |
| 50.24 N | 15.24 V |
| 50.17 N | 15.17 V |
| 50.10 N | 15.11 V |
| 50.03 N | 15.04 V |
| 49.96 N | 14.97 V |
| 49.89 N | 14.89 V |
| 49.82 N | 14.82 V |
| 49.75 N | 14.74 V |
| 49.69 N | 14.65 V |
| 49.62 N | 14.57 V |
| 49.56 N | 14.48 V |
| 49.50 N | 14.39 V |
| 49.44 N | 14.30 V |
| 49.38 N | 14.22 V |
| 49.32 N | 14.13 V |
| 49.27 N | 14.04 V |
| 49.21 N | 13.95 V |
| 49.15 N | 13.86 V |
| 49.10 N | 13.77 V |
| 49.05 N | 13.67 V |
| 49.00 N | 13.57 V |
| 48.95 N | 13.47 V |
| 48.90 N | 13.37 V |
| 48.86 N | 13.27 V |
| 48.81 N | 13.17 V |
| 48.77 N | 13.07 V |
| 48.73 N | 12.96 V |
| 48.69 N | 12.85 V |
| 48.65 N | 12.74 V |
| 48.62 N | 12.64 V |
| 48.58 N | 12.54 V |
| 48.55 N | 12.43 V |
| 48.52 N | 12.32 V |
| 48.49 N | 12.22 V |
| 48.46 N | 12.11 V |
| 48.43 N | 12.00 V |
| 48.00 N | 18.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit VII k

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 52° 30′ N, 12° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til 12° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit VII k 1

Den del af afsnit VII k, der afgrænses af linjerne mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

48.00 N

18.00 V

52.50 N

18.00 V

52.50 N

16.06 V

52.44 N

16.07 V

52.36 N

16.08 V

52.27 N

16.09 V

52.19 N

16.09 V

52.11 N

16.09 V

52.02 N

16.08 V

51.94 N

16.07 V

51.85 N

16.07 V

51.77 N

16.05 V

51.68 N

16.04 V

51.60 N

16.02 V

51.52 N

15.99 V

51.43 N

15.96 V

51.34 N

15.93 V

51.27 N

15.90 V

51.18 N

15.86 V

51.10 N

15.82 V

51.02 N

15.77 V

50.94 N

15.73 V

50.86 N

15.68 V

50.78 N

15.63 V

50.70 N

15.57 V

50.62 N

15.52 V

50.54 N

15.47 V

50.47 N

15.42 V

50.39 N

15.36 V

50.32 N

15.30 V

50.24 N

15.24 V

50.17 N

15.17 V

50.10 N

15.11 V

50.03 N

15.04 V

49.96 N

14.97 V

49.89 N

14.89 V

49.82 N

14.82 V

49.75 N

14.74 V

49.69 N

14.65 V

49.62 N

14.57 V

49.56 N

14.48 V

49.50 N

14.39 V

49.44 N

14.30 V

49.38 N

14.22 V

49.32 N

14.13 V

49.27 N

14.04 V

49.21 N

13.95 V

49.15 N

13.86 V

49.10 N

13.77 V

49.05 N

13.67 V

49.00 N

13.57 V

48.95 N

13.47 V

48.90 N

13.37 V

48.86 N

13.27 V

48.81 N

13.17 V

48.77 N

13.07 V

48.73 N

12.96 V

48.69 N

12.85 V

48.65 N

12.74 V

48.62 N

12.64 V

48.58 N

12.54 V

48.55 N

12.43 V

48.52 N

12.32 V

48.49 N

12.22 V

48.46 N

12.11 V

48.43 N

12.00 V

48.00 N

18.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit VII k 2

  Den del af afsnit VII k, der ikke ligger inden for underafsnit VII k 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit VII k 2

Den del af afsnit VII k, der ikke ligger inden for underafsnit VII k 1.

Statistisk ICES-underområde VIII

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Frankrigs vestkyst 48° 00′ N; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 43° 00′ N; derfra ret øst til Spaniens vestkyst; derfra i nordlig retning langs Spaniens og Frankrigs kyster til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VIII a

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Frankrigs vestkyst 48° 00′ N; derfra ret vest til 8° 00′ V; derfra ret syd til 47° 30′ N; derfra ret øst til 6° 00′ V; derfra ret syd til 47° 00′ 00' N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret syd til 46° 00′ N; derfra ret øst til Frankrigs kyst; derfra i nordvestlig retning langs Frankrigs kyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VIII a

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Frankrigs vestkyst 48° 00′ N; derfra ret vest til 8° 00′ V; derfra ret syd til 47° 30′ N; derfra ret øst til 6° 00′ V; derfra ret syd til 47° 00′ 00' N; derfra ret øst til 5° 00′ V; derfra ret syd til 46° 00′ N; derfra ret øst til Frankrigs kyst; derfra i nordvestlig retning langs Frankrigs kyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VIII b

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Frankrigs vestkyst 46° 00′ N; derfra ret vest til 4° 00′ V; derfra ret syd til 45° 30′ N; derfra ret øst til 3° 00′ V; derfra ret syd til 44° 30′ N; derfra ret øst til 2° 00′ V; derfra ret syd til Spaniens nordkyst; derfra langs Spaniens nordkyst og Frankrigs vestkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VIII b

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Frankrigs vestkyst 46° 00′ N; derfra ret vest til 4° 00′ V; derfra ret syd til 45° 30′ N; derfra ret øst til 3° 00′ V; derfra ret syd til 44° 30′ N; derfra ret øst til 2° 00′ V; derfra ret syd til Spaniens nordkyst; derfra langs Spaniens nordkyst og Frankrigs vestkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VIII c

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Spaniens nordkyst 2° 00′ V; derfra ret nord til 44° 30′ N; derfra ret vest til 11° 00′ V derfra ret syd til 43° 00′ N; derfra ret øst til Spaniens vestkyst; derfra i nordlig og østlig retning langs Spaniens kyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit VIII c

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Spaniens nordkyst 2° 00′ V; derfra ret nord til 44° 30′ N; derfra ret vest til 11° 00′ V derfra ret syd til 43° 00′ N; derfra ret øst til Spaniens vestkyst; derfra i nordlig og østlig retning langs Spaniens kyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit VIII d

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 48° 00′ N, 8° 00′ V; derfra ret vest til 11° 00′ V; derfra ret syd til 44° 30′ N; derfra ret øst til 3° 00′ V; derfra ret nord til 45° 30′ N; derfra ret vest til 4° 00′ V; derfra ret nord til 46° 00′ N; derfra ret vest til 5° 00′ V; derfra ret nord til 47° 00′ N; derfra ret vest til 6° 00′ V; derfra ret nord til 47° 30′ N; derfra ret vest til 8° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit VIII d 1

  Den del af afsnit VIII d, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48.00 N | 11.00 V |
| 48.00 N | 10.64 V |
| 47.77 N | 10.37 V |
| 47.45 N | 09.89 V |
| 46.88 N | 09.62 V |
| 46.34 N | 10.95 V |
| 46.32 N | 11.00 V |
| 48.00 N | 11.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit VIII d

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 48° 00′ N, 8° 00′ V; derfra ret vest til 11° 00′ V; derfra ret syd til 44° 30′ N; derfra ret øst til 3° 00′ V; derfra ret nord til 45° 30′ N; derfra ret vest til 4° 00′ V; derfra ret nord til 46° 00′ N; derfra ret vest til 5° 00′ V; derfra ret nord til 47° 00′ N; derfra ret vest til 6° 00′ V; derfra ret nord til 47° 30′ N; derfra ret vest til 8° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit VIII d 1

Den del af afsnit VIII d, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

48.00 N

11.00 V

48.00 N

10.64 V

47.77 N

10.37 V

47.45 N

09.89 V

46.88 N

09.62 V

46.34 N

10.95 V

46.32 N

11.00 V

48.00 N

11.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit VIII d 2

  Den del af afsnit VIII d, der ligger uden for underafsnit VIII d 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit VIII d 2

Den del af afsnit VIII d, der ligger uden for underafsnit VIII d 1.

| — | Statistisk ICES-afsnit VIII e

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 48° 00′ N, 11° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 43° 00′ N; derfra ret øst til 11° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit VIII e 1

  Den del af afsnit VIII e, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 V |
| 48.00 N | 18.00 V |
| 48.00 N | 11.00 V |
| 46.32 N | 11.00 V |
| 44.72 N | 13.31 V |
| 44.07 N | 13.49 V |
| 43.00 N | 13.80 V |

—

Statistisk ICES-afsnit VIII e

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 48° 00′ N, 11° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 43° 00′ N; derfra ret øst til 11° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit VIII e 1

Den del af afsnit VIII e, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

43.00 N

18.00 V

48.00 N

18.00 V

48.00 N

11.00 V

46.32 N

11.00 V

44.72 N

13.31 V

44.07 N

13.49 V

43.00 N

13.80 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit VIII e 2

  Den del af afsnit VIII e, der ikke ligger inden for underafsnit VIII e 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit VIII e 2

Den del af afsnit VIII e, der ikke ligger inden for underafsnit VIII e 1.

Statistisk ICES-underområde IX

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Spaniens nordvestkyst 43° 00′ N; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 36° 00′ N; derfra ret øst til punktet på Spaniens sydkyst (landtangen Punta Marroqui) 5° 36′ V; derfra i nordvestlig retning langs Spaniens sydvestkyst, Portugals kyst og Spaniens nordvestkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit IX a

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Spaniens nordvestkyst 43° 00′ N; derfra ret vest til 11° 00′; derfra ret syd til 36° 00′ N; derfra ret øst til punktet på Spaniens sydkyst (landtangen Punta Marroqui) 5° 36′ V; derfra i nordvestlig retning langs Spaniens sydvestkyst, Portugals kyst og Spaniens nordvestkyst til begyndelsespunktet. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit IX a

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Spaniens nordvestkyst 43° 00′ N; derfra ret vest til 11° 00′; derfra ret syd til 36° 00′ N; derfra ret øst til punktet på Spaniens sydkyst (landtangen Punta Marroqui) 5° 36′ V; derfra i nordvestlig retning langs Spaniens sydvestkyst, Portugals kyst og Spaniens nordvestkyst til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit IX b

  Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 43° 00′ N, 11° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 36° 00′ N; derfra ret øst til 11° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit IX b 1

  Den del af afsnit IX b, der afgrænses af linjen mellem følgende punkter:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 43.00 N | 18.00 V |
| 43.00 N | 13.80 V |
| 42.88 N | 13.84 V |
| 42.04 N | 13.64 V |
| 41.38 N | 13.27 V |
| 41.13 N | 13.27 V |
| 40.06 N | 13.49 V |
| 38.75 N | 13.78 V |
| 38.17 N | 13.69 V |
| 36.03 N | 12.73 V |
| 36.04 N | 15.30 V |
| 36.02 N | 17.90 V |
| 36.00 N | 18.00 V |
| 43.00 N | 18.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit IX b

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 43° 00′ N, 11° 00′ V; derfra ret vest til 18° 00′ V; derfra ret syd til 36° 00′ N; derfra ret øst til 11° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit IX b 1

Den del af afsnit IX b, der afgrænses af linjen mellem følgende punkter:

Breddegrad

Længdegrad

43.00 N

18.00 V

43.00 N

13.80 V

42.88 N

13.84 V

42.04 N

13.64 V

41.38 N

13.27 V

41.13 N

13.27 V

40.06 N

13.49 V

38.75 N

13.78 V

38.17 N

13.69 V

36.03 N

12.73 V

36.04 N

15.30 V

36.02 N

17.90 V

36.00 N

18.00 V

43.00 N

18.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit IX b 2

  Den del af afsnit IX b, der ikke ligger inden for underafsnit IX b 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit IX b 2

Den del af afsnit IX b, der ikke ligger inden for underafsnit IX b 1.

Statistisk ICES-underområde X

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 48° 00′ N, 18° 00′V; derfra ret vest til 42° 00′ V; derfra ret syd til 36° 00′ N; derfra ret øst til 18° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-afsnit X a

  Den del af underområde X, der ligger syd for 43° N.






  — | Statistisk ICES-underafsnit X a 1

  Den del af afsnit X a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 36.00 N | 18.00 V |
| 36.00 N | 22.25 V |
| 37.58 N | 20.62 V |
| 39.16 N | 21.32 V |
| 40.97 N | 23.91 V |
| 41.35 N | 24.65 V |
| 41.91 N | 25.79 V |
| 42.34 N | 28.45 V |
| 42.05 N | 29.95 V |
| 41.02 N | 35.11 V |
| 40.04 N | 35.26 V |
| 38.74 N | 35.48 V |
| 36.03 N | 31.76 V |
| 36.00 N | 32.03 V |
| 36.00 N | 42.00 V |
| 43.00 N | 42.00 V |
| 43.00 N | 18.00 V |
| 36.00 N | 18.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit X a

Den del af underområde X, der ligger syd for 43° N.

—

Statistisk ICES-underafsnit X a 1

Den del af afsnit X a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

36.00 N

18.00 V

36.00 N

22.25 V

37.58 N

20.62 V

39.16 N

21.32 V

40.97 N

23.91 V

41.35 N

24.65 V

41.91 N

25.79 V

42.34 N

28.45 V

42.05 N

29.95 V

41.02 N

35.11 V

40.04 N

35.26 V

38.74 N

35.48 V

36.03 N

31.76 V

36.00 N

32.03 V

36.00 N

42.00 V

43.00 N

42.00 V

43.00 N

18.00 V

36.00 N

18.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit X a 2

  Den del af afsnit X a, der ikke ligger inden for underafsnit X a 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-underafsnit X a 2

Den del af afsnit X a, der ikke ligger inden for underafsnit X a 1.

| — | Statistisk ICES-afsnit X b

  Den del af underområde X, der ligger nord for 43° N. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit X b

Den del af underområde X, der ligger nord for 43° N.

Statistisk ICES-underområde XII

Farvandet afgrænset af en linje, der udgår fra punktet 62° 00′ N, 15° 00′ V; derfra ret vest til 27° 00′ V; derfra ret syd til 59° 00′ N; derfra ret vest til 42° 00′ V; derfra ret syd til 48° 00′ N; derfra ret øst til 18° 00′ V; derfra ret nord til 60° 00′ N; derfra ret øst til 15° 00′ V; derfra ret nord til begyndelsespunktet.

| — | Statistisk ICES-underafsnit XII a

  Den del af underområde XII, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 15.00 V |
| 62.00 N | 27.00 V |
| 59.00 N | 27.00 V |
| 59.00 N | 42.00 V |
| 52.50 N | 42.00 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 24.00 V |
| 60.00 N | 24.00 V |
| 60.00 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 15.00 V |
| 62.00 N | 15.00 V |

—

Statistisk ICES-underafsnit XII a

Den del af underområde XII, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

62.00 N

15.00 V

62.00 N

27.00 V

59.00 N

27.00 V

59.00 N

42.00 V

52.50 N

42.00 V

52.50 N

18.00 V

54.50 N

18.00 V

54.50 N

24.00 V

60.00 N

24.00 V

60.00 N

18.00 V

60.00 N

15.00 V

62.00 N

15.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit XII a 1

  Den del af afsnit XII a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 V |
| 56.55 N | 42.00 V |
| 56.64 N | 41.50 V |
| 56.75 N | 41.00 V |
| 56.88 N | 40.50 V |
| 57.03 N | 40.00 V |
| 57.20 N | 39.50 V |
| 57.37 N | 39.00 V |
| 57.62 N | 38.50 V |
| 57.78 N | 38.25 V |
| 57.97 N | 38.00 V |
| 58.26 N | 37.50 V |
| 58.50 N | 37.20 V |
| 58.63 N | 37.00 V |
| 59.00 N | 36.77 V |
| 59.00 N | 27.00 V |
| 60.85 N | 27.00 V |
| 60.69 N | 26.46 V |
| 60.45 N | 25.09 V |
| 60.37 N | 23.96 V |
| 60.22 N | 23.27 V |
| 60.02 N | 21.76 V |
| 60.00 N | 20.55 V |
| 60.05 N | 18.65 V |
| 60.08 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 18.00 V |
| 60.00 N | 24.00 V |
| 54.50 N | 24.00 V |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 42.00 V |

—

Statistisk ICES-underafsnit XII a 1

Den del af afsnit XII a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

52.50 N

42.00 V

56.55 N

42.00 V

56.64 N

41.50 V

56.75 N

41.00 V

56.88 N

40.50 V

57.03 N

40.00 V

57.20 N

39.50 V

57.37 N

39.00 V

57.62 N

38.50 V

57.78 N

38.25 V

57.97 N

38.00 V

58.26 N

37.50 V

58.50 N

37.20 V

58.63 N

37.00 V

59.00 N

36.77 V

59.00 N

27.00 V

60.85 N

27.00 V

60.69 N

26.46 V

60.45 N

25.09 V

60.37 N

23.96 V

60.22 N

23.27 V

60.02 N

21.76 V

60.00 N

20.55 V

60.05 N

18.65 V

60.08 N

18.00 V

60.00 N

18.00 V

60.00 N

24.00 V

54.50 N

24.00 V

54.50 N

18.00 V

52.50 N

18.00 V

52.50 N

42.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit XII a 2

  Den del af afsnit XII a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 20.55 V |
| 60.00 N | 15.00 V |
| 60.49 N | 15.00 V |
| 60.44 N | 15.22 V |
| 60.11 N | 17.32 V |
| 60.05 N | 18.65 V |
| 60.00 N | 20.55 V |

—

Statistisk ICES-underafsnit XII a 2

Den del af afsnit XII a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

60.00 N

20.55 V

60.00 N

15.00 V

60.49 N

15.00 V

60.44 N

15.22 V

60.11 N

17.32 V

60.05 N

18.65 V

60.00 N

20.55 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit XII a 3

  Den del af afsnit XII a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 59.00 N | 42.00 V |
| 56.55 N | 42.00 V |
| 56.64 N | 41.50 V |
| 56.75 N | 41.00 V |
| 56.88 N | 40.50 V |
| 57.03 N | 40.00 V |
| 57.20 N | 39.50 V |
| 57.37 N | 39.00 V |
| 57.62 N | 38.50 V |
| 57.78 N | 38.25 V |
| 57.97 N | 38.00 V |
| 58.26 N | 37.50 V |
| 58.63 N | 37.00 V |
| 59.00 N | 36.77 V |
| 59.00 N | 42.00 V |

—

Statistisk ICES-underafsnit XII a 3

Den del af afsnit XII a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

59.00 N

42.00 V

56.55 N

42.00 V

56.64 N

41.50 V

56.75 N

41.00 V

56.88 N

40.50 V

57.03 N

40.00 V

57.20 N

39.50 V

57.37 N

39.00 V

57.62 N

38.50 V

57.78 N

38.25 V

57.97 N

38.00 V

58.26 N

37.50 V

58.63 N

37.00 V

59.00 N

36.77 V

59.00 N

42.00 V

| — | Statistisk ICES-underafsnit XII a 4

  Den del af afsnit XII a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 62.00 N | 27.00 V |
| 60.85 N | 27.00 V |
| 60.69 N | 26.46 V |
| 60.45 N | 25.09 V |
| 60.37 N | 23.96 V |
| 60.22 N | 23.27 V |
| 60.02 N | 21.76 V |
| 60.00 N | 20.55 V |
| 60.05 N | 18.65 V |
| 60.11 N | 17.32 V |
| 60.44 N | 15.22 V |
| 60.49 N | 15.00 V |
| 62.00 N | 15.00 V |
| 62.00 N | 27.00 V |

—

Statistisk ICES-underafsnit XII a 4

Den del af afsnit XII a, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

62.00 N

27.00 V

60.85 N

27.00 V

60.69 N

26.46 V

60.45 N

25.09 V

60.37 N

23.96 V

60.22 N

23.27 V

60.02 N

21.76 V

60.00 N

20.55 V

60.05 N

18.65 V

60.11 N

17.32 V

60.44 N

15.22 V

60.49 N

15.00 V

62.00 N

15.00 V

62.00 N

27.00 V

| — | Statistisk ICES-afsnit XII b

  Den del af underområde XII, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 60.00 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 18.00 V |
| 54.50 N | 24.00 V |
| 60.00 N | 24.00 V |
| 60.00 N | 18.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit XII b

Den del af underområde XII, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

60.00 N

18.00 V

54.50 N

18.00 V

54.50 N

24.00 V

60.00 N

24.00 V

60.00 N

18.00 V

| — | Statistisk ICES-afsnit XII c

  Den del af underområde XII, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- |
| 52.50 N | 42.00 V |
| 48.00 N | 42.00 V |
| 48.00 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 18.00 V |
| 52.50 N | 42.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit XII c

Den del af underområde XII, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

52.50 N

42.00 V

48.00 N

42.00 V

48.00 N

18.00 V

52.50 N

18.00 V

52.50 N

42.00 V

Statistisk ICES-underområde XIV

Farvandet afgrænset af en linje fra den geografiske nordpol langs meridianen 40° 00′ til Grønlands nordkyst; derfra i østlig og sydlig retning langs Grønlands kyst til punktet 44° 00′ V; derfra ret syd til 59° 00′ N; derfra ret øst til 27° 00′ V; derfra ret nord til 68° 00′ N; derfra ret øst til 11° 00′ V; derfra ret nord til den geografiske nordpol.

| — | Statistisk ICES-afsnit XIV a

  Farvandet afgrænset af en linje fra den geografiske nordpol langs meridianen 40° 00′ V til Grønlands nordkyst; derfra i østlig og sydlig retning langs Grønlands kyst til punktet på Kap Savary 68° 30′ N; derfra ret syd langs meridianen 27° 00′ V til 68° 00′ N; derfra ret øst til 11° 00′ V; derfra ret nord til den geografiske nordpol. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit XIV a

Farvandet afgrænset af en linje fra den geografiske nordpol langs meridianen 40° 00′ V til Grønlands nordkyst; derfra i østlig og sydlig retning langs Grønlands kyst til punktet på Kap Savary 68° 30′ N; derfra ret syd langs meridianen 27° 00′ V til 68° 00′ N; derfra ret øst til 11° 00′ V; derfra ret nord til den geografiske nordpol.

| — | Statistisk ICES-afsnit XIV b

  afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Grønlands sydkyst 44° 00′ V; derfra ret syd til 59° 00′ N; derfra ret øst til 27° 00′ V; derfra ret nord til punktet på Kap Savary 68° 30′ N; derfra i sydvestlig retning langs Grønlands kyst til begyndelsespunktet.






  — | Statistisk ICES-underafsnit XIV b 1

  Den del af afsnit XIV b, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:






  Breddegrad | Længdegrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 59.00 N | 27.00 V |
| 59.00 N | 36.77 V |
| 59.35 N | 36.50 V |
| 59.50 N | 36.35 V |
| 59.75 N | 36.16 V |
| 60.00 N | 35.96 V |
| 60.25 N | 35.76 V |
| 60.55 N | 35.50 V |
| 60.75 N | 35.37 V |
| 61.00 N | 35.15 V |
| 61.25 N | 34.97 V |
| 61.50 N | 34.65 V |
| 61.60 N | 34.50 V |
| 61.75 N | 34.31 V |
| 61.98 N | 34.00 V |
| 62.25 N | 33.70 V |
| 62.45 N | 33.53 V |
| 62.50 N | 33.27 V |
| 62.56 N | 33.00 V |
| 62.69 N | 32.50 V |
| 62.75 N | 32.30 V |
| 62.87 N | 32.00 V |
| 63.03 N | 31.50 V |
| 63.25 N | 31.00 V |
| 63.31 N | 30.86 V |
| 63.00 N | 30.61 V |
| 62.23 N | 29.87 V |
| 61.79 N | 29.25 V |
| 61.44 N | 28.61 V |
| 61.06 N | 27.69 V |
| 60.85 N | 27.00 V |
| 59.00 N | 27.00 V |

—

Statistisk ICES-afsnit XIV b

afgrænset af en linje, der udgår fra punktet på Grønlands sydkyst 44° 00′ V; derfra ret syd til 59° 00′ N; derfra ret øst til 27° 00′ V; derfra ret nord til punktet på Kap Savary 68° 30′ N; derfra i sydvestlig retning langs Grønlands kyst til begyndelsespunktet.

—

Statistisk ICES-underafsnit XIV b 1

Den del af afsnit XIV b, der afgrænses af linjen mellem følgende koordinater:

Breddegrad

Længdegrad

59.00 N

27.00 V

59.00 N

36.77 V

59.35 N

36.50 V

59.50 N

36.35 V

59.75 N

36.16 V

60.00 N

35.96 V

60.25 N

35.76 V

60.55 N

35.50 V

60.75 N

35.37 V

61.00 N

35.15 V

61.25 N

34.97 V

61.50 N

34.65 V

61.60 N

34.50 V

61.75 N

34.31 V

61.98 N

34.00 V

62.25 N

33.70 V

62.45 N

33.53 V

62.50 N

33.27 V

62.56 N

33.00 V

62.69 N

32.50 V

62.75 N

32.30 V

62.87 N

32.00 V

63.03 N

31.50 V

63.25 N

31.00 V

63.31 N

30.86 V

63.00 N

30.61 V

62.23 N

29.87 V

61.79 N

29.25 V

61.44 N

28.61 V

61.06 N

27.69 V

60.85 N

27.00 V

59.00 N

27.00 V

| — | Statistisk ICES-afsnit XIV b 2

  Den del af afsnit XIV b, der ikke ligger inden for underafsnit XIV b 1. |
| --- | --- |

—

Statistisk ICES-afsnit XIV b 2

Den del af afsnit XIV b, der ikke ligger inden for underafsnit XIV b 1.

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/28

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 449/2005

af 18. marts 2005

om fravigelse af forordning (EF) nr. 174/1999 for så vidt angår gyldigheden af eksportlicenser for mælk og mejeriprodukter

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 31, stk. 14, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 174/1999 af 26. januar 1999 om særlige gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 804/68 for så vidt angår anvendelsen af eksportlicenser og eksportrestitutioner for mælk og mejeriprodukter (2) fastsættes eksportlicensernes gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 174/1999 af 26. januar 1999 om særlige gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 804/68 for så vidt angår anvendelsen af eksportlicenser og eksportrestitutioner for mælk og mejeriprodukter (2) fastsættes eksportlicensernes gyldighedsperiode.

| (2) | Den Russiske Føderation har indført nye krav vedrørende godkendelsen af mælkeforarbejdningsvirksomheder i Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet (i det følgende benævnt »de nye medlemsstater«), der eksporterer til Rusland. |
| --- | --- |

(2)

Den Russiske Føderation har indført nye krav vedrørende godkendelsen af mælkeforarbejdningsvirksomheder i Tjekkiet, Estland, Cypern, Letland, Litauen, Ungarn, Malta, Polen, Slovenien og Slovakiet (i det følgende benævnt »de nye medlemsstater«), der eksporterer til Rusland.

| (3) | På trods den mejerikontrol, som de russiske veterinærmyndigheder har udført de seneste måneder, har de russiske myndigheder endnu ikke fremsendt en liste over godkendte virksomheder til de nye medlemsstaters kompetente myndigheder. |
| --- | --- |

(3)

På trods den mejerikontrol, som de russiske veterinærmyndigheder har udført de seneste måneder, har de russiske myndigheder endnu ikke fremsendt en liste over godkendte virksomheder til de nye medlemsstaters kompetente myndigheder.

| (4) | Mange erhvervsdrivende er i forventning om mejeriernes godkendelse, idet disse opfylder kravene i Rådets direktiv 92/46/EØF af 16. juni 1992 om sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af rå mælk, varmebehandlet mælk og mælkebaserede produkter (3), ikke ophørt med løbende at ansøge om eksportlicenser for at opretholde deres normale handelsforbindelser med Rusland. De vil imidlertid ikke være i stand til at anvende disse licenser inden gyldighedsperiodens udløb. |
| --- | --- |

(4)

Mange erhvervsdrivende er i forventning om mejeriernes godkendelse, idet disse opfylder kravene i Rådets direktiv 92/46/EØF af 16. juni 1992 om sundhedsbestemmelser for produktion og afsætning af rå mælk, varmebehandlet mælk og mælkebaserede produkter (3), ikke ophørt med løbende at ansøge om eksportlicenser for at opretholde deres normale handelsforbindelser med Rusland. De vil imidlertid ikke være i stand til at anvende disse licenser inden gyldighedsperiodens udløb.

| (5) | De nye russiske godkendelseskrav medfører, at EF-eksportørerne senest fra den 1. januar 2005 inden eksporten skal kunne fremlægge et bevis for, at dyr og animalske produkter, der har oprindelse i en anden medlemsstat end eksportmedlemsstaten, og som forekommer i det færdige produkt, overholder veterinær- og sundhedsbestemmelserne. |
| --- | --- |

(5)

De nye russiske godkendelseskrav medfører, at EF-eksportørerne senest fra den 1. januar 2005 inden eksporten skal kunne fremlægge et bevis for, at dyr og animalske produkter, der har oprindelse i en anden medlemsstat end eksportmedlemsstaten, og som forekommer i det færdige produkt, overholder veterinær- og sundhedsbestemmelserne.

| (6) | Da det tager nogen tid, før der kan indføres en ny administrativ ordning og relevante procedurer mellem medlemsstaterne for udstedelse og udveksling af de omhandlede før-eksportcertifikater, og da ordningen er ikke fuldt ud operativ i alle medlemsstater, vil nogle eksportører i mangel af før-eksportcertifikater ikke være i stand til at anvende eksportlicenser, der udløber den 31. januar 2005. |
| --- | --- |

(6)

Da det tager nogen tid, før der kan indføres en ny administrativ ordning og relevante procedurer mellem medlemsstaterne for udstedelse og udveksling af de omhandlede før-eksportcertifikater, og da ordningen er ikke fuldt ud operativ i alle medlemsstater, vil nogle eksportører i mangel af før-eksportcertifikater ikke være i stand til at anvende eksportlicenser, der udløber den 31. januar 2005.

| (7) | Det er under disse omstændigheder hensigtsmæssigt at forlænge gyldighedsperioden for de eksportlicenser, der blev udstedt i juli, august, september, oktober og november 2004. |
| --- | --- |

(7)

Det er under disse omstændigheder hensigtsmæssigt at forlænge gyldighedsperioden for de eksportlicenser, der blev udstedt i juli, august, september, oktober og november 2004.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Uanset artikel 6 i forordning (EF) nr. 174/1999 er de eksportlicenser med forudfastsættelse af restitutionen med Rusland som bestemmelsesland, som blev udstedt i juli, august, september, oktober og november 2004 for produkter omhandlet i nævnte artikels litra a), b), c) og d), gyldige indtil den 30. april 2005.

Artikel 2

Efter anmodning fra licensindehaveren ændrer medlemsstatens kompetente myndigheder den i artikel 1 omhandlede gyldighedsperiode.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 anvendes fra den 1. juli 2004.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 186/2004 (EUT L 29 af 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EFT L 20 af 27.1.1999, s. 8. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2250/2004 (EUT L 381 af 28.12.2004, s. 25).

2

(3)  EFT L 268 af 14.9.1992, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten fra 2003.

3

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/30

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 450/2005

af 18. marts 2005

om bevis for afslutning af toldformaliteterne i henhold til artikel 16 i forordning (EF) nr. 800/1999 i forbindelse med import af mælk og mejeriprodukter i tredjelande

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter (1), særlig artikel 31, stk. 10, tredje led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 31, stk. 10, tredje led, i forordning (EF) nr. 1255/1999 ydes restitutionen, hvis der er tale om en differentieret restitution, når det godtgøres, at produkterne har nået den destination, der er anført på licensen, eller en anden destination, som der er fastsat restitution for. Der kan gøres undtagelser fra denne bestemmelse efter proceduren i samme forordnings artikel 42, såfremt der fastlægges betingelser, der frembyder tilsvarende garantier. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 31, stk. 10, tredje led, i forordning (EF) nr. 1255/1999 ydes restitutionen, hvis der er tale om en differentieret restitution, når det godtgøres, at produkterne har nået den destination, der er anført på licensen, eller en anden destination, som der er fastsat restitution for. Der kan gøres undtagelser fra denne bestemmelse efter proceduren i samme forordnings artikel 42, såfremt der fastlægges betingelser, der frembyder tilsvarende garantier.

| (2) | Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2004 af 26. februar 2004 om fastsættelse af eksportrestitutioner for mælk og mejeriprodukter (2) har indført en differentiering af restitutionerne alt efter mejeriprodukternes destination med virkning fra den 27. februar 2004. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionens forordning (EF) nr. 351/2004 af 26. februar 2004 om fastsættelse af eksportrestitutioner for mælk og mejeriprodukter (2) har indført en differentiering af restitutionerne alt efter mejeriprodukternes destination med virkning fra den 27. februar 2004.

| (3) | I artikel 16 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (3) er det angivet, hvilke dokumenter der kan udgøre et bevis for, at toldformaliteterne i forbindelse med import i et tredjeland er afsluttet, når der er tale om en eksportrestitution, der er differentieret efter destinationen. I henhold til nævnte artikel kan Kommissionen i visse særlige tilfælde, som skal fastlægges, beslutte, at beviset for import som omhandlet i samme artikel kan føres ved hjælp af et særskilt dokument eller på anden måde. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 16 i Kommissionens forordning (EF) nr. 800/1999 af 15. april 1999 om fælles gennemførelsesbestemmelser for eksportrestitutioner for landbrugsprodukter (3) er det angivet, hvilke dokumenter der kan udgøre et bevis for, at toldformaliteterne i forbindelse med import i et tredjeland er afsluttet, når der er tale om en eksportrestitution, der er differentieret efter destinationen. I henhold til nævnte artikel kan Kommissionen i visse særlige tilfælde, som skal fastlægges, beslutte, at beviset for import som omhandlet i samme artikel kan føres ved hjælp af et særskilt dokument eller på anden måde.

| (4) | Hvis udbetalingen af restitutioner underlægges kravene i artikel 16 i forordning (EF) nr. 800/1999, vil det medføre væsentlige ændringer i de administrative procedurer for både de nationale myndigheder og eksportørerne, hvilket vil få administrative følger og resultere i betydelige finansielle byrder. Det kan i visse lande være forbundet med store administrative vanskeligheder at fremskaffe det bevis, der er omhandlet i artikel 16 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(4)

Hvis udbetalingen af restitutioner underlægges kravene i artikel 16 i forordning (EF) nr. 800/1999, vil det medføre væsentlige ændringer i de administrative procedurer for både de nationale myndigheder og eksportørerne, hvilket vil få administrative følger og resultere i betydelige finansielle byrder. Det kan i visse lande være forbundet med store administrative vanskeligheder at fremskaffe det bevis, der er omhandlet i artikel 16 i nævnte forordning.

| (5) | For at lette eksportørernes administrative og finansielle byrder og for at gøre det muligt for myndighederne og eksportørerne at indføre de nye ordninger for de pågældende produkter samt de nødvendige procedurer for korrekt gennemførelse af alle de formaliteter, der skal afsluttes, er der i Kommissionens forordning (EF) nr. 519/2004 af 19. marts 2004 om fravigelse af forordning (EF) nr. 800/1999 for så vidt angår udførsel af mælk og mejeriprodukter (4) fastsat bestemmelser om en overgangsperiode, hvori det er lettere at føre bevis for afslutning af toldformaliteterne i forbindelse med import. Disse bestemmelser udløber den 31. december 2004. |
| --- | --- |

(5)

For at lette eksportørernes administrative og finansielle byrder og for at gøre det muligt for myndighederne og eksportørerne at indføre de nye ordninger for de pågældende produkter samt de nødvendige procedurer for korrekt gennemførelse af alle de formaliteter, der skal afsluttes, er der i Kommissionens forordning (EF) nr. 519/2004 af 19. marts 2004 om fravigelse af forordning (EF) nr. 800/1999 for så vidt angår udførsel af mælk og mejeriprodukter (4) fastsat bestemmelser om en overgangsperiode, hvori det er lettere at føre bevis for afslutning af toldformaliteterne i forbindelse med import. Disse bestemmelser udløber den 31. december 2004.

| (6) | I mange af destinationslandene er der imidlertid endnu ikke indført hensigtsmæssige procedurer eller tilstrækkelige midler til fremskaffelse af de nødvendige dokumenter. For at undgå, at eksportørerne ikke får udbetalt eksportrestitutionerne som følge af manglende administrative procedurer i tredjelandene, er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en overgangsordning for 2005. På grundlag af erfaringerne med anvendelsen af forordning (EF) nr. 519/2004 bør den overgangsordning, der blev indført herved, tilpasses således, at der fastsættes bestemmelser om forelæggelse af yderligere dokumentation. |
| --- | --- |

(6)

I mange af destinationslandene er der imidlertid endnu ikke indført hensigtsmæssige procedurer eller tilstrækkelige midler til fremskaffelse af de nødvendige dokumenter. For at undgå, at eksportørerne ikke får udbetalt eksportrestitutionerne som følge af manglende administrative procedurer i tredjelandene, er det nødvendigt at fastsætte bestemmelser om en overgangsordning for 2005. På grundlag af erfaringerne med anvendelsen af forordning (EF) nr. 519/2004 bør den overgangsordning, der blev indført herved, tilpasses således, at der fastsættes bestemmelser om forelæggelse af yderligere dokumentation.

| (7) | Der henvises til bestemmelserne i artikel 20 i forordning (EF) nr. 800/1999, efter hvilke medlemsstaternes myndigheder, hvis der er tvivl om de eksporterede produkters faktiske destination, og i forbindelse med alle restitutioner kan kræve yderligere dokumentation for, at produktet faktisk er markedsført i det importerende tredjeland. |
| --- | --- |

(7)

Der henvises til bestemmelserne i artikel 20 i forordning (EF) nr. 800/1999, efter hvilke medlemsstaternes myndigheder, hvis der er tvivl om de eksporterede produkters faktiske destination, og i forbindelse med alle restitutioner kan kræve yderligere dokumentation for, at produktet faktisk er markedsført i det importerende tredjeland.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Ved eksport i henhold til artikel 31 i forordning (EF) nr. 1255/1999 af produkter henhørende under KN-kode 0401-0405, for hvilke eksportøren ikke kan forelægge det i artikel 16, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 800/1999 omhandlede bevis, anses produkterne uanset nævnte artikel for at være importeret i et tredjeland, hvis følgende tre dokumenter forelægges:

| a) | en kopi af transportdokumentet |
| --- | --- |

a)

en kopi af transportdokumentet

| b) | et bevis for losning udfærdiget af en officiel myndighed i det pågældende tredjeland eller af de officielle myndigheder i en medlemsstat, der er etableret i destinationslandet, eller af et internationalt overvågningsselskab, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 16a-16f i forordning (EF) nr. 800/1999, som attesterer, at produktet har forladt losningsstedet, eller i det mindste, at produktet, så vidt det er den bevisudstedende myndighed eller det bevisudstedende selskab bekendt, ikke efterfølgende er blevet lastet med henblik på reeksport |
| --- | --- |

b)

et bevis for losning udfærdiget af en officiel myndighed i det pågældende tredjeland eller af de officielle myndigheder i en medlemsstat, der er etableret i destinationslandet, eller af et internationalt overvågningsselskab, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 16a-16f i forordning (EF) nr. 800/1999, som attesterer, at produktet har forladt losningsstedet, eller i det mindste, at produktet, så vidt det er den bevisudstedende myndighed eller det bevisudstedende selskab bekendt, ikke efterfølgende er blevet lastet med henblik på reeksport

| c) | et bankdokument udstedt af godkendte mellemmænd, der er etableret i EF, hvori det attesteres, at betaling for den pågældende eksport er krediteret eksportørens konto hos dem, eller betalingsbeviset. |
| --- | --- |

c)

et bankdokument udstedt af godkendte mellemmænd, der er etableret i EF, hvori det attesteres, at betaling for den pågældende eksport er krediteret eksportørens konto hos dem, eller betalingsbeviset.

2.   Ved anvendelsen af artikel 20 i forordning (EF) nr. 800/1999 skal medlemsstaterne tage hensyn til bestemmelserne i stk. 1.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den gælder for eksportangivelser, der accepteres i perioden 1. januar 2005 til 31. december 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 186/2004 (EUT L 29 af 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EUT L 60 af 27.2.2004, s. 46.

2

(3)  EFT L 102 af 17.4.1999, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 671/2004 (EUT L 105 af 14.4.2004, s. 5).

3

(4)  EUT L 83 af 20.3.2004, s. 4.

4

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/32

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 451/2005

af 18. marts 2005

om importlicenser for varer inden for oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2286/2002 af 10. december 2002 om ordningen for landbrugsprodukter og varer fremstillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1706/98 (2),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 2247/2003 af 19. december 2003 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser i oksekødssektoren til Rådets forordning (EF) nr. 2286/2002 om ordningen for landbrugsprodukter og visse varer fremstillet af landbrugsprodukter med oprindelse i AVS-staterne (3), særlig artikel 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med artikel 1 i forordning (EF) nr. 2247/2003 åbnes der mulighed for udstedelse af importlicenser for produkter fra oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia. Indførslerne må imidlertid ikke overstige de mængder, som er fastsat for hvert af disse eksporterende tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Med artikel 1 i forordning (EF) nr. 2247/2003 åbnes der mulighed for udstedelse af importlicenser for produkter fra oksekødssektoren med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia. Indførslerne må imidlertid ikke overstige de mængder, som er fastsat for hvert af disse eksporterende tredjelande.

| (2) | De licensansøgninger, der er indgivet fra den 1. til den 10. marts 2005, udtrykt som udbenet kød, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2247/2003, overstiger for produkter med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia ikke de disponible mængder for disse lande. Det er derfor muligt at udstede importlicenser for de mængder, der er anmodet om licens for. |
| --- | --- |

(2)

De licensansøgninger, der er indgivet fra den 1. til den 10. marts 2005, udtrykt som udbenet kød, i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2247/2003, overstiger for produkter med oprindelse i Botswana, Kenya, Madagaskar, Swaziland, Zimbabwe og Namibia ikke de disponible mængder for disse lande. Det er derfor muligt at udstede importlicenser for de mængder, der er anmodet om licens for.

| (3) | De restmængder, for hvilke der kan ansøges om licenser fra den 1. april 2005, bør fastsættes, uden at den samlede mængde på 52 100 t overskrides. |
| --- | --- |

(3)

De restmængder, for hvilke der kan ansøges om licenser fra den 1. april 2005, bør fastsættes, uden at den samlede mængde på 52 100 t overskrides.

| (4) | Det bør understreges, at denne forordning ikke tilsidesætter bestemmelserne i Rådets direktiv 72/462/EØF af 12. december 1972 om sundhedsmæssige og veterinærpolitimæssige problemer i forbindelse med indførsel af kvæg, svin, får og geder samt fersk kød og kødprodukter fra tredjelande (4) — |
| --- | --- |

(4)

Det bør understreges, at denne forordning ikke tilsidesætter bestemmelserne i Rådets direktiv 72/462/EØF af 12. december 1972 om sundhedsmæssige og veterinærpolitimæssige problemer i forbindelse med indførsel af kvæg, svin, får og geder samt fersk kød og kødprodukter fra tredjelande (4) —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Nedenstående medlemsstater udsteder den 21. marts 2005 importlicenser for produkter fra oksekødssektoren, udtrykt som udbenet kød, med oprindelse i visse stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet for nedenstående mængder og oprindelseslande:

| | Det Forenede Kongerige:






  — | 300 t med oprindelse i Botswana |
| --- | --- | --- |

Det Forenede Kongerige:

—

300 t med oprindelse i Botswana

| — | 10 t med oprindelse i Swaziland |
| --- | --- |

—

10 t med oprindelse i Swaziland

| — | 550 t med oprindelse i Namibia. |
| --- | --- |

—

550 t med oprindelse i Namibia.

Artikel 2

Der kan i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2247/2003 indgives licensansøgninger i løbet af de ti første dage af april 2005 for følgende mængder udbenet oksekød:

| Botswana: | 17 236 t |
| --- | --- |
| Kenya: | 142 t |
| Madagaskar: | 7 579 t |
| Swaziland: | 3 337 t |
| Zimbabwe: | 9 100 t |
| Namibia: | 11 350 t. |

Botswana:

17 236 t

Kenya:

142 t

Madagaskar:

7 579 t

Swaziland:

3 337 t

Zimbabwe:

9 100 t

Namibia:

11 350 t.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft den 21. marts 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1899/2004 (EUT L 328 af 30.10.2004, s. 67).

1

(2)  EFT L 348 af 21.12.2002, s. 5.

2

(3)  EUT L 333 af 20.12.2003, s. 37. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1118/2004 (EUT L 217 af 17.6.2004, s. 10).

3

(4)  EFT L 302 af 31.12.1972, s. 28. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 807/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 36).

4

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/34

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 452/2005

af 18. marts 2005

om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for visse svinekødsprodukter i forbindelse med den ordning, der er fastsat i de aftaler, som Fællesskabet har indgået med Republikken Bulgarien og Rumænien

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1898/97 af 29. september 1997 om gennemførelsesbestemmelser for anvendelse i svinekødssektoren af den ordning, der er fastsat i de aftaler, som Fællesskabet har indgået med Republikken Polen, Republikken Ungarn, Den Tjekkiske Republik, Den Slovakiske Republik, Republikken Bulgarien og Rumænien (1), særlig artikel 4, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet for perioden 1. april til 30. juni 2005, vedrører mængder, der er mindre end eller lig med de disponible mængder, og de kan derfor imødekommes fuldt ud. |
| --- | --- |

(1)

De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet for perioden 1. april til 30. juni 2005, vedrører mængder, der er mindre end eller lig med de disponible mængder, og de kan derfor imødekommes fuldt ud.

| (2) | De handlende bør gøres opmærksom på, at licenserne kun kan anvendes for produkter, der opfylder alle gældende EF-bestemmelser på veterinærområdet — |
| --- | --- |

(2)

De handlende bør gøres opmærksom på, at licenserne kun kan anvendes for produkter, der opfylder alle gældende EF-bestemmelser på veterinærområdet —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Ansøgninger om importlicenser for perioden 1. april til 30. juni 2005, der er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1898/97, imødekommes som anført i bilaget.

2.   Licenserne kan kun anvendes for produkter, der opfylder alle gældende EF-bestemmelser på veterinærområdet.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 267 af 30.9.1997, s. 58. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 333/2004 (EUT L 60 af 27.2.2004, s. 12).

1

---

BILAG

| Gruppe nr. | Procentsats for accept af forelagte importlicensansøgninger for perioden fra 1. april til 30. juni 2005 |
| --- | --- |
| B1 | 100,0 |
| 15 | 100,0 |
| 16 | 100,0 |
| 17 | 100,0 |

Gruppe nr.

Procentsats for accept af forelagte importlicensansøgninger for perioden fra 1. april til 30. juni 2005

B1

100,0

15

100,0

16

100,0

17

100,0

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/36

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 453/2005

af 18. marts 2005

om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for visse produkter inden for svinekødssektoren i forbindelse med Rådets forordning (EF) nr. 774/94 om åbning og forvaltning af en række EF-toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, svinekød, fjerkrækød, hvede og blandsæd af hvede og rug samt klid og andre restprodukter

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1432/94 af 22. juni 1994 om gennemførelsesbestemmelser for svinekød til den importordning, der er fastsat i Rådets forordning (EF) nr. 774/94 om åbning og forvaltning af en række EF-toldkontingenter for oksekød af høj kvalitet, svinekød, fjerkrækød, hvede og blandsæd af hvede og rug samt klid og andre restprodukter (1), særlig artikel 4, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet for andet kvartal 2005, vedrører for visse produkters vedkommende mængder, der er mindre end de disponible mængder, og de kan derfor imødekommes fuldt ud. |
| --- | --- |

(1)

De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet for andet kvartal 2005, vedrører for visse produkters vedkommende mængder, der er mindre end de disponible mængder, og de kan derfor imødekommes fuldt ud.

| (2) | Den disponible mængde i den følgende periode bør bestemmes. |
| --- | --- |

(2)

Den disponible mængde i den følgende periode bør bestemmes.

| (3) | De handlende bør gøres opmærksom på, at licenserne kun kan anvendes for produkter, der opfylder alle gældende EF-bestemmelser på veterinærområdet — |
| --- | --- |

(3)

De handlende bør gøres opmærksom på, at licenserne kun kan anvendes for produkter, der opfylder alle gældende EF-bestemmelser på veterinærområdet —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Ansøgninger om importlicenser for perioden 1. april til 30. juni 2005, der er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1432/94, imødekommes som anført i bilag I.

2.   For perioden 1. juli til 30. september 2005 kan der i henhold til forordning (EF) nr. 1432/94 indgives ansøgninger om importlicenser for en samlet mængde som fastsat i bilag II.

3.   Licenserne kan kun anvendes for produkter, der opfylder alle gældende EF-bestemmelser på veterinærområdet.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 156 af 23.6.1994, s. 14. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 332/2004 (EUT L 60 af 27.2.2004, s. 10).

1

---

BILAG I

| Gruppe nr. | Procentsats for accept af forelagte importlicensansøgninger for perioden fra 1. april til 30. juni 2005 |
| --- | --- |
| 1 | 100,00 |

Gruppe nr.

Procentsats for accept af forelagte importlicensansøgninger for perioden fra 1. april til 30. juni 2005

1

100,00

---

BILAG II

| (t) |
| --- |
| Gruppe nr. | Samlet mængde, der er disponibel i perioden fra 1. juli til 30. september 2005 |
| 1 | 5 250,0 |

(t)

Gruppe nr.

Samlet mængde, der er disponibel i perioden fra 1. juli til 30. september 2005

1

5 250,0

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/38

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 454/2005

af 18. marts 2005

om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger, der blev indgivet i marts 2005 om importlicenser for toldkontingenter for indførsel af bestemte svinekødsprodukter for perioden 1. april til 30. juni 2005

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1458/2003 af 18. august 2003 om åbning og forvaltning af toldkontingenter for bestemte svinekødsprodukter (1), særlig artikel 5, stk. 6, og

ud fra følgende betragtning

De ansøgninger om importlicenser, der er indgivet for perioden 1. april til 30. juni 2005, vedrører mængder, der er mindre end de disponible mængder, og de kan derfor imødekommes fuldt ud —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Ansøgninger om importlicenser for perioden 1. april til 30. juni 2005, der er indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1458/2003, imødekommes som anført i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. april 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EUT L 208 af 19.8.2003, s. 3.

1

---

BILAG

| Gruppe nr. | Procentsats for accept af forelagte importlicensansøgninger i perioden fra 1. april til 30. juni 2005 |
| --- | --- |
| G2 | 100 |
| G3 | 100 |
| G4 | 100 |
| G5 | 100 |
| G6 | 100 |
| G7 | 100 |

Gruppe nr.

Procentsats for accept af forelagte importlicensansøgninger i perioden fra 1. april til 30. juni 2005

G2

100

G3

100

G4

100

G5

100

G6

100

G7

100

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/40

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 455/2005

af 18. marts 2005

om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til protokol 4 om bomuld knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1050/2001 (1),

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1051/2001 af 22. maj 2001 om støtte til bomuldsproduktioner (2), særlig artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes der regelmæssigt en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på grundlag af den konstaterede verdensmarkedspris for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Dette historiske forhold er fastlagt i artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (3). Hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes således, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes der regelmæssigt en verdensmarkedspris for ikke-egreneret bomuld på grundlag af den konstaterede verdensmarkedspris for egreneret bomuld under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Dette historiske forhold er fastlagt i artikel 2, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1591/2001 af 2. august 2001 om gennemførelsesbestemmelser for støtteordningen for bomuld (3). Hvis verdensmarkedsprisen ikke kan fastsættes således, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris.

| (2) | I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste af de udbud og noteringer på verdensmarkedet, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens. Ved denne fastsættelse tages der hensyn til et gennemsnit af udbuddene og noteringerne konstateret på en eller flere repræsentative europæiske børser for et produkt leveret cif en havn i Fællesskabet fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel. Der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art. Disse justeringer er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1591/2001. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld for et produkt med visse egenskaber under hensyntagen til de højeste af de udbud og noteringer på verdensmarkedet, der anses for at være repræsentative for markedets faktiske tendens. Ved denne fastsættelse tages der hensyn til et gennemsnit af udbuddene og noteringerne konstateret på en eller flere repræsentative europæiske børser for et produkt leveret cif en havn i Fællesskabet fra de forskellige leverandørlande, der anses for at være mest repræsentative for den internationale handel. Der er dog fastsat justeringer af disse kriterier ved fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld af hensyn til forskelle, der er begrundet i det leverede produkts kvalitet eller udbuddenes og noteringernes art. Disse justeringer er fastsat i artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1591/2001.

| (3) | Anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau — |
| --- | --- |

(3)

Anvendelsen af ovennævnte kriterier fører til fastsættelsen af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld på nedennævnte niveau —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld som omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1051/2001 fastsættes til 19,011 EUR/100 kg.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 19. marts 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. marts 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 1.

1

(2)  EFT L 148 af 1.6.2001, s. 3.

2

(3)  EFT L 210 af 3.8.2001, s. 10. Ændret ved forordning (EF) nr. 1486/2002 (EFT L 223 af 20.8.2002, s. 3).

3

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/41

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 14. juli 2004

om støtte til fiskeri- og akvakultursektoren på Korsika i perioden 1986-1999

(meddelt under nummer K(2004) 2585)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/238/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med denne artikel, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 21. maj 1996 fandt der et møde sted i Bruxelles mellem repræsentanter for Frankrig og Kommissionen. Drøftelserne drejede sig om visse erhvervssektorer på Korsika, bl.a. fiskeriet. Kommissionen erfarede på dette møde, at fiskerisektoren havde modtaget offentlig støtte, uden at Kommissionen havde fået meddelelse herom med henblik på en undersøgelse i henhold til traktatens artikel 93 (nu artikel 88). |
| --- | --- |

(1)

Den 21. maj 1996 fandt der et møde sted i Bruxelles mellem repræsentanter for Frankrig og Kommissionen. Drøftelserne drejede sig om visse erhvervssektorer på Korsika, bl.a. fiskeriet. Kommissionen erfarede på dette møde, at fiskerisektoren havde modtaget offentlig støtte, uden at Kommissionen havde fået meddelelse herom med henblik på en undersøgelse i henhold til traktatens artikel 93 (nu artikel 88).

| (2) | Kommissionen anmodede derfor ved brev af 14. juni 1996 de franske myndigheder om yderligere oplysninger om den pågældende støtte. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen anmodede derfor ved brev af 14. juni 1996 de franske myndigheder om yderligere oplysninger om den pågældende støtte.

| (3) | Ved brev af 7. juli 1996 informerede de franske myndigheder Kommissionen om, at de havde kontaktet de regionale myndigheder på Korsika for at få de ønskede oplysninger. Da Kommissionen imidlertid ikke havde modtaget oplysningerne, sendte den en første påmindelse den 12. september 1996. |
| --- | --- |

(3)

Ved brev af 7. juli 1996 informerede de franske myndigheder Kommissionen om, at de havde kontaktet de regionale myndigheder på Korsika for at få de ønskede oplysninger. Da Kommissionen imidlertid ikke havde modtaget oplysningerne, sendte den en første påmindelse den 12. september 1996.

| (4) | Siden har Frankrig ved brev af 17. december 1996 fremsendt en række oplysninger om den pågældende støtte. Disse blev den 6. januar 1997 indført i registret over ikke-meddelt støtte under nr. NN 11/97. |
| --- | --- |

(4)

Siden har Frankrig ved brev af 17. december 1996 fremsendt en række oplysninger om den pågældende støtte. Disse blev den 6. januar 1997 indført i registret over ikke-meddelt støtte under nr. NN 11/97.

| (5) | Kommissionen konstaterede, at den ikke havde alle de detaljer, der var nødvendige for undersøgelsen af støtteordningen, og udbad sig derfor yderligere oplysninger ved brev af 24. april 1997. Siden er et vist antal dokumenter tilgået Kommissionen ved breve af henholdsvis 3. december 1997 og 11. august 1998. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen konstaterede, at den ikke havde alle de detaljer, der var nødvendige for undersøgelsen af støtteordningen, og udbad sig derfor yderligere oplysninger ved brev af 24. april 1997. Siden er et vist antal dokumenter tilgået Kommissionen ved breve af henholdsvis 3. december 1997 og 11. august 1998.

| (6) | Kommissionen har dernæst ved brev af 11. februar 1999 endnu en gang udbedt sig supplerende oplysninger. Siden holdt Kommissionen et møde den 22. februar 2000 med deltagelse af repræsentanter for de regionale myndigheder på Korsika. Efter mødet sendte Kommissionen Frankrig en ny liste over oplysninger, den havde brug for for at kunne gennemføre undersøgelsen af støtteforanstaltningerne. Efter endnu to påmindelser modtog Kommissionen en stor del af de ønskede oplysninger ved brev af 11. april 2001. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har dernæst ved brev af 11. februar 1999 endnu en gang udbedt sig supplerende oplysninger. Siden holdt Kommissionen et møde den 22. februar 2000 med deltagelse af repræsentanter for de regionale myndigheder på Korsika. Efter mødet sendte Kommissionen Frankrig en ny liste over oplysninger, den havde brug for for at kunne gennemføre undersøgelsen af støtteforanstaltningerne. Efter endnu to påmindelser modtog Kommissionen en stor del af de ønskede oplysninger ved brev af 11. april 2001.

| (7) | Desuden har Kommissionen haft lejlighed til at sætte sig ind i beretning nr. 1077 fra den franske nationalforsamling, udarbejdet af undersøgelsesudvalget om anvendelse af offentlige midler og forvaltningen af offentlige tjenesteydelser på Korsika (1) (i det følgende benævnt »Nationalforsamlingens beretning«). I beretningen, som blev offentliggjort i 1998, beskrives den støtte, som er blevet tildelt fiskeri- og akvakultursektoren i 1997 (jf. punkt. I.C.1.b i beretningen). |
| --- | --- |

(7)

Desuden har Kommissionen haft lejlighed til at sætte sig ind i beretning nr. 1077 fra den franske nationalforsamling, udarbejdet af undersøgelsesudvalget om anvendelse af offentlige midler og forvaltningen af offentlige tjenesteydelser på Korsika (1) (i det følgende benævnt »Nationalforsamlingens beretning«). I beretningen, som blev offentliggjort i 1998, beskrives den støtte, som er blevet tildelt fiskeri- og akvakultursektoren i 1997 (jf. punkt. I.C.1.b i beretningen).

| (8) | Kommissionen har ved brev af 30. oktober 2001 orienteret Frankrig om sin beslutning om at indlede en formel undersøgelse i medfør af traktatens artikel 88, stk. 2, af følgende støtteordninger, der er anvendt på Korsika:






  — | ordningerne for anskaffelse af nye og brugte fartøjer i den samlede periode 1986-1999 |
| --- | --- | --- |

(8)

Kommissionen har ved brev af 30. oktober 2001 orienteret Frankrig om sin beslutning om at indlede en formel undersøgelse i medfør af traktatens artikel 88, stk. 2, af følgende støtteordninger, der er anvendt på Korsika:

—

ordningerne for anskaffelse af nye og brugte fartøjer i den samlede periode 1986-1999

| — | ordningerne for ombygning og udrustning af eksisterende fartøjer i perioden 1. januar 1987 til 28. oktober 1998, såfremt arbejdet har medført en forøgelse af fartøjets motorkraft. |
| --- | --- |

—

ordningerne for ombygning og udrustning af eksisterende fartøjer i perioden 1. januar 1987 til 28. oktober 1998, såfremt arbejdet har medført en forøgelse af fartøjets motorkraft.

| (9) | I samme beslutning meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde vedtaget at anse støtte til ombygning og udrustning af fartøjer, som ikke indebærer en forøgelse af fartøjernes motorkraft, og støtte til faciliteter for fiskerne på landjorden, for forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(9)

I samme beslutning meddelte Kommissionen Frankrig, at den havde vedtaget at anse støtte til ombygning og udrustning af fartøjer, som ikke indebærer en forøgelse af fartøjernes motorkraft, og støtte til faciliteter for fiskerne på landjorden, for forenelig med fællesmarkedet.

| (10) | Ved denne beslutning pålagde Kommissionen desuden Frankrig at lægge alle de oplysninger frem, som Kommissionen havde brug for ved undersøgelsen af støtten til akvakultursektoren. |
| --- | --- |

(10)

Ved denne beslutning pålagde Kommissionen desuden Frankrig at lægge alle de oplysninger frem, som Kommissionen havde brug for ved undersøgelsen af støtten til akvakultursektoren.

| (11) | Ved brev af 21. december 2001 fremsatte Frankrig sine bemærkninger angående den støtte, der er genstand for en formel undersøgelse, og fremsendte oplysninger om akvakulturstøtten. |
| --- | --- |

(11)

Ved brev af 21. december 2001 fremsatte Frankrig sine bemærkninger angående den støtte, der er genstand for en formel undersøgelse, og fremsendte oplysninger om akvakulturstøtten.

| (12) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger angående den omhandlede støtte. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger efter offentliggørelsen. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger angående den omhandlede støtte. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger efter offentliggørelsen.

II.   BESKRIVELSE

| (13) | Denne beslutning omhandler de støtteforanstaltninger, som har givet anledning til iværksættelse af en formel undersøgelse, og dem, som Kommissionen har pålagt Frankrig at forelægge oplysninger om. Beslutningen omhandler dermed følgende fire former for støtte:






  — | støtte til anskaffelse af nye fartøjer i perioden 1986-1999 |
| --- | --- | --- |

(13)

Denne beslutning omhandler de støtteforanstaltninger, som har givet anledning til iværksættelse af en formel undersøgelse, og dem, som Kommissionen har pålagt Frankrig at forelægge oplysninger om. Beslutningen omhandler dermed følgende fire former for støtte:

—

støtte til anskaffelse af nye fartøjer i perioden 1986-1999

| — | støtte til ombygning og udrustning af eksisterende fartøjer i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998, såfremt arbejdet har medført en forøgelse af fartøjets motorkraft |
| --- | --- |

—

støtte til ombygning og udrustning af eksisterende fartøjer i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998, såfremt arbejdet har medført en forøgelse af fartøjets motorkraft

| — | støtte til anskaffelse af brugte fartøjer i perioden 1986-1999 |
| --- | --- |

—

støtte til anskaffelse af brugte fartøjer i perioden 1986-1999

| — | støtte til akvakultur i perioden 1994-1999. |
| --- | --- |

—

støtte til akvakultur i perioden 1994-1999.

| (14) | Støtten til fiskerflåden blev indført af den korsikanske regionalforsamling, som den 29. marts 1985 ved en beslutning (délibération 85/10 bis) vedtog en støtteforanstaltning til modernisering af fiskerflåden. Denne beslutning er blevet ændret flere gange: beslutning af 30. november 1990 (90/99), af 19. december 1991 (91/1032), af 23. februar 1993 (93/25), af 9. marts 1995 (95/16), af 11. september 1995 (95/79) og af 11. april 1997 (97/36). Frankrig har understreget, at sidstnævnte beslutning (97/36) ikke blev ændret indtil afslutningen af programmeringsperioden for det enhedsprogrammeringsdokument for strukturfondsforanstaltninger, der var gældende på daværende tidspunkt, hvilket vil sige indtil den 31. december 1999. Med hensyn til akvakulturen oplyste Frankrig, at de regionale myndigheder på Korsika havde gjort direkte brug af fællesskabslovgivningen i overensstemmelse med den »støtteguide«, som er udarbejdet af Kontoret for Korsikas Økonomiske Udvikling. Kommissionen er blevet orienteret om indholdet af den del af guiden, der vedrører fiskeri og akvakultur, og som beskriver de former for støtte, der kan ydes. |
| --- | --- |

(14)

Støtten til fiskerflåden blev indført af den korsikanske regionalforsamling, som den 29. marts 1985 ved en beslutning (délibération 85/10 bis) vedtog en støtteforanstaltning til modernisering af fiskerflåden. Denne beslutning er blevet ændret flere gange: beslutning af 30. november 1990 (90/99), af 19. december 1991 (91/1032), af 23. februar 1993 (93/25), af 9. marts 1995 (95/16), af 11. september 1995 (95/79) og af 11. april 1997 (97/36). Frankrig har understreget, at sidstnævnte beslutning (97/36) ikke blev ændret indtil afslutningen af programmeringsperioden for det enhedsprogrammeringsdokument for strukturfondsforanstaltninger, der var gældende på daværende tidspunkt, hvilket vil sige indtil den 31. december 1999. Med hensyn til akvakulturen oplyste Frankrig, at de regionale myndigheder på Korsika havde gjort direkte brug af fællesskabslovgivningen i overensstemmelse med den »støtteguide«, som er udarbejdet af Kontoret for Korsikas Økonomiske Udvikling. Kommissionen er blevet orienteret om indholdet af den del af guiden, der vedrører fiskeri og akvakultur, og som beskriver de former for støtte, der kan ydes.

| (15) | Støtten daterer sig fra 1985. Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (3) angiver ingen forældelsesfrist, for så vidt angår undersøgelsen af ulovlig støtte som defineret i forordningens artikel 1, litra f), dvs. gennemført uden at Kommissionen har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger om støttens forenelighed med fællesmarkedet. Imidlertid indeholder forordningens artikel 15 en bestemmelse, hvorefter Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år, hvorefter forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor støtten tilkendes støttemodtageren, og hvorefter fristen afbrydes af enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen. Derfor finder Kommissionen ikke, at der er grund til at undersøge støttesager, der er faldet for forældelsesfristen, dvs. sager, hvor støtten er tildelt mere end ti år før eventuelle foranstaltninger desangående fra Kommissionens side. |
| --- | --- |

(15)

Støtten daterer sig fra 1985. Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (3) angiver ingen forældelsesfrist, for så vidt angår undersøgelsen af ulovlig støtte som defineret i forordningens artikel 1, litra f), dvs. gennemført uden at Kommissionen har haft lejlighed til at fremsætte bemærkninger om støttens forenelighed med fællesmarkedet. Imidlertid indeholder forordningens artikel 15 en bestemmelse, hvorefter Kommissionens beføjelser til at kræve tilbagebetaling af støtte forældes efter ti år, hvorefter forældelsesfristen løber fra det tidspunkt, hvor støtten tilkendes støttemodtageren, og hvorefter fristen afbrydes af enhver foranstaltning, der træffes af Kommissionen. Derfor finder Kommissionen ikke, at der er grund til at undersøge støttesager, der er faldet for forældelsesfristen, dvs. sager, hvor støtten er tildelt mere end ti år før eventuelle foranstaltninger desangående fra Kommissionens side.

| (16) | Kommissionen mener, at anmodningen om oplysninger fra Kommissionen til Frankrig den 14. juni 1996 udgør en afbrydelse af fristen. Følgelig gælder forældelsesfristen for støtte, som modtageren er blevet bevilget inden den 14. juni 1986. Forældelsesfristen gælder således bl.a. støtte, som de regionale korsikanske myndigheder bevilgede inden den 14. juni 1986, men som først blev udbetalt til modtagerne i de efterfølgende år, da de støtteberettigede investeringer rent faktisk blev realiseret. Kommissionens nedenstående undersøgelse drejer sig derfor om støtte, som er blevet bevilget i tiden fra den 14. juni 1986 til den 31. december 1999. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen mener, at anmodningen om oplysninger fra Kommissionen til Frankrig den 14. juni 1996 udgør en afbrydelse af fristen. Følgelig gælder forældelsesfristen for støtte, som modtageren er blevet bevilget inden den 14. juni 1986. Forældelsesfristen gælder således bl.a. støtte, som de regionale korsikanske myndigheder bevilgede inden den 14. juni 1986, men som først blev udbetalt til modtagerne i de efterfølgende år, da de støtteberettigede investeringer rent faktisk blev realiseret. Kommissionens nedenstående undersøgelse drejer sig derfor om støtte, som er blevet bevilget i tiden fra den 14. juni 1986 til den 31. december 1999.

| (17) | Ifølge beslutning 85/10 bis fra 1985 kunne der ydes støtte til anskaffelse af fartøjer på mindre end 18 meter til fiskerisektoren på Korsika på den betingelse, som der kun undtagelsesvis kunne dispenseres fra, at fartøjerne var bygget i Frankrig. Støtten udgjorde 20 % af anskaffelsesprisen, hvortil kunne lægges et yderligere støttebeløb på 10 %, hvis der var tale om en førstegangsetablering (første anskaffelse af nyt fartøj), og endnu et på ligeledes 10 %, hvis fartøjet var bygget på Korsika. For at fremme de traditionelle træskibsbyggerier på øens skibsværfter var det muligt at øge støtten med endnu 20 % af anskaffelsesprisen, hvis man søgte om finansiering under den særlige foranstaltning til fremme af træindustrien. Skibsejeren selv skulle bidrage med mindst 10 %. |
| --- | --- |

(17)

Ifølge beslutning 85/10 bis fra 1985 kunne der ydes støtte til anskaffelse af fartøjer på mindre end 18 meter til fiskerisektoren på Korsika på den betingelse, som der kun undtagelsesvis kunne dispenseres fra, at fartøjerne var bygget i Frankrig. Støtten udgjorde 20 % af anskaffelsesprisen, hvortil kunne lægges et yderligere støttebeløb på 10 %, hvis der var tale om en førstegangsetablering (første anskaffelse af nyt fartøj), og endnu et på ligeledes 10 %, hvis fartøjet var bygget på Korsika. For at fremme de traditionelle træskibsbyggerier på øens skibsværfter var det muligt at øge støtten med endnu 20 % af anskaffelsesprisen, hvis man søgte om finansiering under den særlige foranstaltning til fremme af træindustrien. Skibsejeren selv skulle bidrage med mindst 10 %.

| (18) | Ved beslutning 90/99 blev støttesatsen ændret, således at basisstøtten hævedes fra 20 % til 30 %. Den supplerende støtte på 20 % for træbyggeri blev sænket til 5 %. |
| --- | --- |

(18)

Ved beslutning 90/99 blev støttesatsen ændret, således at basisstøtten hævedes fra 20 % til 30 %. Den supplerende støtte på 20 % for træbyggeri blev sænket til 5 %.

| (19) | Ved beslutning 95/16 ændredes støttesatsen som følger: Basissatsen forblev 30 %, og det præciseredes, at den støtteberettigede investering kunne omfatte anskaffelse af skibsskrog, udrustning og 80 styk net (6 400 meter); støtten i tilfælde af førstegangsetablering forblev 10 %, og den særlige støtte til fartøjer bygget på Korsika blev sat ned fra 10 % til 5 %, som dog kunne øges med 5 %, hvis fartøjet blev bygget af træ. Kravet om, at fartøjet skulle bygges i Frankrig, bortfaldt. |
| --- | --- |

(19)

Ved beslutning 95/16 ændredes støttesatsen som følger: Basissatsen forblev 30 %, og det præciseredes, at den støtteberettigede investering kunne omfatte anskaffelse af skibsskrog, udrustning og 80 styk net (6 400 meter); støtten i tilfælde af førstegangsetablering forblev 10 %, og den særlige støtte til fartøjer bygget på Korsika blev sat ned fra 10 % til 5 %, som dog kunne øges med 5 %, hvis fartøjet blev bygget af træ. Kravet om, at fartøjet skulle bygges i Frankrig, bortfaldt.

| (20) | Med beslutning 95/79 indskrænkedes støtten til køb af net til de tilfælde, hvor der var tale om en førstegangsetablering for ansøgeren. Desuden er støtten på 5 % til fartøjer bygget i træ og på et korsikansk skibsværft ligeledes blevet opgivet. |
| --- | --- |

(20)

Med beslutning 95/79 indskrænkedes støtten til køb af net til de tilfælde, hvor der var tale om en førstegangsetablering for ansøgeren. Desuden er støtten på 5 % til fartøjer bygget i træ og på et korsikansk skibsværft ligeledes blevet opgivet.

| (21) | Beslutning 97/36 medførte ingen væsentlige ændringer af de beskrevne bestemmelser. Det forblev stadig et udtrykkeligt krav, at skibsejeren selv skulle bidrage med mindst 10 %. |
| --- | --- |

(21)

Beslutning 97/36 medførte ingen væsentlige ændringer af de beskrevne bestemmelser. Det forblev stadig et udtrykkeligt krav, at skibsejeren selv skulle bidrage med mindst 10 %.

| (22) | Ifølge beslutning 85/10 bis fra 1985 kunne der ydes støtte til ombygning af fartøjer på mindre end 18 meter, når omkostningerne androg mindst 25 000 FRF, og når formålet var at bidrage til en væsentlig forbedring af fangstpotentialet (hejseværk, spilanlæg, ekkolod, kran, navigationsudstyr, nettromle osv.) og gøre det muligt at opbevare fisken køligt eller forbedre drivkraftens energieffektivitet (dieselmotor med en ydeevne, der er afpasset efter fartøjets størrelse, skrue med foranderlig stigning, dyser osv.). |
| --- | --- |

(22)

Ifølge beslutning 85/10 bis fra 1985 kunne der ydes støtte til ombygning af fartøjer på mindre end 18 meter, når omkostningerne androg mindst 25 000 FRF, og når formålet var at bidrage til en væsentlig forbedring af fangstpotentialet (hejseværk, spilanlæg, ekkolod, kran, navigationsudstyr, nettromle osv.) og gøre det muligt at opbevare fisken køligt eller forbedre drivkraftens energieffektivitet (dieselmotor med en ydeevne, der er afpasset efter fartøjets størrelse, skrue med foranderlig stigning, dyser osv.).

| (23) | Det maksimale støttebeløb, der kunne ydes, var på 15 % af udrustningsomkostningerne. Ved beslutning 93/25 hævedes denne sats til 30 % af investeringsomkostningerne. |
| --- | --- |

(23)

Det maksimale støttebeløb, der kunne ydes, var på 15 % af udrustningsomkostningerne. Ved beslutning 93/25 hævedes denne sats til 30 % af investeringsomkostningerne.

| (24) | I beslutning 95/79 præciseredes det, uden at ændre interventionssatsen, at såfremt skibsejeren anmodede om fællesskabsstøtte, ville Korsikas bidrag blive beregnet efter de interventionssatser, som fremgår af den relevante EF-bestemmelse. Tærsklen for, hvornår omkostningerne er støtteberettigede, er blevet nedsat til 20 000 FRF. I beslutning 95/79 bestemtes det endvidere, at såfremt anmodningen om støtte til ombygning eller udrustning af et fartøj blev indgivet som led i en førstegangsetablering (en fiskers førstegangsanskaffelse af et fartøj, nyt eller brugt), kunne de første 80 styk net subventioneres efter en sats på 30 %. |
| --- | --- |

(24)

I beslutning 95/79 præciseredes det, uden at ændre interventionssatsen, at såfremt skibsejeren anmodede om fællesskabsstøtte, ville Korsikas bidrag blive beregnet efter de interventionssatser, som fremgår af den relevante EF-bestemmelse. Tærsklen for, hvornår omkostningerne er støtteberettigede, er blevet nedsat til 20 000 FRF. I beslutning 95/79 bestemtes det endvidere, at såfremt anmodningen om støtte til ombygning eller udrustning af et fartøj blev indgivet som led i en førstegangsetablering (en fiskers førstegangsanskaffelse af et fartøj, nyt eller brugt), kunne de første 80 styk net subventioneres efter en sats på 30 %.

| (25) | Ifølge beslutning 85/10 bis fra 1985 kunne der ydes et tilskud på 10 % af anskaffelsesprisen for et brugt fartøj, når anskaffelsesprisen udgjorde mindst 50 000 FRF. Hertil kunne komme en støtte på yderligere 5 % i tilfælde af førstegangsanskaffelse. Køberen selv skulle bidrage med mindst 15 % af udgifterne til fartøjet. |
| --- | --- |

(25)

Ifølge beslutning 85/10 bis fra 1985 kunne der ydes et tilskud på 10 % af anskaffelsesprisen for et brugt fartøj, når anskaffelsesprisen udgjorde mindst 50 000 FRF. Hertil kunne komme en støtte på yderligere 5 % i tilfælde af førstegangsanskaffelse. Køberen selv skulle bidrage med mindst 15 % af udgifterne til fartøjet.

| (26) | Ved beslutning 91/1032 hævedes basissatsen fra 10 % til 15 %. Ved beslutning 95/16 hævedes denne sats til 20 % for fartøjer, der er under 20 år gamle. |
| --- | --- |

(26)

Ved beslutning 91/1032 hævedes basissatsen fra 10 % til 15 %. Ved beslutning 95/16 hævedes denne sats til 20 % for fartøjer, der er under 20 år gamle.

| (27) | Støtten til akvakultur er fastlagt inden for rammerne af programkontrakten fra 1994 mellem stat og region og ved enhedsprogrammeringsdokumentet for EF-støtte under mål 1. Der er blevet gennemført en række projekter med EF-støtte i henhold til forordningen for Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF). |
| --- | --- |

(27)

Støtten til akvakultur er fastlagt inden for rammerne af programkontrakten fra 1994 mellem stat og region og ved enhedsprogrammeringsdokumentet for EF-støtte under mål 1. Der er blevet gennemført en række projekter med EF-støtte i henhold til forordningen for Det Finansielle Instrument til Udvikling af Fiskeriet (FIUF).

| (28) | Støtten er blevet ydet til offentlige eller private investeringer. De offentlige investeringer vedrører fremme af produkter fra havet og markedsundersøgelser samt teknisk støtte til akvakulturvirksomheder. Investeringerne i virksomhederne skal styrke akvakulturvirksomhedernes konkurrenceevne i den hensigt at højne produkternes kvalitet på markedet; disse investeringer har at gøre med tilpasning til gældende hygiejnenormer og forbedring af afsætningsvilkårene: udstyr til emballering, oplagringsfaciliteter, servicefartøjer, edb-udstyr, ismaskiner, kølefartøjer osv. |
| --- | --- |

(28)

Støtten er blevet ydet til offentlige eller private investeringer. De offentlige investeringer vedrører fremme af produkter fra havet og markedsundersøgelser samt teknisk støtte til akvakulturvirksomheder. Investeringerne i virksomhederne skal styrke akvakulturvirksomhedernes konkurrenceevne i den hensigt at højne produkternes kvalitet på markedet; disse investeringer har at gøre med tilpasning til gældende hygiejnenormer og forbedring af afsætningsvilkårene: udstyr til emballering, oplagringsfaciliteter, servicefartøjer, edb-udstyr, ismaskiner, kølefartøjer osv.

| (29) | Støttebeløbet androg maksimalt 25 % af investeringen for at tage højde for et eventuelt tilskud over FIUF. |
| --- | --- |

(29)

Støttebeløbet androg maksimalt 25 % af investeringen for at tage højde for et eventuelt tilskud over FIUF.

III.   BAGGRUND FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSE

| (30) | Kommissionen har ved beslutningen om at indlede den formelle undersøgelse taget hensyn til de forskellige udgaver af retningslinjerne for gennemgangen af statsstøtte til fiskeri og akvakultur (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). I henhold til punkt 3.4 i de aktuelt gældende retningslinjer fra 2001 (4) undersøges ulovlig støtte i henhold til de retningslinjer, der gælder på det tidspunkt, hvor støtten ydes. I 1986 og 1987 var de gældende retningslinjer dem, der var blevet offentliggjort i 1985 (5). Siden har de gældende retningslinjer været følgende: for støtte tildelt fra 1. januar 1989 retningslinjerne offentliggjort i 1988 (6), for støtte tildelt fra 1. juli 1992 retningslinjerne offentliggjort i 1992 (7), for støtte tildelt fra 1. januar 1995 retningslinjerne offentliggjort i 1994 (8) og for støtte tildelt fra 1. januar 1997 retningslinjerne offentliggjort i 1997 (9). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har ved beslutningen om at indlede den formelle undersøgelse taget hensyn til de forskellige udgaver af retningslinjerne for gennemgangen af statsstøtte til fiskeri og akvakultur (i det følgende benævnt »retningslinjerne«). I henhold til punkt 3.4 i de aktuelt gældende retningslinjer fra 2001 (4) undersøges ulovlig støtte i henhold til de retningslinjer, der gælder på det tidspunkt, hvor støtten ydes. I 1986 og 1987 var de gældende retningslinjer dem, der var blevet offentliggjort i 1985 (5). Siden har de gældende retningslinjer været følgende: for støtte tildelt fra 1. januar 1989 retningslinjerne offentliggjort i 1988 (6), for støtte tildelt fra 1. juli 1992 retningslinjerne offentliggjort i 1992 (7), for støtte tildelt fra 1. januar 1995 retningslinjerne offentliggjort i 1994 (8) og for støtte tildelt fra 1. januar 1997 retningslinjerne offentliggjort i 1997 (9).

| (31) | Kommissionen har desuden taget hensyn til Rådets forordninger om EF’s strukturfondsforanstaltninger i fiskeri- og akvakultursektoren, hvortil der løbende henvises i retningslinjerne, bl.a. for så vidt angår de støtteberettigede investeringer og satserne for godkendt støtte. Der er tale om følgende forordninger: Rådets forordning (EØF) nr. 2908/83 af 4. oktober 1983 om en fælles foranstaltning til omstrukturering, modernisering og udvikling af fiskeriet og akvakulturen (10), Rådets forordning (EØF) nr. 4028/86 af 18. december 1986 om fællesskabsforanstaltninger til forbedring og tilpasning af fiskeri- og akvakulturstrukturerne (11), Rådets forordning (EF) nr. 3699/93 af 21. december 1993 om kriterier og betingelser for EF- strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter (12) og Rådets forordning (EF) nr. 2468/98 af 3. november 1998 om kriterier og betingelser for EF-strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter (13). |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen har desuden taget hensyn til Rådets forordninger om EF’s strukturfondsforanstaltninger i fiskeri- og akvakultursektoren, hvortil der løbende henvises i retningslinjerne, bl.a. for så vidt angår de støtteberettigede investeringer og satserne for godkendt støtte. Der er tale om følgende forordninger: Rådets forordning (EØF) nr. 2908/83 af 4. oktober 1983 om en fælles foranstaltning til omstrukturering, modernisering og udvikling af fiskeriet og akvakulturen (10), Rådets forordning (EØF) nr. 4028/86 af 18. december 1986 om fællesskabsforanstaltninger til forbedring og tilpasning af fiskeri- og akvakulturstrukturerne (11), Rådets forordning (EF) nr. 3699/93 af 21. december 1993 om kriterier og betingelser for EF- strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter (12) og Rådets forordning (EF) nr. 2468/98 af 3. november 1998 om kriterier og betingelser for EF-strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter (13).

| (32) | Kommissionen har af to årsager udtrykt tvivl om, at disse støtteforanstaltninger er forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen har af to årsager udtrykt tvivl om, at disse støtteforanstaltninger er forenelige med fællesmarkedet.

| (33) | Kommissionen har på grundlag af retningslinjerne for det første gjort opmærksom på, at støtten til anskaffelse af nye fartøjer var i overensstemmelse med fællesmarkedet, hvis formålet var at støtte investeringer i overensstemmelse med målsætningerne i det flerårige udviklingsprogram (FUP) for fiskerflåden. Programmet indebærer en række forpligtelser, og med henblik på opfyldelsen af disse forpligtelser indeholder det desuden en liste over nødvendige foranstaltninger, bl.a. tilpasning for hvert enkelt land af fiskerflådens kapacitet i forhold til de fiskeressourcer, de har adgang til. Frankrig havde imidlertid ikke opfyldt målsætningerne i FUP III (14) for 1992-1996. Følgelig var det blevet pålagt Frankrig at ophøre med at yde støtte til bygning og modernisering af fiskerfartøjer fra den 1. januar 1997. Senere, ved brev af 28. oktober 1998, meddelte Kommissionen Frankrig, at der på visse betingelser atter kunne ydes investeringsstøtte. I sit brev af 30. oktober 2001, hvori Kommissionen oplyste Frankrig om sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelse, fremsatte Kommissionen den formodning, at den støtte, der var blevet tildelt mellem 1. januar 1997 og 28. oktober 1998, var i modstrid med de gældende retningslinjer for denne periode. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen har på grundlag af retningslinjerne for det første gjort opmærksom på, at støtten til anskaffelse af nye fartøjer var i overensstemmelse med fællesmarkedet, hvis formålet var at støtte investeringer i overensstemmelse med målsætningerne i det flerårige udviklingsprogram (FUP) for fiskerflåden. Programmet indebærer en række forpligtelser, og med henblik på opfyldelsen af disse forpligtelser indeholder det desuden en liste over nødvendige foranstaltninger, bl.a. tilpasning for hvert enkelt land af fiskerflådens kapacitet i forhold til de fiskeressourcer, de har adgang til. Frankrig havde imidlertid ikke opfyldt målsætningerne i FUP III (14) for 1992-1996. Følgelig var det blevet pålagt Frankrig at ophøre med at yde støtte til bygning og modernisering af fiskerfartøjer fra den 1. januar 1997. Senere, ved brev af 28. oktober 1998, meddelte Kommissionen Frankrig, at der på visse betingelser atter kunne ydes investeringsstøtte. I sit brev af 30. oktober 2001, hvori Kommissionen oplyste Frankrig om sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelse, fremsatte Kommissionen den formodning, at den støtte, der var blevet tildelt mellem 1. januar 1997 og 28. oktober 1998, var i modstrid med de gældende retningslinjer for denne periode.

| (34) | For det andet konstaterede Kommissionen — med henvisning til den støttesats, der kunne opnås, og muligheden for kumulering med anden støtte — at den maksimalt tilladte sats var blevet overskredet ved tildelingen af støtte. |
| --- | --- |

(34)

For det andet konstaterede Kommissionen — med henvisning til den støttesats, der kunne opnås, og muligheden for kumulering med anden støtte — at den maksimalt tilladte sats var blevet overskredet ved tildelingen af støtte.

| (35) | Kommissionen har betvivlet foreneligheden med fællesmarkedet af støtte tildelt fra den 1. januar 1997 til den 28. oktober 1998 til ombygning og udrustning af fartøjer, for så vidt som arbejdet har medført en forøgelse af fartøjernes motorkraft, eftersom støtte af denne type i lighed med støtte til anskaffelse af fartøjer ikke indgik i målsætningerne i FUP. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen har betvivlet foreneligheden med fællesmarkedet af støtte tildelt fra den 1. januar 1997 til den 28. oktober 1998 til ombygning og udrustning af fartøjer, for så vidt som arbejdet har medført en forøgelse af fartøjernes motorkraft, eftersom støtte af denne type i lighed med støtte til anskaffelse af fartøjer ikke indgik i målsætningerne i FUP.

| (36) | Kommissionen har udtrykt tvivl om foreneligheden med fællesmarkedet af støtte til anskaffelse af brugte fartøjer fra 1. januar 1989, eftersom denne form for støtte i henhold til den korsikanske regionalforsamlings beslutning kunne ydes, uden at der var fastsat en øvre grænse for fartøjernes alder, medens retningslinjerne fra 1988, som var gældende på det tidspunkt, udelukkede, at der kunne ydes støtte til fartøjer, som var mere end 15 år gamle. Denne øvre grænse blev nedsat til 10 år i såvel retningslinjerne fra 1992, der trådte i kraft den 1. juli 1992, som i de efterfølgende retningslinjer. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen har udtrykt tvivl om foreneligheden med fællesmarkedet af støtte til anskaffelse af brugte fartøjer fra 1. januar 1989, eftersom denne form for støtte i henhold til den korsikanske regionalforsamlings beslutning kunne ydes, uden at der var fastsat en øvre grænse for fartøjernes alder, medens retningslinjerne fra 1988, som var gældende på det tidspunkt, udelukkede, at der kunne ydes støtte til fartøjer, som var mere end 15 år gamle. Denne øvre grænse blev nedsat til 10 år i såvel retningslinjerne fra 1992, der trådte i kraft den 1. juli 1992, som i de efterfølgende retningslinjer.

| (37) | Kommissionen har desuden påpeget over for de franske myndigheder, at det i henhold til retningslinjerne fra 1988 og de efterfølgende retningslinjer kun var tilladt at yde støtte til unge fiskeres førstegangsetablering eller eventuelt til anskaffelse af fartøjer på delebasis eller til erstatning for et fartøj, der var gået tabt. Kommissionen påpegede videre — med henvisning til den støttesats, der kunne opnås, og muligheden for kumulering med anden støtte — at der forelå en mulighed for, at den maksimalt tilladte sats var blevet overskredet ved tildelingen af støtte. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen har desuden påpeget over for de franske myndigheder, at det i henhold til retningslinjerne fra 1988 og de efterfølgende retningslinjer kun var tilladt at yde støtte til unge fiskeres førstegangsetablering eller eventuelt til anskaffelse af fartøjer på delebasis eller til erstatning for et fartøj, der var gået tabt. Kommissionen påpegede videre — med henvisning til den støttesats, der kunne opnås, og muligheden for kumulering med anden støtte — at der forelå en mulighed for, at den maksimalt tilladte sats var blevet overskredet ved tildelingen af støtte.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DE FRANSKE MYNDIGHEDER

| (38) | I deres svar giver de franske myndigheder en lang redegørelse for, hvorfor der ikke er tale om nogen overskridelse af de tilladte satser, heller ikke ved kumulering med støtte fra andre kilder, herunder anden EF-støtte. Til støtte for sin argumentation har de vedlagt den støtteguide, som Kontoret for Korsikas Økonomiske Udvikling har udarbejdet. |
| --- | --- |

(38)

I deres svar giver de franske myndigheder en lang redegørelse for, hvorfor der ikke er tale om nogen overskridelse af de tilladte satser, heller ikke ved kumulering med støtte fra andre kilder, herunder anden EF-støtte. Til støtte for sin argumentation har de vedlagt den støtteguide, som Kontoret for Korsikas Økonomiske Udvikling har udarbejdet.

| (39) | De franske myndigheder forklarer videre, at de alderskrav, som fartøjerne ifølge retningslinjerne skulle opfylde, for at der kunne ydes støtte til anskaffelse af brugte fartøjer, var gengivet i støtteguiden og var blevet overholdt. |
| --- | --- |

(39)

De franske myndigheder forklarer videre, at de alderskrav, som fartøjerne ifølge retningslinjerne skulle opfylde, for at der kunne ydes støtte til anskaffelse af brugte fartøjer, var gengivet i støtteguiden og var blevet overholdt.

| (40) | Samtidig med deres bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelse har de franske myndigheder fremsendt de oplysninger om akvakulturstøtten, som de fik pålæg om at fremlægge i Kommissionens brev af 30. oktober 2001. |
| --- | --- |

(40)

Samtidig med deres bemærkninger til indledningen af den formelle undersøgelse har de franske myndigheder fremsendt de oplysninger om akvakulturstøtten, som de fik pålæg om at fremlægge i Kommissionens brev af 30. oktober 2001.

V.   VURDERING

| (41) | De omhandlede støtteforanstaltninger har givet en bestemt type virksomheder, der udøver et bestemt erhverv, nemlig fiskeri eller akvakultur, en økonomisk fordel. Gennemførelsen af foranstaltningerne beror på offentlige midler. Eftersom de støttemodtagende virksomheders produkter afsættes på fællesmarkedet, bidrager foranstaltningerne til at styrke de pågældende virksomheders position såvel på det franske marked i forhold til de virksomheder fra andre medlemsstater, som ønsker at afsætte deres produkter på dette marked, som på markedet i andre medlemsstater i forhold til de virksomheder, som sælger deres produkter på disse markeder. Følgen er, at foranstaltningerne fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene. Der er således tale om statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(41)

De omhandlede støtteforanstaltninger har givet en bestemt type virksomheder, der udøver et bestemt erhverv, nemlig fiskeri eller akvakultur, en økonomisk fordel. Gennemførelsen af foranstaltningerne beror på offentlige midler. Eftersom de støttemodtagende virksomheders produkter afsættes på fællesmarkedet, bidrager foranstaltningerne til at styrke de pågældende virksomheders position såvel på det franske marked i forhold til de virksomheder fra andre medlemsstater, som ønsker at afsætte deres produkter på dette marked, som på markedet i andre medlemsstater i forhold til de virksomheder, som sælger deres produkter på disse markeder. Følgen er, at foranstaltningerne fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene. Der er således tale om statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1.

| (42) | Foranstaltningerne kan ikke anses for at være forenelige med fællesmarkedet, medmindre de kan henføres under en af de i traktaten hjemlede undtagelser. Støtteordningerne er til gavn for virksomheder i fiskeri- og akvakultursektoren og skal derfor, for at en undtagelse kan komme på tale, modsvare en af de undtagelser, der gives mulighed for i retningslinjerne (hvoraf de forskellige versioner, der har været gældende siden 1985, er opregnet i betragtning 30). |
| --- | --- |

(42)

Foranstaltningerne kan ikke anses for at være forenelige med fællesmarkedet, medmindre de kan henføres under en af de i traktaten hjemlede undtagelser. Støtteordningerne er til gavn for virksomheder i fiskeri- og akvakultursektoren og skal derfor, for at en undtagelse kan komme på tale, modsvare en af de undtagelser, der gives mulighed for i retningslinjerne (hvoraf de forskellige versioner, der har været gældende siden 1985, er opregnet i betragtning 30).

| (43) | Frankrig har i sine bemærkninger erklæret, at de maksimale støttesatser er blevet overholdt. Kommissionen har da også kunnet konstatere, at støtteguiden fra Kontoret for Korsikas Økonomiske Udvikling nævner, at den maksimale sats ikke må overstige den sats, som er fastsat i forordningen om strukturfondsforanstaltningerne under FIUF. Denne støtte er set under denne synsvinkel forenelig med fællesmarkedet, dog med forbehold af nedenstående. |
| --- | --- |

(43)

Frankrig har i sine bemærkninger erklæret, at de maksimale støttesatser er blevet overholdt. Kommissionen har da også kunnet konstatere, at støtteguiden fra Kontoret for Korsikas Økonomiske Udvikling nævner, at den maksimale sats ikke må overstige den sats, som er fastsat i forordningen om strukturfondsforanstaltningerne under FIUF. Denne støtte er set under denne synsvinkel forenelig med fællesmarkedet, dog med forbehold af nedenstående.

| (44) | Tilbage står nemlig det særlige problem vedrørende støtte tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998, hvor Frankrig i medfør af den fælles fiskeripolitiks bestemmelser havde forbud mod at yde nogen som helst form for støtte til bygning eller modernisering af fiskerfartøjer. Forbuddet blev ophævet ved brev af 28. oktober 1998 (15). I sit brev af 30. oktober 2001, hvori Kommissionen oplyste Frankrig om sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelse, fremsatte Kommissionen den formodning, at der var blevet ydet støtte i denne periode. Denne formodning var baseret på to forhold. På den ene side det forhold, at den korsikanske regionalforsamlings beslutning 97/36 ifølge brevet fra de franske myndigheder af 11. april 2001 ikke havde undergået senere ændringer, hvilket implicit lader formode, at denne beslutning blev fulgt uafbrudt fra sin vedtagelse frem til udgangen af 1999, og på den anden side det forhold, at Nationalforsamlingens beretning udtrykkeligt nævnte, at der var blevet tildelt støtte til bygning af fartøjer i 1997 (punkt I.C.1.b i beretningen). |
| --- | --- |

(44)

Tilbage står nemlig det særlige problem vedrørende støtte tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998, hvor Frankrig i medfør af den fælles fiskeripolitiks bestemmelser havde forbud mod at yde nogen som helst form for støtte til bygning eller modernisering af fiskerfartøjer. Forbuddet blev ophævet ved brev af 28. oktober 1998 (15). I sit brev af 30. oktober 2001, hvori Kommissionen oplyste Frankrig om sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelse, fremsatte Kommissionen den formodning, at der var blevet ydet støtte i denne periode. Denne formodning var baseret på to forhold. På den ene side det forhold, at den korsikanske regionalforsamlings beslutning 97/36 ifølge brevet fra de franske myndigheder af 11. april 2001 ikke havde undergået senere ændringer, hvilket implicit lader formode, at denne beslutning blev fulgt uafbrudt fra sin vedtagelse frem til udgangen af 1999, og på den anden side det forhold, at Nationalforsamlingens beretning udtrykkeligt nævnte, at der var blevet tildelt støtte til bygning af fartøjer i 1997 (punkt I.C.1.b i beretningen).

| (45) | Der er grund til at citere et uddrag af Nationalforsamlingens beretning:
  ».... — støtte til fiskeri og havbrug: | .... I 1997 behandlede Kontoret for Korsikas Økonomiske Udvikling 114 ansøgninger, der blev indgivet dels af private virksomheder med henblik på moderniseringen af fiskerflåden og til akvakulturen ... Af disse 114 ansøgninger blev der kun givet afslag til 16. |
| --- | --- | --- |

(45)

Der er grund til at citere et uddrag af Nationalforsamlingens beretning:

».... — støtte til fiskeri og havbrug:

.... I 1997 behandlede Kontoret for Korsikas Økonomiske Udvikling 114 ansøgninger, der blev indgivet dels af private virksomheder med henblik på moderniseringen af fiskerflåden og til akvakulturen ... Af disse 114 ansøgninger blev der kun givet afslag til 16.

| | Tilsammen afstedkom ansøgningerne, at de regionale myndigheder på Korsika tildelte mere end 13 mio. FRF i støtte, som fordelte sig med 11,5 mio. i investeringsstøtte og 1,6 mio. i driftsstøtte. Næsten halvdelen af investeringsstøtten gik til modernisering af fiskerflåden. |
| --- | --- |

Tilsammen afstedkom ansøgningerne, at de regionale myndigheder på Korsika tildelte mere end 13 mio. FRF i støtte, som fordelte sig med 11,5 mio. i investeringsstøtte og 1,6 mio. i driftsstøtte. Næsten halvdelen af investeringsstøtten gik til modernisering af fiskerflåden.

| | I 1997 blev der bygget 10 fiskerfartøjer, ...« |
| --- | --- |

I 1997 blev der bygget 10 fiskerfartøjer, ...«

| (46) | De franske myndigheder har ikke fremsat bemærkninger til formodningen i Kommissionens brev af 30. oktober 2001, hverken for f.eks. at forklare, at anvendelsen af den omhandlede beslutning 97/36 var blevet suspenderet, eller for at oplyse, at der ikke var blevet tildelt støtte i den pågældende periode. Der er således grund til at gå ud fra, at der er blevet ydet støtte i perioden. |
| --- | --- |

(46)

De franske myndigheder har ikke fremsat bemærkninger til formodningen i Kommissionens brev af 30. oktober 2001, hverken for f.eks. at forklare, at anvendelsen af den omhandlede beslutning 97/36 var blevet suspenderet, eller for at oplyse, at der ikke var blevet tildelt støtte i den pågældende periode. Der er således grund til at gå ud fra, at der er blevet ydet støtte i perioden.

| (47) | Det fremgik hver gang af de successive retningslinjer, at støtte til anskaffelse af nye fartøjer var forenelig med fællesmarkedet, hvis den blev ydet med henblik på investeringer, der var i overensstemmelse med målsætningerne i FUP (16). For så vidt angår støtte tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998, som var omfattet af retningslinjerne for 1997, hed det mere konkret i punkt 2.2.3.1 i retningslinjerne, at støtte til bygning af nye fiskerfartøjer kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet med forbehold af betingelserne i artikel 7 og 10 i forordning (EF) nr. 3699/93 og i bilag III (nr. 1.3) til samme forordning. |
| --- | --- |

(47)

Det fremgik hver gang af de successive retningslinjer, at støtte til anskaffelse af nye fartøjer var forenelig med fællesmarkedet, hvis den blev ydet med henblik på investeringer, der var i overensstemmelse med målsætningerne i FUP (16). For så vidt angår støtte tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998, som var omfattet af retningslinjerne for 1997, hed det mere konkret i punkt 2.2.3.1 i retningslinjerne, at støtte til bygning af nye fiskerfartøjer kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet med forbehold af betingelserne i artikel 7 og 10 i forordning (EF) nr. 3699/93 og i bilag III (nr. 1.3) til samme forordning.

| (48) | I artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3699/93 hedder det: »Medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til fordel for bygning af fiskerfartøjer, for så vidt de inden for de fastsatte frister overholder de mellemliggende samlede årlige og de endelige mål i de flerårige udviklingsprogrammer. Medlemsstaterne meddeler samtidig med de pågældende støtteprojekter Kommissionen de foranstaltninger, de har truffet for at sikre, at denne betingelse overholdes.« Det var i henhold til denne bestemmelse, at Kommissionen ved brev af 4. juli 1997 mindede de franske myndigheder om, at de skulle standse al tildeling af støtte til bygning og modernisation fra den 1. januar 1997. |
| --- | --- |

(48)

I artikel 10, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3699/93 hedder det: »Medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til fordel for bygning af fiskerfartøjer, for så vidt de inden for de fastsatte frister overholder de mellemliggende samlede årlige og de endelige mål i de flerårige udviklingsprogrammer. Medlemsstaterne meddeler samtidig med de pågældende støtteprojekter Kommissionen de foranstaltninger, de har truffet for at sikre, at denne betingelse overholdes.« Det var i henhold til denne bestemmelse, at Kommissionen ved brev af 4. juli 1997 mindede de franske myndigheder om, at de skulle standse al tildeling af støtte til bygning og modernisation fra den 1. januar 1997.

| (49) | Ved brev af 8. august 1997 svarede de franske myndigheder bl.a.: Allerede i begyndelsen af 1996 havde de franske myndigheder, da de mellemliggende målsætninger i FUP II ikke var blevet opfyldt pr. 31. december 1995, taget de nødvendige skridt til at standse de investeringsprojekter, der indebar en forøgelse af fiskerflådens kapacitet. Desuden blev der for at fremskynde reduktionen af fiskerflåden iværksat en plan for udtagning af fiskerfartøjer i juli 1996. ..., ifølge planen skulle 10 000 fartøjer a 15 000 kW udtages. I begyndelsen af 1997 mente de franske myndigheder desuden, at de ville kunne opfylde målsætningerne for FUP III. Der blev derfor i begrænset omfang givet tilladelse til investeringer og i tilknytning hertil tildelt statsstøtte først og fremmest til hårdt tiltrængte udskiftninger af fartøjer eller udskiftning af motorer. ... Imidlertid kunne den fulde virkning af udtagningen af fartøjer først konstateres ved udgangen af første halvår 1997 .... |
| --- | --- |

(49)

Ved brev af 8. august 1997 svarede de franske myndigheder bl.a.: Allerede i begyndelsen af 1996 havde de franske myndigheder, da de mellemliggende målsætninger i FUP II ikke var blevet opfyldt pr. 31. december 1995, taget de nødvendige skridt til at standse de investeringsprojekter, der indebar en forøgelse af fiskerflådens kapacitet. Desuden blev der for at fremskynde reduktionen af fiskerflåden iværksat en plan for udtagning af fiskerfartøjer i juli 1996. ..., ifølge planen skulle 10 000 fartøjer a 15 000 kW udtages. I begyndelsen af 1997 mente de franske myndigheder desuden, at de ville kunne opfylde målsætningerne for FUP III. Der blev derfor i begrænset omfang givet tilladelse til investeringer og i tilknytning hertil tildelt statsstøtte først og fremmest til hårdt tiltrængte udskiftninger af fartøjer eller udskiftning af motorer. ... Imidlertid kunne den fulde virkning af udtagningen af fartøjer først konstateres ved udgangen af første halvår 1997 ....

| (50) | Det var først i løbet af andet halvår 1998, at det lykkedes Frankrig at opfylde målsætningerne i FUP. Den 28. oktober sendte Kommissionen de franske myndigheder et brev med bl.a. følgende indhold: »På baggrund af vores samtale den 21. oktober 1998, vores tidligere møder og de redegørelser, de har givet i brevene af henholdsvis 5. og 22. oktober 1998, er det mig en glæde at kunne meddele Dem, at Generaldirektoratet for Fiskeri kan acceptere, at De genoptager investeringerne, således som De planlægger, dvs. i et meget beskedent omfang og i særdeleshed til projekter, der er til gavn for unge fiskere, som ikke giver sig udslag i en forøgelse af kapaciteten, og som er i overensstemmelse med målsætningerne i FUP.« |
| --- | --- |

(50)

Det var først i løbet af andet halvår 1998, at det lykkedes Frankrig at opfylde målsætningerne i FUP. Den 28. oktober sendte Kommissionen de franske myndigheder et brev med bl.a. følgende indhold: »På baggrund af vores samtale den 21. oktober 1998, vores tidligere møder og de redegørelser, de har givet i brevene af henholdsvis 5. og 22. oktober 1998, er det mig en glæde at kunne meddele Dem, at Generaldirektoratet for Fiskeri kan acceptere, at De genoptager investeringerne, således som De planlægger, dvs. i et meget beskedent omfang og i særdeleshed til projekter, der er til gavn for unge fiskere, som ikke giver sig udslag i en forøgelse af kapaciteten, og som er i overensstemmelse med målsætningerne i FUP.«

| (51) | Det kan aflæses af denne brevveksling, at de franske myndigheder var helt på det rene med, at de mellemliggende målsætninger i FUP III ikke kunne opfyldes, og at der dette til trods er blevet bevilget støtte til anskaffelse af nye fartøjer. Betingelsen i artikel 10 i forordning (EF) nr. 3699/93 er således ikke blevet overholdt. Det fremgår under henvisning til punkt 2.2.3.1 i retningslinjerne for 1997, at den støtte, der er ydet i denne periode til anskaffelse af nye fartøjer, ikke er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(51)

Det kan aflæses af denne brevveksling, at de franske myndigheder var helt på det rene med, at de mellemliggende målsætninger i FUP III ikke kunne opfyldes, og at der dette til trods er blevet bevilget støtte til anskaffelse af nye fartøjer. Betingelsen i artikel 10 i forordning (EF) nr. 3699/93 er således ikke blevet overholdt. Det fremgår under henvisning til punkt 2.2.3.1 i retningslinjerne for 1997, at den støtte, der er ydet i denne periode til anskaffelse af nye fartøjer, ikke er forenelig med fællesmarkedet.

| (52) | Den formelle undersøgelse blev indledt med henblik på en nærmere gennemgang af den støtte, der blev tildelt fra den 1. januar 1997 til den 28. oktober 1998 til ombygning og udrustning af fartøjer, for så vidt som arbejdet har medført en forøgelse af fartøjernes motorkraft, eftersom støtte af denne type i lighed med støtte til anskaffelse af nye fartøjer ikke indgik i målsætningerne i FUP. |
| --- | --- |

(52)

Den formelle undersøgelse blev indledt med henblik på en nærmere gennemgang af den støtte, der blev tildelt fra den 1. januar 1997 til den 28. oktober 1998 til ombygning og udrustning af fartøjer, for så vidt som arbejdet har medført en forøgelse af fartøjernes motorkraft, eftersom støtte af denne type i lighed med støtte til anskaffelse af nye fartøjer ikke indgik i målsætningerne i FUP.

| (53) | I beretningen fra Nationalforsamlingen (punkt I.C.1.b) gives der en redegørelse for støtten til modernisering af fartøjer. Ligesom det oplyses, at der er blevet bygget 10 fartøjer, nævnes det også, at »... 38 fartøjer er blevet ombygget og forsynet med forskelligt udstyr, ...«. Det fremgår således med tydelighed, at der er blevet ydet støtte i perioden. |
| --- | --- |

(53)

I beretningen fra Nationalforsamlingen (punkt I.C.1.b) gives der en redegørelse for støtten til modernisering af fartøjer. Ligesom det oplyses, at der er blevet bygget 10 fartøjer, nævnes det også, at »... 38 fartøjer er blevet ombygget og forsynet med forskelligt udstyr, ...«. Det fremgår således med tydelighed, at der er blevet ydet støtte i perioden.

| (54) | Det fremgår af de successive beslutninger truffet af de regionale myndigheder på Korsika, at støtten kunne anvendes til at udruste fartøjer med en »motor med en motorkraft, der er tilpasset til fartøjets størrelse.« Denne formulering sandsynliggør, at moderniseringsstøtten kunne anvendes til anskaffelse af en kraftigere motor. Som det er tilfældet med støtten til anskaffelse af fartøjer har de franske myndigheder ikke fremsat bemærkninger til Kommissionens formodning i brevet af 30. oktober 2001 om, at der i løbet af perioden skulle være blevet bevilget støtte med det formål at udskifte en motor med en anden og kraftigere. Der er således grund til at formode, at der i visse tilfælde faktisk er blevet ydet moderniseringsstøtte, der har haft en forøgelse af motorkraften til følge. |
| --- | --- |

(54)

Det fremgår af de successive beslutninger truffet af de regionale myndigheder på Korsika, at støtten kunne anvendes til at udruste fartøjer med en »motor med en motorkraft, der er tilpasset til fartøjets størrelse.« Denne formulering sandsynliggør, at moderniseringsstøtten kunne anvendes til anskaffelse af en kraftigere motor. Som det er tilfældet med støtten til anskaffelse af fartøjer har de franske myndigheder ikke fremsat bemærkninger til Kommissionens formodning i brevet af 30. oktober 2001 om, at der i løbet af perioden skulle være blevet bevilget støtte med det formål at udskifte en motor med en anden og kraftigere. Der er således grund til at formode, at der i visse tilfælde faktisk er blevet ydet moderniseringsstøtte, der har haft en forøgelse af motorkraften til følge.

| (55) | Ligesom for støtten til bygning fremgik det af punkt 2.2.3.2 i retningslinjerne fra 1997, at støtten til modernisering af fiskerfartøjer i erhvervsaktivitet kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet med forbehold af betingelserne i artikel 7 og 10 i forordning (EF) nr. 3699/93 og i bilag III (nr. 1.4) til samme forordning [...]. I artikel 10, stk. 2 i forordning (EF) nr. 3699/93 hedder det: »Medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til fordel for modernisering af fiskerfartøjerne. Foranstaltningerne er underkastet de i stk. 1 [bygning af fartøjer] nævnte betingelser, hvis investeringerne kan medføre, at fiskeriindsatsen øges.« |
| --- | --- |

(55)

Ligesom for støtten til bygning fremgik det af punkt 2.2.3.2 i retningslinjerne fra 1997, at støtten til modernisering af fiskerfartøjer i erhvervsaktivitet kan anses for at være forenelig med fællesmarkedet med forbehold af betingelserne i artikel 7 og 10 i forordning (EF) nr. 3699/93 og i bilag III (nr. 1.4) til samme forordning [...]. I artikel 10, stk. 2 i forordning (EF) nr. 3699/93 hedder det: »Medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til fordel for modernisering af fiskerfartøjerne. Foranstaltningerne er underkastet de i stk. 1 [bygning af fartøjer] nævnte betingelser, hvis investeringerne kan medføre, at fiskeriindsatsen øges.«

| (56) | Betingelsen i artikel 10 i forordning (EF) nr. 3699/93 er således ikke blevet overholdt. Det fremgår under henvisning til punkt 2.2.3.2 i retningslinjerne for 1997, at den støtte, der er ydet i løbet af perioden til modernisering, for så vidt som denne modernisering har medført en forøgelse af motorkraften, ikke er forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(56)

Betingelsen i artikel 10 i forordning (EF) nr. 3699/93 er således ikke blevet overholdt. Det fremgår under henvisning til punkt 2.2.3.2 i retningslinjerne for 1997, at den støtte, der er ydet i løbet af perioden til modernisering, for så vidt som denne modernisering har medført en forøgelse af motorkraften, ikke er forenelig med fællesmarkedet.

| (57) | Som allerede nævnt under betragtning 39 har de franske myndigheder oplyst, at alderskriterierne var blevet overholdt. Den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for ved indledningen af den formelle undersøgelse, er dermed ryddet af vejen. Det samme gælder tvivlen med hensyn til den maksimale støttesats. |
| --- | --- |

(57)

Som allerede nævnt under betragtning 39 har de franske myndigheder oplyst, at alderskriterierne var blevet overholdt. Den tvivl, som Kommissionen gav udtryk for ved indledningen af den formelle undersøgelse, er dermed ryddet af vejen. Det samme gælder tvivlen med hensyn til den maksimale støttesats.

| (58) | Desuden har de franske myndigheder i deres svar af 21. december 2001 angående forpligtelsen til kun at yde denne form for støtte til unge fiskeres førstegangsetablering eller til erstatning af et fartøj, der var gået tabt, meddelt, at den pågældende form for støtte i denne henseende er blevet ydet i overensstemmelse med de gældende EF-bestemmelser. Følgelig kan denne form for støtte anses for at være forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(58)

Desuden har de franske myndigheder i deres svar af 21. december 2001 angående forpligtelsen til kun at yde denne form for støtte til unge fiskeres førstegangsetablering eller til erstatning af et fartøj, der var gået tabt, meddelt, at den pågældende form for støtte i denne henseende er blevet ydet i overensstemmelse med de gældende EF-bestemmelser. Følgelig kan denne form for støtte anses for at være forenelig med fællesmarkedet.

| (59) | I henhold til de successive retningslinjer er akvakulturstøtten forenelig med fællesmarkedet, såfremt betingelserne i forordningen om EF-strukturfondsforanstaltningerne i fiskerisektoren er overholdt. |
| --- | --- |

(59)

I henhold til de successive retningslinjer er akvakulturstøtten forenelig med fællesmarkedet, såfremt betingelserne i forordningen om EF-strukturfondsforanstaltningerne i fiskerisektoren er overholdt.

| (60) | Som de franske myndigheder oplyste i deres brev af 21. december 2001, er der i støtteguiden taget højde for de nævnte betingelser, bl.a. er det nævnt, at den maksimale tilladte støttesats skal ses i sammenhæng med støtte fra andre kilder. |
| --- | --- |

(60)

Som de franske myndigheder oplyste i deres brev af 21. december 2001, er der i støtteguiden taget højde for de nævnte betingelser, bl.a. er det nævnt, at den maksimale tilladte støttesats skal ses i sammenhæng med støtte fra andre kilder.

| (61) | Følgelig kan støtte til fordel for akvakulturen anses for at være forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(61)

Følgelig kan støtte til fordel for akvakulturen anses for at være forenelig med fællesmarkedet.

VI.   KONKLUSIONER

| (62) | De statsstøtteordninger, de franske myndigheder har indført i regionen Korsika ved den korsikanske regionalforsamlings beslutning 85/10 bis af 29. marts 1985, senere ændret ved beslutning af 30. november 1990 (90/99), af 19. december 1991 (91/1032), af 23. februar 1993 (93/25), af 9. marts 1995 (95/16), af 11. september 1995 (95/79) og af 11. april 1997 (97/36), er uforenelige med fællesmarkedet, for så vidt angår:






  — | støtte til anskaffelse af nye fartøjer tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998 |
| --- | --- | --- |

(62)

De statsstøtteordninger, de franske myndigheder har indført i regionen Korsika ved den korsikanske regionalforsamlings beslutning 85/10 bis af 29. marts 1985, senere ændret ved beslutning af 30. november 1990 (90/99), af 19. december 1991 (91/1032), af 23. februar 1993 (93/25), af 9. marts 1995 (95/16), af 11. september 1995 (95/79) og af 11. april 1997 (97/36), er uforenelige med fællesmarkedet, for så vidt angår:

—

støtte til anskaffelse af nye fartøjer tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998

| — | støtte til ombygning og udrustning af fartøjer tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998, når arbejdet har ført til en motorkraftsforøgelse. |
| --- | --- |

—

støtte til ombygning og udrustning af fartøjer tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998, når arbejdet har ført til en motorkraftsforøgelse.

| (63) | I henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 skal Frankrig søge de pågældende støttebeløb tilbagebetalt. |
| --- | --- |

(63)

I henhold til artikel 14 i forordning (EF) nr. 659/1999 skal Frankrig søge de pågældende støttebeløb tilbagebetalt.

| (64) | Følgende former for støtte er forenelige med fællesmarkedet:






  — | støtte til anskaffelse af nye fartøjer, såfremt støtten ikke er tildelt i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998 |
| --- | --- | --- |

(64)

Følgende former for støtte er forenelige med fællesmarkedet:

—

støtte til anskaffelse af nye fartøjer, såfremt støtten ikke er tildelt i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998

| — | støtte til ombygning og udrustning af fartøjer, såfremt støtten ikke er tildelt i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998, eller som er tildelt i denne periode, men uden at arbejdet har ført til en motorkraftsforøgelse |
| --- | --- |

—

støtte til ombygning og udrustning af fartøjer, såfremt støtten ikke er tildelt i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998, eller som er tildelt i denne periode, men uden at arbejdet har ført til en motorkraftsforøgelse

| — | støtte til anskaffelse af brugte fartøjer |
| --- | --- |

—

støtte til anskaffelse af brugte fartøjer

| — | akvakulturstøtte — |
| --- | --- |

—

akvakulturstøtte —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

De støtteforanstaltninger, de franske myndigheder har gennemført i regionen Korsika på grundlag af den korsikanske regionalforsamlings beslutning 85/10 bis af 29. marts 1985, senere ændret ved beslutning af 30. november 1990 (90/99), af 19. december 1991 (91/1032), af 23. februar 1993 (93/25), af 9. marts 1995 (95/16), af 11. september 1995 (95/79) og af 11. april 1997 (97/36), er uforenelige med fællesmarkedet, for så vidt angår:

| a) | støtte til anskaffelse af nye fartøjer tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998 |
| --- | --- |

a)

støtte til anskaffelse af nye fartøjer tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998

| b) | støtte til ombygning og udrustning af fartøjer tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998, når arbejdet har ført til en motorkraftsforøgelse. |
| --- | --- |

b)

støtte til ombygning og udrustning af fartøjer tildelt mellem den 1. januar 1997 og den 28. oktober 1998, når arbejdet har ført til en motorkraftsforøgelse.

Artikel 2

Følgende støtteforanstaltninger, som de franske myndigheder har gennemført i regionen Korsika på grundlag af den korsikanske regionalforsamlings beslutning, jf. artikel 1, er forenelige med fællesmarkedet:

| a) | støtte til anskaffelse af nye fartøjer, såfremt støtten ikke er tildelt i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998 |
| --- | --- |

a)

støtte til anskaffelse af nye fartøjer, såfremt støtten ikke er tildelt i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998

| b) | støtte til ombygning og udrustning af fartøjer, såfremt støtten ikke er tildelt i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998, eller som er tildelt i denne periode, men uden at arbejdet har ført til en motorkraftsforøgelse |
| --- | --- |

b)

støtte til ombygning og udrustning af fartøjer, såfremt støtten ikke er tildelt i perioden 1. januar 1997 til 28. oktober 1998, eller som er tildelt i denne periode, men uden at arbejdet har ført til en motorkraftsforøgelse

| c) | støtte til anskaffelse af brugte fartøjer |
| --- | --- |

c)

støtte til anskaffelse af brugte fartøjer

| d) | støtte til fordel for akvakulturen tildelt mellem 1994 og 1999. |
| --- | --- |

d)

støtte til fordel for akvakulturen tildelt mellem 1994 og 1999.

Artikel 3

1.   Frankrig træffer alle nødvendige forholdsregler for, at støttemodtagerne tilbagebetaler den støtte, der er omhandlet i artikel 1, og som er tildelt ulovligt.

2.   Tilbagesøgningen skal ske uophørligt og i overensstemmelse med national lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtagerne, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Rentesatsen beregnes og anvendes i overensstemmelse med kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (17).

Artikel 4

Frankrig underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2004.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  Beretningen findes på den franske nationalforsamlings websted: http://www.assemblee-nationale.fr/dossiers/corse.asp

1

(2)  EFT C 25 af 29.1.2002, s. 2.

2

(3)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1. Ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

3

(4)  EFT C 19 af 20.1.2001, s. 7.

4

(5)  EFT C 268 af 19.10.1985, s. 2.

5

(6)  EFT C 313 af 8.12.1988, s. 21.

6

(7)  EFT C 152 af 17.6.1992, s. 2.

7

(8)  EFT C 260 af 17.9.1994, s. 3.

8

(9)  EFT C 100 af 17.3.1997, s. 12.

9

(10)  EFT L 290 af 22.10.1983, s. 1. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 3733/85 (EFT L 361 af 31.12.1985, s. 78).

10

(11)  EFT L 376 af 31.12.1986, s. 7. Senest ændret ved forordning (EØF) nr. 3946/92 (EFT L 401 af 31.12.1992, s. 1).

11

(12)  EFT L 346 af 31.12.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 25/97 (EFT L 6 af 10.1.1997, s. 7).

12

(13)  EFT L 312 af 20.11.1998, s. 19.

13

(14)  Kommissionens beslutning 92/588/EØF af 21. december 1992 om et flerårigt udviklingsprogram for Frankrigs fiskerflåde (1993-1996) i medfør af Rådets forordning (EØF) nr. 4028/86 (EFT L 401 af 31.12.1992, s. 3). Senest ændret ved beslutning 95/238/EF (EFT L 166 af 15.7.1995, s. 1).

14

(15)  Se betragtning 33.

15

(16)  Se betragtning 33.

16

(17)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

17

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/49

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 14. juli 2004

om støtteforanstaltninger, som Frankrig har iværksat til fordel for akvakulturbrugere og fiskere

(meddelt under nummer K(2004) 2588)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/239/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med nævnte artikel, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 21. juni 2000 informerede Frankrig Kommissionen om de foranstaltninger, landet havde truffet for at yde erstatning til fiskere og akvakulturbrugere for de skader, som de havde lidt dels som følge af olieforureningen i forbindelse med tankeren Erikas forlis i Biscayabugten den 12. december 1999, dels som følge af den usædvanligt kraftige storm den 27. og 28. december 1999. Der blev efter anmodning fra Kommissionen sendt yderligere oplysninger ved brev af 28. november 2000, 6. april og 13. august 2001. Da foranstaltningerne var blevet iværksat, før Kommissionen havde haft lejlighed til at udtale sig om deres forenelighed med fællesmarkedet, blev sagen registreret som ikke-anmeldt støtte under nummer NN 80/2000. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 21. juni 2000 informerede Frankrig Kommissionen om de foranstaltninger, landet havde truffet for at yde erstatning til fiskere og akvakulturbrugere for de skader, som de havde lidt dels som følge af olieforureningen i forbindelse med tankeren Erikas forlis i Biscayabugten den 12. december 1999, dels som følge af den usædvanligt kraftige storm den 27. og 28. december 1999. Der blev efter anmodning fra Kommissionen sendt yderligere oplysninger ved brev af 28. november 2000, 6. april og 13. august 2001. Da foranstaltningerne var blevet iværksat, før Kommissionen havde haft lejlighed til at udtale sig om deres forenelighed med fællesmarkedet, blev sagen registreret som ikke-anmeldt støtte under nummer NN 80/2000.

| (2) | Ved brev af 11. december 2001 underrettede Kommissionen Frankrig om sin beslutning om på den ene side at betragte nogle af foranstaltningerne som forenelige med fællesmarkedet og på den anden side at indlede den officielle undersøgelsesprocedure i traktatens artikel 88, stk. 2, over for de øvrige foranstaltninger. Frankrig fremsatte sine bemærkninger ved brev af 5. marts 2002. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 11. december 2001 underrettede Kommissionen Frankrig om sin beslutning om på den ene side at betragte nogle af foranstaltningerne som forenelige med fællesmarkedet og på den anden side at indlede den officielle undersøgelsesprocedure i traktatens artikel 88, stk. 2, over for de øvrige foranstaltninger. Frankrig fremsatte sine bemærkninger ved brev af 5. marts 2002.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (1). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de pågældende foranstaltninger. Den modtog ingen bemærkninger. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende
   (1). Kommissionen opfordrede de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til de pågældende foranstaltninger. Den modtog ingen bemærkninger.

II.   BESKRIVELSE

| (4) | Den officielle undersøgelsesprocedure blev indledt over for følgende foranstaltninger:






  1) | foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere i departementet Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime og Gironde (i det følgende benævnt »atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde«):






  — | fritagelse for sociale bidrag for første kvartal af 2000 (eller et gennemsnitskvartal) |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Den officielle undersøgelsesprocedure blev indledt over for følgende foranstaltninger:

1)

foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere i departementet Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime og Gironde (i det følgende benævnt »atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde«):

—

fritagelse for sociale bidrag for første kvartal af 2000 (eller et gennemsnitskvartal)

| — | nedsættelse af de finansielle omkostninger |
| --- | --- |

—

nedsættelse af de finansielle omkostninger

| 2) | supplerende foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere og fiskere i hele Frankrig:






  — | supplerende nedsættelse af de sociale bidrag for alle akvakulturbrugere (fra 15. april til 15. juli 2000) og fiskere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer (fra 15. april til 15. oktober 2000) |
| --- | --- | --- |

2)

supplerende foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere og fiskere i hele Frankrig:

—

supplerende nedsættelse af de sociale bidrag for alle akvakulturbrugere (fra 15. april til 15. juli 2000) og fiskere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer (fra 15. april til 15. oktober 2000)

| — | fritagelse for statsafgifter i 2000 for alle akvakulturbrugere; Kommissionen var i forbindelse med sin beslutning om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure af den opfattelse, at fritagelsen kun gjaldt for akvakulturanlæg i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde, men det viste sig siden hen, at denne foranstaltning var en generel supplerende foranstaltning, der gjaldt for alle producenter på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer. |
| --- | --- |

—

fritagelse for statsafgifter i 2000 for alle akvakulturbrugere; Kommissionen var i forbindelse med sin beslutning om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure af den opfattelse, at fritagelsen kun gjaldt for akvakulturanlæg i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde, men det viste sig siden hen, at denne foranstaltning var en generel supplerende foranstaltning, der gjaldt for alle producenter på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer.

| (5) | Kommissionen minder om, at de foranstaltninger, der blevet betragtet som forenelige med fællesmarkedet, og som Frankrig var blevet underrettet om ved brev af 11. december 2001, vedrørte anlæg i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde og gik ud på følgende:






  — | foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere: gennemførelse af ordningen vedrørende katastrofer i landbruget, støtte til retablering af materiel og lagre samt forskud på erstatninger fra IOPCF (Den Internationale Fond for Erstatning af Skader ved Olieforurening) |
| --- | --- | --- |

(5)

Kommissionen minder om, at de foranstaltninger, der blevet betragtet som forenelige med fællesmarkedet, og som Frankrig var blevet underrettet om ved brev af 11. december 2001, vedrørte anlæg i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde og gik ud på følgende:

—

foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere: gennemførelse af ordningen vedrørende katastrofer i landbruget, støtte til retablering af materiel og lagre samt forskud på erstatninger fra IOPCF (Den Internationale Fond for Erstatning af Skader ved Olieforurening)

| — | foranstaltninger til fordel for fiskere: støtte til retablering af fiskerfartøjer og materiel, der gik tabt eller blev beskadiget under stormen, forskud på erstatninger, fra IOPCF og skønsmæssig støtte for indkomsttab som følge af skader forårsaget af stormen. |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til fordel for fiskere: støtte til retablering af fiskerfartøjer og materiel, der gik tabt eller blev beskadiget under stormen, forskud på erstatninger, fra IOPCF og skønsmæssig støtte for indkomsttab som følge af skader forårsaget af stormen.

A.   Foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde

1.   Fritagelse for sociale bidrag for første kvartal af 2000 (eller et gennemsnitskvartal)

| (6) | Denne foranstaltning var beregnet på to kategorier af akvakulturbrugere: dem, hvis lagre og driftsmateriel blev skadet som følge af stormen i december 1999, og som modtog støtte til retablering af lagre, og dem, der led tab som følge af olieforureningen fra Erika, og som modtog forskud på de erstatninger, som IOPFC skal betale. |
| --- | --- |

(6)

Denne foranstaltning var beregnet på to kategorier af akvakulturbrugere: dem, hvis lagre og driftsmateriel blev skadet som følge af stormen i december 1999, og som modtog støtte til retablering af lagre, og dem, der led tab som følge af olieforureningen fra Erika, og som modtog forskud på de erstatninger, som IOPFC skal betale.

| (7) | Det drejede sig om en målrettet foranstaltning, som blev iværksat på grund af anlæggenes situation. Den blev anvendt i en, to eller tre måneder afhængigt af, hvor omfattende skaderne på anlæggene var. Der skulle overhovedet ikke betales sociale bidrag i den pågældende periode. |
| --- | --- |

(7)

Det drejede sig om en målrettet foranstaltning, som blev iværksat på grund af anlæggenes situation. Den blev anvendt i en, to eller tre måneder afhængigt af, hvor omfattende skaderne på anlæggene var. Der skulle overhovedet ikke betales sociale bidrag i den pågældende periode.

| (8) | Anmodningerne blev behandlet af nogle særlige erstatningsinstanser, som blev oprettet til formålet i hvert af de berørte departementer under præfekten med deltagelse af de berørte myndigheder, erhvervsorganisationer, banker og forsikringsselskaber. Listen over erstatningsmodtagere blev udarbejdet af »direction des pêches maritimes et des cultures marines« (direktoratet for havfiskeri og havbrug) på forslag af præfekterne. Der stod 1 476 anlæg på listen. Der blev indrømmet fritagelser for i alt 0,87 mio. EUR. |
| --- | --- |

(8)

Anmodningerne blev behandlet af nogle særlige erstatningsinstanser, som blev oprettet til formålet i hvert af de berørte departementer under præfekten med deltagelse af de berørte myndigheder, erhvervsorganisationer, banker og forsikringsselskaber. Listen over erstatningsmodtagere blev udarbejdet af »direction des pêches maritimes et des cultures marines« (direktoratet for havfiskeri og havbrug) på forslag af præfekterne. Der stod 1 476 anlæg på listen. Der blev indrømmet fritagelser for i alt 0,87 mio. EUR.

2.   Nedsættelse af de finansielle omkostninger

| (9) | Denne foranstaltning var beregnet på de samme anlæg som dem, der er nævnt i 6. og 8. betragtning. Den gik ud på som led i individuelle gældssaneringsplaner at overtage en del de renter, der var forfaldet eller skulle forfalde i 2000, 2001 og 2002, på mellemfristede og langfristede lån og lån til virksomhedskonsolidering. Formålet med disse foranstaltninger var ifølge Frankrigs brev af 13. august 2001 at mindske likviditetsbyrden for de anlæg, som var ramt af stormen og olieforureningen. |
| --- | --- |

(9)

Denne foranstaltning var beregnet på de samme anlæg som dem, der er nævnt i 6. og 8. betragtning. Den gik ud på som led i individuelle gældssaneringsplaner at overtage en del de renter, der var forfaldet eller skulle forfalde i 2000, 2001 og 2002, på mellemfristede og langfristede lån og lån til virksomhedskonsolidering. Formålet med disse foranstaltninger var ifølge Frankrigs brev af 13. august 2001 at mindske likviditetsbyrden for de anlæg, som var ramt af stormen og olieforureningen.

| (10) | Dossiererne skulle indgives senest den 1. april 2000. De blev behandlet af »directions départementales des affaires maritimes« (departementernes direktorater for maritime anliggender) og forelagt for erstatningsinstansen. Støtten blev differentieret efter lokalt opstillede kriterier. Erstatningsinstanserne skulle bl.a. tage hensyn til, hvor store tab der reelt var lidt i løbet af vinteren 1999-2000, hvor stor en gæld anlæggene havde, og hvor svækkede de var, driftsindtægternes størrelse i de to seneste regnskabsår, eventuelle udefrakommende indtægter, som de pågældende kunne have haft i samme periode, og de pågældende anlægs levedygtighed. De berørte anlægs kreditorer (banker og leverandører) blev bedt om at gøre en særlig indsats. Støtten måtte ikke overstige 48 000 franske franc (FRF) (dvs. 7 317 EUR), medmindre erstatningsinstansen fandt situationen særlig kritisk, i hvilket tilfælde loftet blev hævet til 62 000 FRF (9 451 EUR). |
| --- | --- |

(10)

Dossiererne skulle indgives senest den 1. april 2000. De blev behandlet af »directions départementales des affaires maritimes« (departementernes direktorater for maritime anliggender) og forelagt for erstatningsinstansen. Støtten blev differentieret efter lokalt opstillede kriterier. Erstatningsinstanserne skulle bl.a. tage hensyn til, hvor store tab der reelt var lidt i løbet af vinteren 1999-2000, hvor stor en gæld anlæggene havde, og hvor svækkede de var, driftsindtægternes størrelse i de to seneste regnskabsår, eventuelle udefrakommende indtægter, som de pågældende kunne have haft i samme periode, og de pågældende anlægs levedygtighed. De berørte anlægs kreditorer (banker og leverandører) blev bedt om at gøre en særlig indsats. Støtten måtte ikke overstige 48 000 franske franc (FRF) (dvs. 7 317 EUR), medmindre erstatningsinstansen fandt situationen særlig kritisk, i hvilket tilfælde loftet blev hævet til 62 000 FRF (9 451 EUR).

| (11) | De individuelle gældssaneringsplaner, som blev udarbejdet efter denne procedure, resulterede i, at der blev indgået en overenskomst, som blev godkendt af alle parter, og hvori alle parters bidrag blev fastlagt. Præfekten for de enkelte departementer traf afgørelse om tildeling af støtten. Den samlede støtte var på ca. 8 mio. FRF (1,2 mio. EUR) til 1 083 anlæg. |
| --- | --- |

(11)

De individuelle gældssaneringsplaner, som blev udarbejdet efter denne procedure, resulterede i, at der blev indgået en overenskomst, som blev godkendt af alle parter, og hvori alle parters bidrag blev fastlagt. Præfekten for de enkelte departementer traf afgørelse om tildeling af støtten. Den samlede støtte var på ca. 8 mio. FRF (1,2 mio. EUR) til 1 083 anlæg.

B.   Supplerende foranstaltninger

| (12) | Ud over de foranstaltninger, som allerede er nævnt, det være sig foranstaltninger, som Kommissionen har indledt den officielle undersøgelsesprocedure over for, eller som den allerede har godkendt, besluttede landbrugs- og fiskeriministeren at træffe supplerende foranstaltninger til fordel for disse anlæg for ifølge Frankrigs udsagn at afhjælpe de vanskeligheder, som fiskeri- og akvakultursektoren stod over for som følge af både stormen og olieforureningen, og for at tage hensyn til de skader, som anlæggene var blevet påført på grund af den faldende efterspørgsel. |
| --- | --- |

(12)

Ud over de foranstaltninger, som allerede er nævnt, det være sig foranstaltninger, som Kommissionen har indledt den officielle undersøgelsesprocedure over for, eller som den allerede har godkendt, besluttede landbrugs- og fiskeriministeren at træffe supplerende foranstaltninger til fordel for disse anlæg for ifølge Frankrigs udsagn at afhjælpe de vanskeligheder, som fiskeri- og akvakultursektoren stod over for som følge af både stormen og olieforureningen, og for at tage hensyn til de skader, som anlæggene var blevet påført på grund af den faldende efterspørgsel.

1.   Fritagelse for statsafgifter i 2000 for alle akvakulturbrugere

| (13) | Ifølge de oplysninger, som Frankrig gav ved brev af 21. juni 2000, dvs. før beslutningen om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure, var fritagelsen for statsafgifter for 2000 blevet indrømmet til indehavere af bevilling til at drive havbrug i offentlige havområder og til indehavere af bevilling til at indvinde vand til forsyning af private parceller. |
| --- | --- |

(13)

Ifølge de oplysninger, som Frankrig gav ved brev af 21. juni 2000, dvs. før beslutningen om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure, var fritagelsen for statsafgifter for 2000 blevet indrømmet til indehavere af bevilling til at drive havbrug i offentlige havområder og til indehavere af bevilling til at indvinde vand til forsyning af private parceller.

| (14) | Frankrig meddelte ved brev af 5. marts 2002, hvori landet fremsatte sine bemærkninger til indledningen af proceduren, at denne foranstaltning indgik i de supplerende foranstaltninger til fordel for alle akvakulturbrugere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer. |
| --- | --- |

(14)

Frankrig meddelte ved brev af 5. marts 2002, hvori landet fremsatte sine bemærkninger til indledningen af proceduren, at denne foranstaltning indgik i de supplerende foranstaltninger til fordel for alle akvakulturbrugere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer.

| (15) | Efter anmodning fra Kommissionen bekræftede Frankrig ved brev af 24. september 2002, at denne fritagelse ved beslutning af 12. september 2000 var blevet udvidet til at gælde for alle havbrug. |
| --- | --- |

(15)

Efter anmodning fra Kommissionen bekræftede Frankrig ved brev af 24. september 2002, at denne fritagelse ved beslutning af 12. september 2000 var blevet udvidet til at gælde for alle havbrug.

| (16) | Fritagelserne var på i alt 3,81 mio. EUR. |
| --- | --- |

(16)

Fritagelserne var på i alt 3,81 mio. EUR.

2.   Nedsættelse af de sociale bidrag for akvakulturbrugere og fiskere

| (17) | Landbrugs- og fiskeriministeren besluttede ved to cirkulærer af henholdsvis 15. april 2000 og 13. juli 2000 at nedsætte de sociale bidrag for alle virksomheder i sektoren med 50 % — for akvakulturbrugerne for perioden 15. april 2000 til 15. juli 2000 og for fiskerne for perioden 15. april 2000 til 15. oktober 2000. |
| --- | --- |

(17)

Landbrugs- og fiskeriministeren besluttede ved to cirkulærer af henholdsvis 15. april 2000 og 13. juli 2000 at nedsætte de sociale bidrag for alle virksomheder i sektoren med 50 % — for akvakulturbrugerne for perioden 15. april 2000 til 15. juli 2000 og for fiskerne for perioden 15. april 2000 til 15. oktober 2000.

| (18) | Arbejdsgiverbidragene og lønmodtagerbidragene blev nedsat for alle fiskere og akvakulturbrugere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer. |
| --- | --- |

(18)

Arbejdsgiverbidragene og lønmodtagerbidragene blev nedsat for alle fiskere og akvakulturbrugere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer.

| (19) | Nedsættelsen foregik efter forskellige regler, alt efter om det drejede sig om bidrag til ENIM (Etablissement National des Invalides de la Marine, national forsikring for medlemmer af skibsfartssektoren) eller til MSA (Mutualité Sociale Agricole, forsikring for landbruget). |
| --- | --- |

(19)

Nedsættelsen foregik efter forskellige regler, alt efter om det drejede sig om bidrag til ENIM (Etablissement National des Invalides de la Marine, national forsikring for medlemmer af skibsfartssektoren) eller til MSA (Mutualité Sociale Agricole, forsikring for landbruget).

| (20) | Bidragene til ENIM blev nedsat med 50 %, både når det gjaldt lønmodtagerbidrag og arbejdsgiverbidrag. For fartøjer, der ikke anvender udbyttedeling, blev arbejdergiverbidragene dog nedsat med 75 %. Den større nedsættelse skyldes ifølge Frankrig, at rederiet og besætningen i forbindelse med udbyttedeling har et fælles økonomisk ansvar for vanskeligheder ved udøvelsen af fiskeri, især når det gælder faldende omsætning, mens de industrielle rederier, som ikke har udbyttedeling, derimod påtager sig størstedelen af ansvaret for økonomiske vanskeligheder. |
| --- | --- |

(20)

Bidragene til ENIM blev nedsat med 50 %, både når det gjaldt lønmodtagerbidrag og arbejdsgiverbidrag. For fartøjer, der ikke anvender udbyttedeling, blev arbejdergiverbidragene dog nedsat med 75 %. Den større nedsættelse skyldes ifølge Frankrig, at rederiet og besætningen i forbindelse med udbyttedeling har et fælles økonomisk ansvar for vanskeligheder ved udøvelsen af fiskeri, især når det gælder faldende omsætning, mens de industrielle rederier, som ikke har udbyttedeling, derimod påtager sig størstedelen af ansvaret for økonomiske vanskeligheder.

| (21) | Reglerne for nedsættelse af bidragene til MSA for akvakulturbrugere, der er omfattet af denne ordning, blev fastsat ved et cirkulære udstedt af landbrugs- og fiskeriministeriet af 25. april 2000. Nedsættelsen svarede til overtagelsen af 50 % af de bidrag, som akvakulturbrugere og virksomhedsledere selv skulle betale for et kvartal af 1999, og af de bidrag, som de skulle betale for deres ansatte for det sidste kvartal af 1999. |
| --- | --- |

(21)

Reglerne for nedsættelse af bidragene til MSA for akvakulturbrugere, der er omfattet af denne ordning, blev fastsat ved et cirkulære udstedt af landbrugs- og fiskeriministeriet af 25. april 2000. Nedsættelsen svarede til overtagelsen af 50 % af de bidrag, som akvakulturbrugere og virksomhedsledere selv skulle betale for et kvartal af 1999, og af de bidrag, som de skulle betale for deres ansatte for det sidste kvartal af 1999.

| (22) | Disse fritagelser svarede til 119 mio. FRF (18,2 mio. EUR). |
| --- | --- |

(22)

Disse fritagelser svarede til 119 mio. FRF (18,2 mio. EUR).

C.   Begrundelse for indledningen af den officielle undersøgelsesprocedure

| (23) | De foranstaltninger, der er beskrevet i afdeling A og B, blev vedtaget som følge af den olieforurening, som tankeren Erikas forlis den 12. december 1999 forårsagede, og som følge af den voldsomme storm den 26. og 27. december 1999. |
| --- | --- |

(23)

De foranstaltninger, der er beskrevet i afdeling A og B, blev vedtaget som følge af den olieforurening, som tankeren Erikas forlis den 12. december 1999 forårsagede, og som følge af den voldsomme storm den 26. og 27. december 1999.

| (24) | De blev analyseret på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 2, litra b), hvorefter »støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder« er foreneliga med fællesmarkedet. På den ene side kan forureningen som følge af olietankeren Erikas forlis betragtes som en usædvanlig begivenhed i overensstemmelse med nævnte artikel. På den anden side kan stormen den 26. og 27. december 1999 betragtes som naturkatastrofe på grund af dens ekstreme og usædvanlige voldsomhed. |
| --- | --- |

(24)

De blev analyseret på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 2, litra b), hvorefter »støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder« er foreneliga med fællesmarkedet. På den ene side kan forureningen som følge af olietankeren Erikas forlis betragtes som en usædvanlig begivenhed i overensstemmelse med nævnte artikel. På den anden side kan stormen den 26. og 27. december 1999 betragtes som naturkatastrofe på grund af dens ekstreme og usædvanlige voldsomhed.

| (25) | Det er i den forbindelse Kommissionens opgave at undersøge, at der ikke er blevet ydet overkompensation for skaderne som følge heraf. |
| --- | --- |

(25)

Det er i den forbindelse Kommissionens opgave at undersøge, at der ikke er blevet ydet overkompensation for skaderne som følge heraf.

1.   Foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde

| (26) | De foranstaltninger, som den officielle undersøgelsesprocedure blev indledt over for, var fritagelsen for sociale bidrag for første kvartal af 2000 (eller et gennemsnitskvartal), nedsættelsen af de finansielle omkostninger og fritagelsen for statsafgifter. |
| --- | --- |

(26)

De foranstaltninger, som den officielle undersøgelsesprocedure blev indledt over for, var fritagelsen for sociale bidrag for første kvartal af 2000 (eller et gennemsnitskvartal), nedsættelsen af de finansielle omkostninger og fritagelsen for statsafgifter.

| (27) | Fritagelsen for sociale bidrag blev iværksat, efter at erstatningsinstansen havde undersøgt forholdene for anlæg, der kunne komme i betragtning. Fritagelsens varighed blev fastsat til mellem en og tre måneder alt efter skadens omfang. Denne fritagelsesforanstaltning supplerede andre foranstaltninger (gennemførelse af ordningen vedrørende katastrofer i landbruget, støtte til retablering af materiel og lagre samt forskud på erstatninger fra IOPCF). På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen havde fået, mente den ikke, at den kunne undersøge, om der med denne fritagelse for sociale bidrag sammenlagt var ydet overkompensation for de skader, som var lidt. |
| --- | --- |

(27)

Fritagelsen for sociale bidrag blev iværksat, efter at erstatningsinstansen havde undersøgt forholdene for anlæg, der kunne komme i betragtning. Fritagelsens varighed blev fastsat til mellem en og tre måneder alt efter skadens omfang. Denne fritagelsesforanstaltning supplerede andre foranstaltninger (gennemførelse af ordningen vedrørende katastrofer i landbruget, støtte til retablering af materiel og lagre samt forskud på erstatninger fra IOPCF). På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen havde fået, mente den ikke, at den kunne undersøge, om der med denne fritagelse for sociale bidrag sammenlagt var ydet overkompensation for de skader, som var lidt.

| (28) | Nedsættelsen af de finansielle omkostninger supplerede også de øvrige foranstaltninger, der var vedtaget. På samme måde kunne Kommissionen heller ikke her kontrollere, om der med denne nedsættelse af de finansielle omkostninger sammenlagt var ydet overkompensation for de skader, som var lidt. |
| --- | --- |

(28)

Nedsættelsen af de finansielle omkostninger supplerede også de øvrige foranstaltninger, der var vedtaget. På samme måde kunne Kommissionen heller ikke her kontrollere, om der med denne nedsættelse af de finansielle omkostninger sammenlagt var ydet overkompensation for de skader, som var lidt.

| (29) | Fritagelsen for statsafgifter supplerede også de øvrige foranstaltninger, der var vedtaget. Endvidere syntes alle akvakulturbrugere i de seks pågældende departementer ifølge Kommissionens oplysninger at have været omfattet af foranstaltningen. Frankrig havde ikke meddelt årsagerne til, at fritagelsen var blevet udvidet til at gælde alle inden for erhvervet i disse departementer. Kommissionen kunne derfor heller ikke i dette tilfælde kontrollere, om der med fritagelsen for statsafgifter sammenlagt var blevet ydet overkompensation for de skader, der var lidt. |
| --- | --- |

(29)

Fritagelsen for statsafgifter supplerede også de øvrige foranstaltninger, der var vedtaget. Endvidere syntes alle akvakulturbrugere i de seks pågældende departementer ifølge Kommissionens oplysninger at have været omfattet af foranstaltningen. Frankrig havde ikke meddelt årsagerne til, at fritagelsen var blevet udvidet til at gælde alle inden for erhvervet i disse departementer. Kommissionen kunne derfor heller ikke i dette tilfælde kontrollere, om der med fritagelsen for statsafgifter sammenlagt var blevet ydet overkompensation for de skader, der var lidt.

| (30) | Da Kommissionen ikke kunne kontrollere, om der var ydet overkompensation for de skader, der var lidt, kunne de forskellige foranstaltninger ikke erklæres for forenelige med fællesmarkedet på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

(30)

Da Kommissionen ikke kunne kontrollere, om der var ydet overkompensation for de skader, der var lidt, kunne de forskellige foranstaltninger ikke erklæres for forenelige med fællesmarkedet på grundlag af traktatens artikel 87, stk. 2, litra b).

| (31) | Da støtten ikke var anmeldt, blev disse foranstaltninger analyseret på grundlag af retningslinjer for gennemgangen af statsstøtte til fiskeri- og akvakultursektoren (2), som blev vedtaget i 1997, og som var gældende på tidspunktet for de omtalte begivenheder (i det følgende benævnt »retningslinjer fra 1997«). Da den pågældende støtte har karakter af driftsstøtte, anvendte Kommissionen punkt 1.2, fjerde afsnit, tredje led, i retningslinjer fra 1997, der omhandler et generelt princip, hvorefter driftsstøtte er uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen mente på grundlag af de foreliggende oplysninger, at der herskede tvivl om, hvorvidt de pågældende foranstaltninger var forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(31)

Da støtten ikke var anmeldt, blev disse foranstaltninger analyseret på grundlag af retningslinjer for gennemgangen af statsstøtte til fiskeri- og akvakultursektoren (2), som blev vedtaget i 1997, og som var gældende på tidspunktet for de omtalte begivenheder (i det følgende benævnt »retningslinjer fra 1997«). Da den pågældende støtte har karakter af driftsstøtte, anvendte Kommissionen punkt 1.2, fjerde afsnit, tredje led, i retningslinjer fra 1997, der omhandler et generelt princip, hvorefter driftsstøtte er uforenelig med fællesmarkedet. Kommissionen mente på grundlag af de foreliggende oplysninger, at der herskede tvivl om, hvorvidt de pågældende foranstaltninger var forenelige med fællesmarkedet.

2.   Nedsættelse af de sociale bidrag for alle akvakulturbrugere og fiskere som supplerende foranstaltning

| (32) | Ifølge Frankrig blev den supplerende foranstaltning for alle akvakulturbrugere og fiskere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer vedtaget for at yde kompensation for de økonomiske skader, som virksomhederne i sektoren havde lidt på grund af den faldende efterspørgsel, som skyldtes det dårlige image, som fiskevarer og akvakulturprodukter havde fået efter Erikas forlis. |
| --- | --- |

(32)

Ifølge Frankrig blev den supplerende foranstaltning for alle akvakulturbrugere og fiskere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer vedtaget for at yde kompensation for de økonomiske skader, som virksomhederne i sektoren havde lidt på grund af den faldende efterspørgsel, som skyldtes det dårlige image, som fiskevarer og akvakulturprodukter havde fået efter Erikas forlis.

| (33) | Nedsættelsen af de sociale bidrag gjaldt for perioden 15. april til 15. juli 2000. |
| --- | --- |

(33)

Nedsættelsen af de sociale bidrag gjaldt for perioden 15. april til 15. juli 2000.

| (34) | Ifølge Frankrig medførte den faldende efterspørgsel en nedgang i detailsalget af skaldyr i første halvår af 2000 på 9 % mængdemæssigt og 5 % værdimæssigt. Desuden havde stormen negative følger for hele skaldyrsbranchens økonomiske situation, idet Charente-Maritime spiller en central rolle for afsætningen af østers i Frankrig. |
| --- | --- |

(34)

Ifølge Frankrig medførte den faldende efterspørgsel en nedgang i detailsalget af skaldyr i første halvår af 2000 på 9 % mængdemæssigt og 5 % værdimæssigt. Desuden havde stormen negative følger for hele skaldyrsbranchens økonomiske situation, idet Charente-Maritime spiller en central rolle for afsætningen af østers i Frankrig.

| (35) | Frankrig gav imidlertid ingen oplysninger om forbindelsen mellem omfanget af de økonomiske tab, som alle skaldyrsproducenterne skulle have lidt på grund af olieforureningen, og omfanget af fritagelsen for sociale bidrag i den pågældende periode. Kommissionen kunne derfor ikke kontrollere, om denne fritagelse svarede til værdien af de tab, der var lidt, uden at der var ydet overkompensation. |
| --- | --- |

(35)

Frankrig gav imidlertid ingen oplysninger om forbindelsen mellem omfanget af de økonomiske tab, som alle skaldyrsproducenterne skulle have lidt på grund af olieforureningen, og omfanget af fritagelsen for sociale bidrag i den pågældende periode. Kommissionen kunne derfor ikke kontrollere, om denne fritagelse svarede til værdien af de tab, der var lidt, uden at der var ydet overkompensation.

| (36) | Da denne foranstaltning havde karakter af driftsstøtte, mente Kommissionen på grundlag af punkt 1.2, fjerde afsnit, tredje led, i retningslinjer fra 1997, at der med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger herskede tvivl om, hvorvidt foranstaltningen var forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(36)

Da denne foranstaltning havde karakter af driftsstøtte, mente Kommissionen på grundlag af punkt 1.2, fjerde afsnit, tredje led, i retningslinjer fra 1997, at der med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger herskede tvivl om, hvorvidt foranstaltningen var forenelig med fællesmarkedet.

| (37) | Nedsættelsen af de sociale bidrag gjaldt for perioden fra den 15. april til den 15. oktober 2000. |
| --- | --- |

(37)

Nedsættelsen af de sociale bidrag gjaldt for perioden fra den 15. april til den 15. oktober 2000.

| (38) | Ifølge Frankrig var der konstateret en generel vigende tendens på markedet for fiskevarer med en vedvarende nedgang i efterspørgslen som følge af forbrugernes bekymring over olieforureningens sundhedsmæssige konsekvenser. |
| --- | --- |

(38)

Ifølge Frankrig var der konstateret en generel vigende tendens på markedet for fiskevarer med en vedvarende nedgang i efterspørgslen som følge af forbrugernes bekymring over olieforureningens sundhedsmæssige konsekvenser.

| (39) | Frankrig havde udleveret forskellige statiske oplysninger om detailsalget af fiskevarer som begrundelse for denne nedsættelse. Kommissionen havde taget disse oplysninger ad notam. Kommissionen havde i sit brev til Frankrig, hvori den meddelte, at den officielle undersøgelsesprocedure ville blive indledt, dog gjort opmærksom på, at ifølge andre oplysninger var værdien af auktionssalget i første kvartal af 2000 steget med 3 % i forhold til året før, og tilbagetagelserne udgjorde mindre end 1,5 % af de landede mængder af alle de vigtigste arter, dvs. samme procentsats som registreret i 1999 i samme periode. Fritagelsen gjaldt desuden for alle franske fiskerivirksomheder, inkl. fiskerivirksomhederne i de oversøiske departementer. |
| --- | --- |

(39)

Frankrig havde udleveret forskellige statiske oplysninger om detailsalget af fiskevarer som begrundelse for denne nedsættelse. Kommissionen havde taget disse oplysninger ad notam. Kommissionen havde i sit brev til Frankrig, hvori den meddelte, at den officielle undersøgelsesprocedure ville blive indledt, dog gjort opmærksom på, at ifølge andre oplysninger var værdien af auktionssalget i første kvartal af 2000 steget med 3 % i forhold til året før, og tilbagetagelserne udgjorde mindre end 1,5 % af de landede mængder af alle de vigtigste arter, dvs. samme procentsats som registreret i 1999 i samme periode. Fritagelsen gjaldt desuden for alle franske fiskerivirksomheder, inkl. fiskerivirksomhederne i de oversøiske departementer.

| (40) | Endvidere havde Kommissionen fået kendskab til nogle oplysninger, som var udsendt af Agence France-Presse, eller som stod i den skrevne presse, i henhold til hvilke formålet med nedsættelserne af de sociale bidrag i virkeligheden var at kompensere for den stigning i brændstofpriserne, som var blevet iagttaget gennem flere måneder. |
| --- | --- |

(40)

Endvidere havde Kommissionen fået kendskab til nogle oplysninger, som var udsendt af Agence France-Presse, eller som stod i den skrevne presse, i henhold til hvilke formålet med nedsættelserne af de sociale bidrag i virkeligheden var at kompensere for den stigning i brændstofpriserne, som var blevet iagttaget gennem flere måneder.

| (41) | Under henvisning til alle disse oplysninger mente Kommissionen ikke, at Frankrig havde fremlagt de data, som skulle til for at fastslå, at de påberåbte foranstaltninger skulle råde bod på en økonomisk skade, som virksomhederne havde lidt som følge af den faldende efterspørgsel efter fiskevarer. Da denne foranstaltning havde karakter af driftsstøtte, mente Kommissionen på grundlag af punkt 1.2, fjerde afsnit, tredje led, i retningslinjer fra 1997, at der med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger herskede alvorlig tvivl om, hvorvidt foranstaltningen var forenelig med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(41)

Under henvisning til alle disse oplysninger mente Kommissionen ikke, at Frankrig havde fremlagt de data, som skulle til for at fastslå, at de påberåbte foranstaltninger skulle råde bod på en økonomisk skade, som virksomhederne havde lidt som følge af den faldende efterspørgsel efter fiskevarer. Da denne foranstaltning havde karakter af driftsstøtte, mente Kommissionen på grundlag af punkt 1.2, fjerde afsnit, tredje led, i retningslinjer fra 1997, at der med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger herskede alvorlig tvivl om, hvorvidt foranstaltningen var forenelig med fællesmarkedet.

III.   FRANKRIGS BEMÆRKNINGER

A.   Foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde

| (42) | Frankrig meddelte, at formålet med nedsættelserne af de finansielle omkostninger som led i gældssaneringsplaner var at hjælpe de vanskeligst stillede virksomheder med at klare en usædvanlig situation som følge af de indtrufne katastrofer og ikke at kompensere for indkomsttab. Kun de mest udsatte virksomheder kunne komme i betragtning i forbindelse med denne foranstaltning. |
| --- | --- |

(42)

Frankrig meddelte, at formålet med nedsættelserne af de finansielle omkostninger som led i gældssaneringsplaner var at hjælpe de vanskeligst stillede virksomheder med at klare en usædvanlig situation som følge af de indtrufne katastrofer og ikke at kompensere for indkomsttab. Kun de mest udsatte virksomheder kunne komme i betragtning i forbindelse med denne foranstaltning.

| (43) | Hvad angår muligheden for overkompensation for de skader, der var lidt, gjorde Frankrig opmærksom på, at formålet med den procedure, der var indført i forbindelse med nedsættelsen af de sociale bidrag og de finansielle omkostninger, netop var at undgå dette. De erstatningsinstanser, som var oprettet i katastroferamte departementer, vurderede hver enkelt virksomheds samlede økonomiske situation og godkendte de beløb, der var tilkendt, under henvisning til den skade, som var lidt. |
| --- | --- |

(43)

Hvad angår muligheden for overkompensation for de skader, der var lidt, gjorde Frankrig opmærksom på, at formålet med den procedure, der var indført i forbindelse med nedsættelsen af de sociale bidrag og de finansielle omkostninger, netop var at undgå dette. De erstatningsinstanser, som var oprettet i katastroferamte departementer, vurderede hver enkelt virksomheds samlede økonomiske situation og godkendte de beløb, der var tilkendt, under henvisning til den skade, som var lidt.

B.   Supplerende foranstaltninger for alle akvakulturbrugere og fiskere

1.   Foranstaltninger for akvakulturbrugere

| (44) | Frankrig konstaterede, at det ikke var tilstrækkeligt kun at lade nedsættelsen gælde for akvakulturbrugere, som blev ramt af stormen og olieforureningen. Branchens situation som helhed var tilstrækkeligt foruroligende til at retfærdiggøre en generel foranstaltning. Mediernes dækning af olieforureningen fik forbrugerne til at miste tilliden til fiskevarer og akvakulturprodukter, og især opdrættede skaldyr uanset deres oprindelse. Ifølge en undersøgelse foretaget for Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l'aquaculture (brancheorganisationen for fiskevarer og akvakulturprodukter) (OFIMER) blev skaldyrssektorens omsætningsnedgang anslået til 51 mio. FRF (7,77 mio. EUR) i en periode på fire måneder fra den 17. december 1999 til den 16. april 2000. |
| --- | --- |

(44)

Frankrig konstaterede, at det ikke var tilstrækkeligt kun at lade nedsættelsen gælde for akvakulturbrugere, som blev ramt af stormen og olieforureningen. Branchens situation som helhed var tilstrækkeligt foruroligende til at retfærdiggøre en generel foranstaltning. Mediernes dækning af olieforureningen fik forbrugerne til at miste tilliden til fiskevarer og akvakulturprodukter, og især opdrættede skaldyr uanset deres oprindelse. Ifølge en undersøgelse foretaget for Office national interprofessionnel des produits de la mer et de l'aquaculture (brancheorganisationen for fiskevarer og akvakulturprodukter) (OFIMER) blev skaldyrssektorens omsætningsnedgang anslået til 51 mio. FRF (7,77 mio. EUR) i en periode på fire måneder fra den 17. december 1999 til den 16. april 2000.

| (45) | Derfor blev der truffet afgørelse om at indføre generelle foranstaltninger, herunder en generel nedsættelse af de sociale bidrag og en fritagelse for statsafgifter. Nedsættelsen af de sociale bidrag svarede til en støtte på 3,35 mio. EUR. Fritagelsen for statsafgifter svarede til 3,81 mio. EUR. Den samlede støtte lå således under den omsætningsnedgang på 7,77 mio. EUR, som blev anslået i den undersøgelse, som blev foretaget for OFIMER's regning. |
| --- | --- |

(45)

Derfor blev der truffet afgørelse om at indføre generelle foranstaltninger, herunder en generel nedsættelse af de sociale bidrag og en fritagelse for statsafgifter. Nedsættelsen af de sociale bidrag svarede til en støtte på 3,35 mio. EUR. Fritagelsen for statsafgifter svarede til 3,81 mio. EUR. Den samlede støtte lå således under den omsætningsnedgang på 7,77 mio. EUR, som blev anslået i den undersøgelse, som blev foretaget for OFIMER's regning.

2.   Foranstaltninger for fiskere

| (46) | Frankrig anfægtede de argumenter, som Kommissionen lagde til grund for at indlede den officielle undersøgelsesprocedure. Frankrig mente, at det chok, som olieforureningen forårsagede, og mediernes omtale af dens bevislige eller frygtede konsekvenser medførte, at fiskevarernes og akvakulturprodukternes image blev stærkt forringet, og at ingen sektorer eller områder gik ram forbi. |
| --- | --- |

(46)

Frankrig anfægtede de argumenter, som Kommissionen lagde til grund for at indlede den officielle undersøgelsesprocedure. Frankrig mente, at det chok, som olieforureningen forårsagede, og mediernes omtale af dens bevislige eller frygtede konsekvenser medførte, at fiskevarernes og akvakulturprodukternes image blev stærkt forringet, og at ingen sektorer eller områder gik ram forbi.

| (47) | Frankrig anførte, at den periode, nedsættelsen gjaldt for (15. april-15. oktober 2000), i praksis svarede til fartøjernes aktivitet i årets første seks måneder, fordi de sociale bidrag i realiteten betales for virksomhedernes aktiviteter i de foregående tre måneder. På grund af denne tidsforskydning kunne der helt præcist tages højde for fiskernes aktiviteter i perioden med de største vanskeligheder, dvs. i de første seks måneder efter de to katastrofer i december 1999. Derfor mente Frankrig, at det var forkert, at Kommissionen i sin analyse refererede til OFIMER's konjunkturmeddelelse Flash Eco af 16. februar 2001. |
| --- | --- |

(47)

Frankrig anførte, at den periode, nedsættelsen gjaldt for (15. april-15. oktober 2000), i praksis svarede til fartøjernes aktivitet i årets første seks måneder, fordi de sociale bidrag i realiteten betales for virksomhedernes aktiviteter i de foregående tre måneder. På grund af denne tidsforskydning kunne der helt præcist tages højde for fiskernes aktiviteter i perioden med de største vanskeligheder, dvs. i de første seks måneder efter de to katastrofer i december 1999. Derfor mente Frankrig, at det var forkert, at Kommissionen i sin analyse refererede til OFIMER's konjunkturmeddelelse Flash Eco af 16. februar 2001.

| (48) | Kommissionen burde ifølge Frankrigs opfattelse heller ikke have refereret til OFIMER's konjunkturmeddelelse for januar-april 2000, fordi den var baseret på skøn, idet dataene for marts og april i vid udstrækning var skønsmæssige. De forskelle, som Kommissionen havde afsløret, skyldtes ikke forskellige vurderinger, men normale statistiske afvigelser mellem de direkte rådata og den endelige vurdering af dem. Man burde derfor holde sig til dataene i den note af 6. april 2001, som Frankrig sendte til Kommissionen i forbindelse med dette dossier, da disse data var definitive for den pågældende periode. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen burde ifølge Frankrigs opfattelse heller ikke have refereret til OFIMER's konjunkturmeddelelse for januar-april 2000, fordi den var baseret på skøn, idet dataene for marts og april i vid udstrækning var skønsmæssige. De forskelle, som Kommissionen havde afsløret, skyldtes ikke forskellige vurderinger, men normale statistiske afvigelser mellem de direkte rådata og den endelige vurdering af dem. Man burde derfor holde sig til dataene i den note af 6. april 2001, som Frankrig sendte til Kommissionen i forbindelse med dette dossier, da disse data var definitive for den pågældende periode.

| (49) | Frankrig oplyste i øvrigt, at de landede mængder i de første seks måneder ifølge OFIMER's månedlige oversigter var nogenlunde uændrede i forhold til samme periode i 1999, selv om der blev registreret undertiden kraftige fald i korte perioder, der tilsyneladende falder sammen med den voldsomste mediedækning. I denne periode steg tilbagetagelserne dog med 28 % i forhold til 1999, især i årets første måneder (januar + 92 %, februar + 66 % og marts + 35 %). For nogle arters vedkommende var tilbagetagelserne yderst omfattende (jomfruhummer + 175 %, havtaske + 161 % og edderkopkrabbe + 400 %), hvilket illustrerer olieforureningens psykologiske indflydelse på forbrugernes adfærd. |
| --- | --- |

(49)

Frankrig oplyste i øvrigt, at de landede mængder i de første seks måneder ifølge OFIMER's månedlige oversigter var nogenlunde uændrede i forhold til samme periode i 1999, selv om der blev registreret undertiden kraftige fald i korte perioder, der tilsyneladende falder sammen med den voldsomste mediedækning. I denne periode steg tilbagetagelserne dog med 28 % i forhold til 1999, især i årets første måneder (januar + 92 %, februar + 66 % og marts + 35 %). For nogle arters vedkommende var tilbagetagelserne yderst omfattende (jomfruhummer + 175 %, havtaske + 161 % og edderkopkrabbe + 400 %), hvilket illustrerer olieforureningens psykologiske indflydelse på forbrugernes adfærd.

| (50) | Da de landede mængder i første halvår af 2000 var relativt stabile, mens der skete en markant stigning i de tilbagetagne mængder, faldt salget. Forbruget af ferske fiskevarer og akvakulturprodukter faldt med 7 % (6 % for fisk, 9 % for skaldyr og 6,5 % for krebsdyr, især rejer). |
| --- | --- |

(50)

Da de landede mængder i første halvår af 2000 var relativt stabile, mens der skete en markant stigning i de tilbagetagne mængder, faldt salget. Forbruget af ferske fiskevarer og akvakulturprodukter faldt med 7 % (6 % for fisk, 9 % for skaldyr og 6,5 % for krebsdyr, især rejer).

| (51) | Priserne faldt med 6 % i forhold til januar 1999, og denne tendens holdt sig for de arter, som er afgørende for virksomhedernes økonomiske ligevægt. Ud af de 49 vigtige arter, som OFIMER holder øje med, registreredes der et fald for 34 i januar 2000, 26 i februar 2000 og 21 i marts 2000. På samme måde blev der registreret et stadigt prisfald for de vigtigste fangstarter i hele perioden. |
| --- | --- |

(51)

Priserne faldt med 6 % i forhold til januar 1999, og denne tendens holdt sig for de arter, som er afgørende for virksomhedernes økonomiske ligevægt. Ud af de 49 vigtige arter, som OFIMER holder øje med, registreredes der et fald for 34 i januar 2000, 26 i februar 2000 og 21 i marts 2000. På samme måde blev der registreret et stadigt prisfald for de vigtigste fangstarter i hele perioden.

| (52) | Frankrig tilføjede, at forbrugerne ikke havde mulighed for let at afgøre, hvor fiskevarerne og akvakulturprodukterne stammede fra, og at nedgangen i forbruget af dem skete uafhængigt af produktionsområdet. Mistilliden som følge af olieforureningen opstod derfor uafhængigt af, om produkterne stammede fra Frankrigs europæiske område eller fra de oversøiske departementer. Ifølge Frankrig vidnede tolddataene for disse departementer om samme nedgang i efterspørgslen som følge af olieforureningen, og der var ingen grund til, at fiskerne i disse departementer skulle udelukkes fra at modtage den indførte statsstøtte. |
| --- | --- |

(52)

Frankrig tilføjede, at forbrugerne ikke havde mulighed for let at afgøre, hvor fiskevarerne og akvakulturprodukterne stammede fra, og at nedgangen i forbruget af dem skete uafhængigt af produktionsområdet. Mistilliden som følge af olieforureningen opstod derfor uafhængigt af, om produkterne stammede fra Frankrigs europæiske område eller fra de oversøiske departementer. Ifølge Frankrig vidnede tolddataene for disse departementer om samme nedgang i efterspørgslen som følge af olieforureningen, og der var ingen grund til, at fiskerne i disse departementer skulle udelukkes fra at modtage den indførte statsstøtte.

| (53) | Endelig bemærkede Frankrig, at Kommissionen ikke havde fæstet større lid til de nyhedsartikler, som blev sendt til orientering, men til gengæld havde lagt større vægt på visse journalisters korridorsnak i forbindelse med fagmesser. Til Frankrigs bemærkninger var der vedlagt diverse artikler og supplerende dokumenter, der viste, hvilken mediebevågenhed denne begivenhed fik, og vidnede om den atmosfære af mistillid, der fik forbrugerne til at ophøre med at købe fiskevarer og akvakulturprodukter. Frankrig afviste i øvrigt den hypotese, som Kommissionen fremsatte i sit brev, om, at den officielle undersøgelsesprocedure ville blive indledt, i henhold til hvilken nedsættelsen af de sociale bidrag reelt havde til formål at kompensere for den stigning i brændstofpriserne, som havde kunnet noteres gennem flere måneder. |
| --- | --- |

(53)

Endelig bemærkede Frankrig, at Kommissionen ikke havde fæstet større lid til de nyhedsartikler, som blev sendt til orientering, men til gengæld havde lagt større vægt på visse journalisters korridorsnak i forbindelse med fagmesser. Til Frankrigs bemærkninger var der vedlagt diverse artikler og supplerende dokumenter, der viste, hvilken mediebevågenhed denne begivenhed fik, og vidnede om den atmosfære af mistillid, der fik forbrugerne til at ophøre med at købe fiskevarer og akvakulturprodukter. Frankrig afviste i øvrigt den hypotese, som Kommissionen fremsatte i sit brev, om, at den officielle undersøgelsesprocedure ville blive indledt, i henhold til hvilken nedsættelsen af de sociale bidrag reelt havde til formål at kompensere for den stigning i brændstofpriserne, som havde kunnet noteres gennem flere måneder.

IV.   VURDERING

A.   Statsstøtte

| (54) | I henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«. |
| --- | --- |

(54)

I henhold til traktatens artikel 87, stk. 1, »er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne«.

| (55) | De forskellige foranstaltninger, der omhandles i denne beslutning (nedsættelse af de sociale bidrag og de finansielle omkostninger samt fritagelse for statsafgifter), er foranstaltninger, som giver virksomheder, der udøver bestemte aktiviteter, nemlig akvakultur og fiskeri, en fordel. Virksomhederne fritages nemlig for nogle omkostninger, som de normalt skulle have afholdt. |
| --- | --- |

(55)

De forskellige foranstaltninger, der omhandles i denne beslutning (nedsættelse af de sociale bidrag og de finansielle omkostninger samt fritagelse for statsafgifter), er foranstaltninger, som giver virksomheder, der udøver bestemte aktiviteter, nemlig akvakultur og fiskeri, en fordel. Virksomhederne fritages nemlig for nogle omkostninger, som de normalt skulle have afholdt.

| (56) | Disse foranstaltninger medfører et provenutab for staten, enten direkte (nedsættelse af de finansielle omkostninger og fritagelse for statsafgifter) eller indirekte, idet staten skal kompensere for de tab, som det organ, der opkræver socialsikringsbidrag, har lidt. Der er derfor tale om statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(56)

Disse foranstaltninger medfører et provenutab for staten, enten direkte (nedsættelse af de finansielle omkostninger og fritagelse for statsafgifter) eller indirekte, idet staten skal kompensere for de tab, som det organ, der opkræver socialsikringsbidrag, har lidt. Der er derfor tale om statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.

| (57) | Da de støttemodtagende virksomheders produkter sælges på EU's marked, styrker de foranstaltninger, som Frankrig har vedtaget, endvidere disse virksomheders stilling både på det franske marked i forhold til de øvrige medlemsstaters virksomheder, som ønsker at introducere deres egne produkter på dette marked (akvakulturprodukter og fiskevarer eller andre konkurrerende fødevarer), og på de øvrige medlemsstaters markeder i forhold til de virksomheder, som er aktive på disse markeder (for de samme produkters vedkommende). Derfor fordrejer de pågældende foranstaltninger konkurrencevilkårene eller truer med at fordreje dem og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(57)

Da de støttemodtagende virksomheders produkter sælges på EU's marked, styrker de foranstaltninger, som Frankrig har vedtaget, endvidere disse virksomheders stilling både på det franske marked i forhold til de øvrige medlemsstaters virksomheder, som ønsker at introducere deres egne produkter på dette marked (akvakulturprodukter og fiskevarer eller andre konkurrerende fødevarer), og på de øvrige medlemsstaters markeder i forhold til de virksomheder, som er aktive på disse markeder (for de samme produkters vedkommende). Derfor fordrejer de pågældende foranstaltninger konkurrencevilkårene eller truer med at fordreje dem og kan påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (58) | Sådanne foranstaltninger er principielt forbudt i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. De kan kun betragtes som forenelige med fællesmarkedet, hvis de falder ind under en af de undtagelser, som er fastsat i traktaten. Da det drejer sig om støtte til akvakultur- og fiskerivirksomheder, skal den undersøges på baggrund af retningslinjerne fra 1997, lige som det skete ved den indledende undersøgelse. |
| --- | --- |

(58)

Sådanne foranstaltninger er principielt forbudt i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. De kan kun betragtes som forenelige med fællesmarkedet, hvis de falder ind under en af de undtagelser, som er fastsat i traktaten. Da det drejer sig om støtte til akvakultur- og fiskerivirksomheder, skal den undersøges på baggrund af retningslinjerne fra 1997, lige som det skete ved den indledende undersøgelse.

B.   Foranstaltninger til fordel for akvakulturbrugere i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde

| (59) | Kommissionen havde indledt den officielle undersøgelsesprocedure for så vidt angår visse foranstaltninger, der var vedtaget til fordel for akvakulturbrugere efter begivenhederne i december 1999, fordi den ikke kunne skaffe sig sikkerhed for, at der ikke alt i alt, når man lagde de forskellige former for støtte sammen, herunder støtte, som Kommissionen allerede havde afgivet positiv udtalelse om, var ydet overkompensation i forhold til de lidte skader. |
| --- | --- |

(59)

Kommissionen havde indledt den officielle undersøgelsesprocedure for så vidt angår visse foranstaltninger, der var vedtaget til fordel for akvakulturbrugere efter begivenhederne i december 1999, fordi den ikke kunne skaffe sig sikkerhed for, at der ikke alt i alt, når man lagde de forskellige former for støtte sammen, herunder støtte, som Kommissionen allerede havde afgivet positiv udtalelse om, var ydet overkompensation i forhold til de lidte skader.

| (60) | Kommissionen erindrer om, at den officielle undersøgelsesprocedure vedrørte følgende støtteforanstaltninger:






  — | fritagelse for sociale bidrag i første kvartal af 2000 (for en, to eller tre måneder afhængigt af den lidte skade) |
| --- | --- | --- |

(60)

Kommissionen erindrer om, at den officielle undersøgelsesprocedure vedrørte følgende støtteforanstaltninger:

—

fritagelse for sociale bidrag i første kvartal af 2000 (for en, to eller tre måneder afhængigt af den lidte skade)

| — | nedsættelse af de finansielle omkostninger for de akvakulturbrugere, som blev direkte berørt af stormen og olieforureningen |
| --- | --- |

—

nedsættelse af de finansielle omkostninger for de akvakulturbrugere, som blev direkte berørt af stormen og olieforureningen

| — | fritagelse for statsafgifter for 2000 for bevillingshavere i de seks departementer, som blev berørt af begivenhederne (atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde). |
| --- | --- |

—

fritagelse for statsafgifter for 2000 for bevillingshavere i de seks departementer, som blev berørt af begivenhederne (atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde).

| (61) | For så vidt angår fritagelsen for sociale bidrag og nedsættelsen af de finansielle omkostninger var formålet med, at Frankrig i hvert af de berørte departementer nedsatte en erstatningsinstans, hvor de forskellige statslige myndigheder, pengeinstitutter og erhvervsinteresser var repræsenteret, ifølge de supplerende oplysninger, der blev givet, netop at undgå risikoen for overkompensation. Frankrig har påpeget, at erstatningsinstanserne undersøgte hvert enkelt dossier, og at støtten dermed kunne differentieres afhængigt af virksomhedernes situation, således at man undgik overkompensation. |
| --- | --- |

(61)

For så vidt angår fritagelsen for sociale bidrag og nedsættelsen af de finansielle omkostninger var formålet med, at Frankrig i hvert af de berørte departementer nedsatte en erstatningsinstans, hvor de forskellige statslige myndigheder, pengeinstitutter og erhvervsinteresser var repræsenteret, ifølge de supplerende oplysninger, der blev givet, netop at undgå risikoen for overkompensation. Frankrig har påpeget, at erstatningsinstanserne undersøgte hvert enkelt dossier, og at støtten dermed kunne differentieres afhængigt af virksomhedernes situation, således at man undgik overkompensation.

| (62) | Under henvisning til disse oplysninger kan Kommissionen fastslå, at Frankrig indførte en passende procedure for at undgå at yde overkompensation for de lidte skader. Derfor mener den, at det eneste formål med denne støtte faktisk var at kompensere for de skader, der var lidt som følge af de to usædvanlige begivenheder, nemlig stormen i december 1999 og Erikas forlis. |
| --- | --- |

(62)

Under henvisning til disse oplysninger kan Kommissionen fastslå, at Frankrig indførte en passende procedure for at undgå at yde overkompensation for de lidte skader. Derfor mener den, at det eneste formål med denne støtte faktisk var at kompensere for de skader, der var lidt som følge af de to usædvanlige begivenheder, nemlig stormen i december 1999 og Erikas forlis.

| (63) | Fritagelsen for sociale bidrag og nedsættelsen af de finansielle omkostninger bør derfor erklæres for forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

(63)

Fritagelsen for sociale bidrag og nedsættelsen af de finansielle omkostninger bør derfor erklæres for forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b).

| (64) | Fritagelsen for statsafgifter behandles i afdeling C.1, da denne foranstaltning blev indført for alle akvakulturbrugere i Frankrig i modsætning til, hvad Kommissionen havde fået oplyst, før den officielle undersøgelsesprocedure blev indledt. Frankrig havde således ved brev af 21. juni 2000 meddelt Kommissionen, at indehavere af bevilling til at drive havbrug og indehavere af bevilling til at indvinde vand i de pågældende departementer var fritaget for at betale statsafgifter for 2000. Da Frankrig ikke omtalte denne fritagelse yderligere i sine senere breve til Kommissionen, hvori de iværksatte foranstaltninger blev beskrevet i detaljer, spurgte Kommissionen ved brev af 21. juni 2001 Frankrig om, hvorvidt denne fritagelse var blevet anvendt i praksis, og bad i givet fald myndighederne om at sende oplysninger herom. Frankrig meddelte i sit svar af 13. august 2001, at »akvakulturbrugerne i departementet Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime og Gironde faktisk var blevet fritaget for at betale statsafgifter i 2000«, uden at nævne, at fritagelsen ikke blot kom til at gælde i de seks nævnte departementer. Frankrig oplyste først i sit svar på indledningen af den officielle undersøgelsesprocedure, at denne foranstaltning lige som nedsættelsen af de sociale bidrag var en generel foranstaltning, som altså gjaldt for alle akvakulturbrugere i Frankrig. |
| --- | --- |

(64)

Fritagelsen for statsafgifter behandles i afdeling C.1, da denne foranstaltning blev indført for alle akvakulturbrugere i Frankrig i modsætning til, hvad Kommissionen havde fået oplyst, før den officielle undersøgelsesprocedure blev indledt. Frankrig havde således ved brev af 21. juni 2000 meddelt Kommissionen, at indehavere af bevilling til at drive havbrug og indehavere af bevilling til at indvinde vand i de pågældende departementer var fritaget for at betale statsafgifter for 2000. Da Frankrig ikke omtalte denne fritagelse yderligere i sine senere breve til Kommissionen, hvori de iværksatte foranstaltninger blev beskrevet i detaljer, spurgte Kommissionen ved brev af 21. juni 2001 Frankrig om, hvorvidt denne fritagelse var blevet anvendt i praksis, og bad i givet fald myndighederne om at sende oplysninger herom. Frankrig meddelte i sit svar af 13. august 2001, at »akvakulturbrugerne i departementet Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime og Gironde faktisk var blevet fritaget for at betale statsafgifter i 2000«, uden at nævne, at fritagelsen ikke blot kom til at gælde i de seks nævnte departementer. Frankrig oplyste først i sit svar på indledningen af den officielle undersøgelsesprocedure, at denne foranstaltning lige som nedsættelsen af de sociale bidrag var en generel foranstaltning, som altså gjaldt for alle akvakulturbrugere i Frankrig.

C.   Supplerende generelle foranstaltninger for alle akvakulturbrugere og fiskere

1.   Akvakulturbrugere

| (65) | Alle akvakulturbrugere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer blev fritaget for statsafgifter for 2000 og fik nedsat deres sociale bidrag for perioden 15. april til 15. juli 2000. |
| --- | --- |

(65)

Alle akvakulturbrugere på Frankrigs europæiske område og i de oversøiske departementer blev fritaget for statsafgifter for 2000 og fik nedsat deres sociale bidrag for perioden 15. april til 15. juli 2000.

| (66) | Ifølge Frankrig blev disse foranstaltninger indført for at kompensere for den omsætningsnedgang, som hele erhvervet havde oplevet på hele Frankrigs område, fordi forbrugerne efter Erikas forlis havde mistet tilliden til opdrættede skaldyr. Ifølge en undersøgelse, som blev foretaget for OFIMER's regning, skulle omsætningen efter denne begivenhed være faldet med 7,7 mio. EUR i forhold til året før. |
| --- | --- |

(66)

Ifølge Frankrig blev disse foranstaltninger indført for at kompensere for den omsætningsnedgang, som hele erhvervet havde oplevet på hele Frankrigs område, fordi forbrugerne efter Erikas forlis havde mistet tilliden til opdrættede skaldyr. Ifølge en undersøgelse, som blev foretaget for OFIMER's regning, skulle omsætningen efter denne begivenhed være faldet med 7,7 mio. EUR i forhold til året før.

| (67) | Med fritagelsen for statsafgifter på 3,81 mio. EUR og nedsættelsen af de sociale bidrag på 3,35 mio. EUR kunne der således kompenseres delvis for indkomsttabet. Den samlede støtte androg således 7,16 mio. EUR for hele Frankrig, dvs. ikke så meget som det skønnede tab (7,7 mio. EUR). |
| --- | --- |

(67)

Med fritagelsen for statsafgifter på 3,81 mio. EUR og nedsættelsen af de sociale bidrag på 3,35 mio. EUR kunne der således kompenseres delvis for indkomsttabet. Den samlede støtte androg således 7,16 mio. EUR for hele Frankrig, dvs. ikke så meget som det skønnede tab (7,7 mio. EUR).

| (68) | På grundlag af de foreliggende oplysninger anfægter Kommissionen ikke, at markedet for opdrættede skaldyr blev midlertidigt svækket. Som den gjorde opmærksom på i sin beslutning om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure, skal denne svækkelse af markedet dog ses i sammenhæng med, at forbrugerne ikke mistede tilliden til produkterne fra den ene dag til den anden. |
| --- | --- |

(68)

På grundlag af de foreliggende oplysninger anfægter Kommissionen ikke, at markedet for opdrættede skaldyr blev midlertidigt svækket. Som den gjorde opmærksom på i sin beslutning om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure, skal denne svækkelse af markedet dog ses i sammenhæng med, at forbrugerne ikke mistede tilliden til produkterne fra den ene dag til den anden.

| (69) | Ifølge OFIMER's rapport for 2000 var værdien af akvakulturproduktionen (skaldyropdræt og fiskeopdræt) i 1999 for hele Frankrigs vedkommende på 502 mio. EUR. I den tabel, som dette tal stammer fra, er fiskeopdrættets andel ikke angivet. Ifølge en anden kilde (akvakultursiden på landbrugsministeriets internetsted (3)) udgør denne andel (saltvandsfiskeopdræt og ferskvandsfiskeoprdræt) 221 mio. EUR. Skaldyropdrættets værdi kan derfor anslås til 281 mio. EUR. |
| --- | --- |

(69)

Ifølge OFIMER's rapport for 2000 var værdien af akvakulturproduktionen (skaldyropdræt og fiskeopdræt) i 1999 for hele Frankrigs vedkommende på 502 mio. EUR. I den tabel, som dette tal stammer fra, er fiskeopdrættets andel ikke angivet. Ifølge en anden kilde (akvakultursiden på landbrugsministeriets internetsted (3)) udgør denne andel (saltvandsfiskeopdræt og ferskvandsfiskeoprdræt) 221 mio. EUR. Skaldyropdrættets værdi kan derfor anslås til 281 mio. EUR.

| (70) | Omsætningsnedgangen som følge af mistilliden til skaldyr kan derfor anslås til 7,7/281, dvs. 2,7 % af produktionens værdi året før. De tildelte erstatninger på 7,16 mio. EUR udgør derfor 7,16/281, dvs. 2,5 % af omsætningen. |
| --- | --- |

(70)

Omsætningsnedgangen som følge af mistilliden til skaldyr kan derfor anslås til 7,7/281, dvs. 2,7 % af produktionens værdi året før. De tildelte erstatninger på 7,16 mio. EUR udgør derfor 7,16/281, dvs. 2,5 % af omsætningen.

| (71) | Kommissionen mener, at skader af mindre omfang må betragtes som omkostninger, som virksomhederne selv må bære som led i den normale drift. Enhver økonomisk aktivitet er jo forbundet med forskellige større eller mindre risici (svingende priser på rå- og hjælpestoffer, svingende salgspriser, eventuelt stigende omkostninger m.m.) som følge af de mest forskelligartede uventede begivenheder. Ifølge Kommissionens opfattelse kan disse risici, når de medfører skader af beskedent omfang, ikke give adgang til kompensation, fordi det ville betyde, at de erhvervsdrivende ville kunne kræve en sådan kompensation, så snart de havde måttet bære følgerne af en eller anden uventet begivenhed. Således skal der ifølge Kommissionen inden for landbrug være lidt et tab på mindst 30 % (20 % i ugunstigt stillede områder), for at en støtte kan erklæres som forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktaten artikel 87, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

(71)

Kommissionen mener, at skader af mindre omfang må betragtes som omkostninger, som virksomhederne selv må bære som led i den normale drift. Enhver økonomisk aktivitet er jo forbundet med forskellige større eller mindre risici (svingende priser på rå- og hjælpestoffer, svingende salgspriser, eventuelt stigende omkostninger m.m.) som følge af de mest forskelligartede uventede begivenheder. Ifølge Kommissionens opfattelse kan disse risici, når de medfører skader af beskedent omfang, ikke give adgang til kompensation, fordi det ville betyde, at de erhvervsdrivende ville kunne kræve en sådan kompensation, så snart de havde måttet bære følgerne af en eller anden uventet begivenhed. Således skal der ifølge Kommissionen inden for landbrug være lidt et tab på mindst 30 % (20 % i ugunstigt stillede områder), for at en støtte kan erklæres som forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktaten artikel 87, stk. 2, litra b).

| (72) | Derfor kan nedsættelsen af de sociale bidrag og fritagelsen for statsafgifter som kompensation for en omsætningsnedgang på kun 2,7 % principielt ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b). Desuden svarer disse støtteforanstaltninger ikke til nogen af de undtagelser, der er nævnt i retningslinjerne fra 1997. De må altså principielt betragtes som uforenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(72)

Derfor kan nedsættelsen af de sociale bidrag og fritagelsen for statsafgifter som kompensation for en omsætningsnedgang på kun 2,7 % principielt ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b). Desuden svarer disse støtteforanstaltninger ikke til nogen af de undtagelser, der er nævnt i retningslinjerne fra 1997. De må altså principielt betragtes som uforenelige med fællesmarkedet.

| (73) | Kommissionen fastslår dog, at formålet med de foranstaltninger, der blev anvendt over for akvakulturbrugerne i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde, var at kompensere for en skade, som var direkte forbundet med en af de to begivenheder i december 1999, nemlig stormen eller Erikas forlis. Disse støtteforanstaltninger kan altså vurderes generelt sammen med de øvrige former for støtte, der blev ydet som følge af disse begivenheder. Det drejer sig om støtte, som Kommissionen allerede har erklæret for forenelig med fællesmarkedet i sit brev af 11. december 2001 (gennemførelse af ordningen vedrørende katastrofer i landbruget, støtte til retablering af materiel og lagre og forskud på erstatninger fra IOPCF), eller støtte, som Kommissionen udtaler sig positivt om i denne beslutning (nedsættelse af sociale bidrag for første kvartal af 2000 og nedsættelse af de finansielle omkostninger — jf. afdeling B). |
| --- | --- |

(73)

Kommissionen fastslår dog, at formålet med de foranstaltninger, der blev anvendt over for akvakulturbrugerne i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde, var at kompensere for en skade, som var direkte forbundet med en af de to begivenheder i december 1999, nemlig stormen eller Erikas forlis. Disse støtteforanstaltninger kan altså vurderes generelt sammen med de øvrige former for støtte, der blev ydet som følge af disse begivenheder. Det drejer sig om støtte, som Kommissionen allerede har erklæret for forenelig med fællesmarkedet i sit brev af 11. december 2001 (gennemførelse af ordningen vedrørende katastrofer i landbruget, støtte til retablering af materiel og lagre og forskud på erstatninger fra IOPCF), eller støtte, som Kommissionen udtaler sig positivt om i denne beslutning (nedsættelse af sociale bidrag for første kvartal af 2000 og nedsættelse af de finansielle omkostninger — jf. afdeling B).

| (74) | Da disse former for støtte allerede er blevet eller bliver erklæret for forenelige med fællesmarkedet i henhold til artikel 87, stk. 2, litra b), skal der medregnes en supplerende erstatning på 2,5 % af omsætningen i den samlede støtte til akvakulturbrugerne (de 2,5 %, der er beregnet for hele Frankrig, svarende til 7,16 mio. EUR/281 mio. EUR kan altså anvendes som gennemsnit for hver bedrift). I betragtning af den lave relative værdi og det forhold, at støtten ikke kompenserer fuldt ud for de skader, der er lidt, er der ingen risiko for overkompensation. |
| --- | --- |

(74)

Da disse former for støtte allerede er blevet eller bliver erklæret for forenelige med fællesmarkedet i henhold til artikel 87, stk. 2, litra b), skal der medregnes en supplerende erstatning på 2,5 % af omsætningen i den samlede støtte til akvakulturbrugerne (de 2,5 %, der er beregnet for hele Frankrig, svarende til 7,16 mio. EUR/281 mio. EUR kan altså anvendes som gennemsnit for hver bedrift). I betragtning af den lave relative værdi og det forhold, at støtten ikke kompenserer fuldt ud for de skader, der er lidt, er der ingen risiko for overkompensation.

| (75) | Vurderingen af tabene og tildelingen af støtte som kompensation skulle have fundet sted for hver enkelt bedrifts vedkommende for at afgøre, om hver enkelt virksomheds samlede skader, inkl. den anslåede omsætningsnedgang på 2,7 % som følge af mistilliden til skaldyr, repræsenterede et betydeligt beløb. Den metode, som Frankrig valgte, var ikke i overensstemmelse hermed, fordi den gjaldt for alle producenterne i det pågældende område (atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde). Ifølge Kommissionen kan denne metode dog accepteres af administrative årsager, når det tages i betragtning, hvor stort et område begivenhederne havde indvirkning på, og hvor mange virksomheder der blev ramt. |
| --- | --- |

(75)

Vurderingen af tabene og tildelingen af støtte som kompensation skulle have fundet sted for hver enkelt bedrifts vedkommende for at afgøre, om hver enkelt virksomheds samlede skader, inkl. den anslåede omsætningsnedgang på 2,7 % som følge af mistilliden til skaldyr, repræsenterede et betydeligt beløb. Den metode, som Frankrig valgte, var ikke i overensstemmelse hermed, fordi den gjaldt for alle producenterne i det pågældende område (atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde). Ifølge Kommissionen kan denne metode dog accepteres af administrative årsager, når det tages i betragtning, hvor stort et område begivenhederne havde indvirkning på, og hvor mange virksomheder der blev ramt.

| (76) | Følgelig kan fritagelsen for statsafgifter og nedsættelsen af sociale bidrag ikke betragtes som forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b), når foranstaltningerne blev anvendt over for akvakulturbrug, der ligger uden for de departementer, som blev berørt af de pågældende begivenheder. De samme foranstaltninger kan derimod betragtes som forenelige med fællesmarkedet, når de blev anvendt over for anlæggene i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde. |
| --- | --- |

(76)

Følgelig kan fritagelsen for statsafgifter og nedsættelsen af sociale bidrag ikke betragtes som forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b), når foranstaltningerne blev anvendt over for akvakulturbrug, der ligger uden for de departementer, som blev berørt af de pågældende begivenheder. De samme foranstaltninger kan derimod betragtes som forenelige med fællesmarkedet, når de blev anvendt over for anlæggene i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde.

2.   Fiskere

| (77) | Formålet med den generelle nedsættelse af de sociale bidrag for fiskerne i hele Frankrig var ifølge Frankrig at kompensere for afmatningen på markedet for fiskevarer. Nedsættelsen gjaldt for perioden 15. april til 15. oktober 2000. |
| --- | --- |

(77)

Formålet med den generelle nedsættelse af de sociale bidrag for fiskerne i hele Frankrig var ifølge Frankrig at kompensere for afmatningen på markedet for fiskevarer. Nedsættelsen gjaldt for perioden 15. april til 15. oktober 2000.

| (78) | Kommissionen følte sig ikke overbevist af de data, som Frankrig havde fremlagt, navnlig efter gennemgang af andre oplysninger fra OFIMER (oplysninger på dette offentlige organs internetsted (4)), og besluttede at indlede den officielle undersøgelsesprocedure. |
| --- | --- |

(78)

Kommissionen følte sig ikke overbevist af de data, som Frankrig havde fremlagt, navnlig efter gennemgang af andre oplysninger fra OFIMER (oplysninger på dette offentlige organs internetsted (4)), og besluttede at indlede den officielle undersøgelsesprocedure.

| (79) | I en note af 5. marts 2002 som svar på indledningen af den officielle undersøgelsesprocedure meddelte Frankrig, at de oplysninger, som blev givet i noten af 5. april 2001, var de definitive oplysninger for den pågældende periode, og at Kommissionen ikke skulle være gået ud fra de oplysninger, som den havde fundet på OFIMER's internetsted. |
| --- | --- |

(79)

I en note af 5. marts 2002 som svar på indledningen af den officielle undersøgelsesprocedure meddelte Frankrig, at de oplysninger, som blev givet i noten af 5. april 2001, var de definitive oplysninger for den pågældende periode, og at Kommissionen ikke skulle være gået ud fra de oplysninger, som den havde fundet på OFIMER's internetsted.

| (80) | Kommissionen afviser dette argument. OFIMER er nemlig et offentligt organ, der sorterer under landbrugs- og fiskeriministeriet, og som ifølge beskrivelsen på internetstedet bl.a. har til opgave at følge med i den daglige udvikling på markedet for fiskevarer og akvakulturprodukter. Med henblik herpå har organet en økonomisk observationsenhed. Ved hjælp af auktionsnettet indsamles der salgsoplysninger fra alle franske fiskeauktioner, så der kan udarbejdes en samlet oversigt til de erhvervsdrivende inden for branchen. Det var netop samlede data af denne art, der interesserede Kommissionen, fordi de supplerede de ufuldstændige data, som Frankrig havde sendt, så Kommissionen kunne analysere den foreliggende støtteordning. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen afviser dette argument. OFIMER er nemlig et offentligt organ, der sorterer under landbrugs- og fiskeriministeriet, og som ifølge beskrivelsen på internetstedet bl.a. har til opgave at følge med i den daglige udvikling på markedet for fiskevarer og akvakulturprodukter. Med henblik herpå har organet en økonomisk observationsenhed. Ved hjælp af auktionsnettet indsamles der salgsoplysninger fra alle franske fiskeauktioner, så der kan udarbejdes en samlet oversigt til de erhvervsdrivende inden for branchen. Det var netop samlede data af denne art, der interesserede Kommissionen, fordi de supplerede de ufuldstændige data, som Frankrig havde sendt, så Kommissionen kunne analysere den foreliggende støtteordning.

| (81) | Kommissionen kan ikke godtage, at OFIMER's data udviser betydelige forskelle i forhold til de definitive statistiske data, som blev udarbejdet nogen tid senere. Den metode, som OFIMER's økonomiske observationsenhed har brugt til at indsamle disse oplysninger, er beskrevet i organets årsrapporter (5). Ved hjælp af auktionsnettet udsender OFIMER en daglig meddelelse og en ugentlig meddelelse til de lokale erhvervsdrivende (fiskeauktioner, producentorganisationer og fiskegrossister) med en oversigt over mængder og priser for de vigtigste fiskeauktioner og de arter, som er mest repræsentative for det franske udbud. Derudover udsendes der ved hver måneds begyndelse en fyldigere meddelelse med de sammenlagte salgstal siden årets begyndelse for de mest repræsentative fiskeauktioner og de vigtigste arter, og ved hvert kvartals begyndelse udarbejdes der en sammenfattende meddelelse om salget, som offentliggøres på organets internetsted. Den måde, som oplysningerne indsamles på, viser, at OFIMER's data er pålidelige. Der er ikke nogen konkrete beviser på, at dataene er vildledende. Derudover har Kommissionen i de andre dokumenter, som den har kunnet konsultere på dette netsted, ikke fundet data, der korrigerede eller var i modstrid med de data, som den havde anvendt, og hvis det havde været tilfældet, ville den naturligvis have taget hensyn hertil. Det forhold, at dataene er blevet offentliggjort på det offentlige organ OFIMER's internetsted, giver dem også officiel karakter. Der er ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved deres troværdighed. |
| --- | --- |

(81)

Kommissionen kan ikke godtage, at OFIMER's data udviser betydelige forskelle i forhold til de definitive statistiske data, som blev udarbejdet nogen tid senere. Den metode, som OFIMER's økonomiske observationsenhed har brugt til at indsamle disse oplysninger, er beskrevet i organets årsrapporter (5). Ved hjælp af auktionsnettet udsender OFIMER en daglig meddelelse og en ugentlig meddelelse til de lokale erhvervsdrivende (fiskeauktioner, producentorganisationer og fiskegrossister) med en oversigt over mængder og priser for de vigtigste fiskeauktioner og de arter, som er mest repræsentative for det franske udbud. Derudover udsendes der ved hver måneds begyndelse en fyldigere meddelelse med de sammenlagte salgstal siden årets begyndelse for de mest repræsentative fiskeauktioner og de vigtigste arter, og ved hvert kvartals begyndelse udarbejdes der en sammenfattende meddelelse om salget, som offentliggøres på organets internetsted. Den måde, som oplysningerne indsamles på, viser, at OFIMER's data er pålidelige. Der er ikke nogen konkrete beviser på, at dataene er vildledende. Derudover har Kommissionen i de andre dokumenter, som den har kunnet konsultere på dette netsted, ikke fundet data, der korrigerede eller var i modstrid med de data, som den havde anvendt, og hvis det havde været tilfældet, ville den naturligvis have taget hensyn hertil. Det forhold, at dataene er blevet offentliggjort på det offentlige organ OFIMER's internetsted, giver dem også officiel karakter. Der er ingen grund til at stille spørgsmålstegn ved deres troværdighed.

| (82) | De få oplysninger, som Frankrig sendte officielt dels før indledningen af proceduren, dels i noten af 5. marts 2002 som svar på indledningen af proceduren, var alt for spredte og ufuldstændige til, at Kommissionen kunne danne sig et korrekt billede af markedssituationen for fiskevarer i den pågældende periode. Kommissionen var henvist til at lede efter andre oplysninger for at kunne foretage denne vurdering. Kommissionen beklager, at Frankrig ikke selv har sendt disse oplysninger eller officielle oplysninger af samme art direkte til Kommissionen. |
| --- | --- |

(82)

De få oplysninger, som Frankrig sendte officielt dels før indledningen af proceduren, dels i noten af 5. marts 2002 som svar på indledningen af proceduren, var alt for spredte og ufuldstændige til, at Kommissionen kunne danne sig et korrekt billede af markedssituationen for fiskevarer i den pågældende periode. Kommissionen var henvist til at lede efter andre oplysninger for at kunne foretage denne vurdering. Kommissionen beklager, at Frankrig ikke selv har sendt disse oplysninger eller officielle oplysninger af samme art direkte til Kommissionen.

| (83) | Derfor må de forskellige foreliggende data analyseres for at klarlægge, hvordan markedssituationen helt nøjagtigt så ud for fiskevarer i første halvår af 2000. |
| --- | --- |

(83)

Derfor må de forskellige foreliggende data analyseres for at klarlægge, hvordan markedssituationen helt nøjagtigt så ud for fiskevarer i første halvår af 2000.

| (84) | I Frankrigs note af 6. april 2001 blev det ikke oplyst, hvor store fangsterne var. Det blev kun nævnt, at »de faktisk solgte mængder og deres værdi reelt var mindre end de tal, som Kommissionen baserede sig på, og mindre end i 1999«. På det tidspunkt havde Kommissionen allerede fået kendskab til dataene i konjunkturmeddelelsen for januar-april 2000, som OFIMER's bestyrelse havde behandlet på sit møde den 24. maj 2000, og Kommissionen redegjorde herfor i sin anmodning om yderligere oplysninger, som den sendte til Frankrig den 15. januar 2001 (den citerede et uddrag, i henhold til hvilket »de landede mængder i de første fire måneder af 2000 var stabile i forhold til samme periode i 1999, og værdien af de mængder, som var solgt på auktion, var steget med 3 % i forhold til året før«). |
| --- | --- |

(84)

I Frankrigs note af 6. april 2001 blev det ikke oplyst, hvor store fangsterne var. Det blev kun nævnt, at »de faktisk solgte mængder og deres værdi reelt var mindre end de tal, som Kommissionen baserede sig på, og mindre end i 1999«. På det tidspunkt havde Kommissionen allerede fået kendskab til dataene i konjunkturmeddelelsen for januar-april 2000, som OFIMER's bestyrelse havde behandlet på sit møde den 24. maj 2000, og Kommissionen redegjorde herfor i sin anmodning om yderligere oplysninger, som den sendte til Frankrig den 15. januar 2001 (den citerede et uddrag, i henhold til hvilket »de landede mængder i de første fire måneder af 2000 var stabile i forhold til samme periode i 1999, og værdien af de mængder, som var solgt på auktion, var steget med 3 % i forhold til året før«).

| (85) | I Frankrigs note af 5. marts 2002 stod der derimod, at »for de vigtigste franske fiskeauktioner som helhed ... var de landede mængder i de første seks måneder af 2000 stabile i forhold til samme periode i 1999, selv om der blev registreret undertiden kraftige fald i korte perioder, der tilsyneladende falder sammen med den voldsomste mediedækning«. Dette svarer til det, der står i ovennævnte konjunkturmeddelelse og i OFIMER's Flash Eco af 16. februar 2001, som Kommissionen henviste til i sin beslutning om at indlede proceduren (dokumentet sammenholder produktionsdataene for 2000 og 1999, og angiver, at resultaterne for 2000 viser, at de solgte mængder har holdt sig nogenlunde uændret i forhold til 1999). |
| --- | --- |

(85)

I Frankrigs note af 5. marts 2002 stod der derimod, at »for de vigtigste franske fiskeauktioner som helhed ... var de landede mængder i de første seks måneder af 2000 stabile i forhold til samme periode i 1999, selv om der blev registreret undertiden kraftige fald i korte perioder, der tilsyneladende falder sammen med den voldsomste mediedækning«. Dette svarer til det, der står i ovennævnte konjunkturmeddelelse og i OFIMER's Flash Eco af 16. februar 2001, som Kommissionen henviste til i sin beslutning om at indlede proceduren (dokumentet sammenholder produktionsdataene for 2000 og 1999, og angiver, at resultaterne for 2000 viser, at de solgte mængder har holdt sig nogenlunde uændret i forhold til 1999).

| (86) | Kommissionen konstaterer altså, at fangsterne holdt sig nogenlunde stabile i 2000, især i første halvår. Der er ingen oplysninger, der viser, at fangsterne faldt på det tidspunkt, hvor mediedækningen var størst. Der er sandsynligvis andre årsager til nedgangen i fangsterne, især dårligt vejr. Det sker ikke så sjældent, at en stor del af fiskerfartøjerne ikke kan sejle ud i en længere periode (1-2 uger eller mere) i tilfælde af dårligt vejr. Den nævnte medieomtale har ikke direkte indflydelse på fangsterne; den får ikke fiskerne til at afholde sig fra at sejle ud. Dens virkning kan snarere mærkes i afsætningskædens senere led på priser og tilbagetagne mængder. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen konstaterer altså, at fangsterne holdt sig nogenlunde stabile i 2000, især i første halvår. Der er ingen oplysninger, der viser, at fangsterne faldt på det tidspunkt, hvor mediedækningen var størst. Der er sandsynligvis andre årsager til nedgangen i fangsterne, især dårligt vejr. Det sker ikke så sjældent, at en stor del af fiskerfartøjerne ikke kan sejle ud i en længere periode (1-2 uger eller mere) i tilfælde af dårligt vejr. Den nævnte medieomtale har ikke direkte indflydelse på fangsterne; den får ikke fiskerne til at afholde sig fra at sejle ud. Dens virkning kan snarere mærkes i afsætningskædens senere led på priser og tilbagetagne mængder.

| (87) | Ifølge Frankrigs note af 6. april 2001»var tilbagetagelsesprocenten betydeligt højere i de første måneder af 2000 end i samme periode i 1999; stigningen var på 25 % for januar-april 2000 i forhold til samme periode året før, på 35 % for januar-marts 2000 i forhold til samme periode året før, på 92 % for januar 2000 i forhold til januar 1999 og på 57 % for februar 2000 i forhold til februar 1999«. I noten af 5. marts 2002 står de samme tal, og for perioden januar-maj angives stigningen i tilbagetagelserne til 32 % og for perioden januar-juni til 28 %. Ifølge denne note præciseres det endvidere, at »for nogle arters vedkommende udviklede tilbagetagelserne sig ekstremt, fx for jomfruhummer (+ 175 %), havtaske (+ 161 %) og edderkopkrabbe (+ 400 %), hvis følsomhed over for olierester (6) medierne fokuserede mest på«. |
| --- | --- |

(87)

Ifølge Frankrigs note af 6. april 2001»var tilbagetagelsesprocenten betydeligt højere i de første måneder af 2000 end i samme periode i 1999; stigningen var på 25 % for januar-april 2000 i forhold til samme periode året før, på 35 % for januar-marts 2000 i forhold til samme periode året før, på 92 % for januar 2000 i forhold til januar 1999 og på 57 % for februar 2000 i forhold til februar 1999«. I noten af 5. marts 2002 står de samme tal, og for perioden januar-maj angives stigningen i tilbagetagelserne til 32 % og for perioden januar-juni til 28 %. Ifølge denne note præciseres det endvidere, at »for nogle arters vedkommende udviklede tilbagetagelserne sig ekstremt, fx for jomfruhummer (+ 175 %), havtaske (+ 161 %) og edderkopkrabbe (+ 400 %), hvis følsomhed over for olierester (6) medierne fokuserede mest på«.

| (88) | Disse data er ufuldstændige og giver ikke et konkret billede af de tilbagetagelser, der blev foretaget. De faktisk tilbagetagne mængder er nemlig ikke angivet, og det betyder ingenting, at der er sket en fordobling eller tredobling af tilbagetagelserne, hvis referencemængden, dvs. den mængde, der blev tilbagetaget året før, var meget lille. Endvidere præciseres det ikke, hvor stor en procentdel de tilbagetagne mængder udgør af de landede mængder. Det oplyses heller ikke, om de stigende tilbagetagelser i januar vedrørte de arter, hvis følsomhed over for kulbrinter blev omtalt mest i medierne. Kommissionen vil analysere de tre arter, som Frankrig nævner, nemlig jomfruhummer, havtaske og edderkopkrabbe. |
| --- | --- |

(88)

Disse data er ufuldstændige og giver ikke et konkret billede af de tilbagetagelser, der blev foretaget. De faktisk tilbagetagne mængder er nemlig ikke angivet, og det betyder ingenting, at der er sket en fordobling eller tredobling af tilbagetagelserne, hvis referencemængden, dvs. den mængde, der blev tilbagetaget året før, var meget lille. Endvidere præciseres det ikke, hvor stor en procentdel de tilbagetagne mængder udgør af de landede mængder. Det oplyses heller ikke, om de stigende tilbagetagelser i januar vedrørte de arter, hvis følsomhed over for kulbrinter blev omtalt mest i medierne. Kommissionen vil analysere de tre arter, som Frankrig nævner, nemlig jomfruhummer, havtaske og edderkopkrabbe.

| (89) | Ifølge en undersøgelse, som OFIMER har foretaget (7), fanges der flest jomfruhummere fra medio april til august. Der kan foretages store tilbagetagelser af konjunkturmæssige årsager. Ifølge denne undersøgelse blev der foretaget unormalt store tilbagetagelser i maj og juni 2001 som følge af store fangster af levende jomfruhummere i en periode, der ikke var gunstig for afsætning af dette produkt. Ifølge de oplysninger, som blev sendt til Kommissionen i henhold til reglerne for den fælles markedsordning for fiskevarer (Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter og gennemførelsesbestemmelserne hertil (8), som gjaldt på det pågældende tidspunkt), var tilbagetagelserne for de første seks måneder af 2000 på 21 kg i januar, 5 kg i februar, 2 kg i marts, 103 kg i april, 1 364 kg i maj og 2 007 kg i juni. For dette krebsdyr er der altså ingen klare og præcise oplysninger, der dokumenterer, at medieomtalen som følge af olieforureningen, som formodes at have været størst i ugerne umiddelbart efter begivenheden, medførte en mærkbar stigning i tilbagetagelserne af jomfruhummer. |
| --- | --- |

(89)

Ifølge en undersøgelse, som OFIMER har foretaget (7), fanges der flest jomfruhummere fra medio april til august. Der kan foretages store tilbagetagelser af konjunkturmæssige årsager. Ifølge denne undersøgelse blev der foretaget unormalt store tilbagetagelser i maj og juni 2001 som følge af store fangster af levende jomfruhummere i en periode, der ikke var gunstig for afsætning af dette produkt. Ifølge de oplysninger, som blev sendt til Kommissionen i henhold til reglerne for den fælles markedsordning for fiskevarer (Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter og gennemførelsesbestemmelserne hertil (8), som gjaldt på det pågældende tidspunkt), var tilbagetagelserne for de første seks måneder af 2000 på 21 kg i januar, 5 kg i februar, 2 kg i marts, 103 kg i april, 1 364 kg i maj og 2 007 kg i juni. For dette krebsdyr er der altså ingen klare og præcise oplysninger, der dokumenterer, at medieomtalen som følge af olieforureningen, som formodes at have været størst i ugerne umiddelbart efter begivenheden, medførte en mærkbar stigning i tilbagetagelserne af jomfruhummer.

| (90) | Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, blev der tilbagetaget 454 kg havtaske i januar 2000 mod 84 kg i januar 1999, hvilket er en mærkbar stigning. I februar 2000 blev der imidlertid kun tilbagetaget 59 kg mod 221 kg i februar 1999, og i marts 2000 blev der tilbagetaget 39 kg mod 148 kg i marts 1999, mens de mængder, der blev tilbagetaget i de tre følgende måneder, var endnu større i 1999 (278 kg) end i 2000 (241 kg). Der tegner sig derfor et meget modsætningsfyldt billede, som ikke giver Kommissionen mulighed for at drage den konklusion, at tilbagetagelserne steg som følge af olieforureningen. |
| --- | --- |

(90)

Ifølge de oplysninger, som Kommissionen har modtaget, blev der tilbagetaget 454 kg havtaske i januar 2000 mod 84 kg i januar 1999, hvilket er en mærkbar stigning. I februar 2000 blev der imidlertid kun tilbagetaget 59 kg mod 221 kg i februar 1999, og i marts 2000 blev der tilbagetaget 39 kg mod 148 kg i marts 1999, mens de mængder, der blev tilbagetaget i de tre følgende måneder, var endnu større i 1999 (278 kg) end i 2000 (241 kg). Der tegner sig derfor et meget modsætningsfyldt billede, som ikke giver Kommissionen mulighed for at drage den konklusion, at tilbagetagelserne steg som følge af olieforureningen.

| (91) | Edderkopkrabbe, der er den tredje art, som Frankrig nævner, har Kommissionen ingen tilbagetagelsesoplysninger om (9). Man kan dog gå ud fra de mængder taskekrabber, som Kommissionen fik meddelelse om, fordi afsætnings- og markedsbetingelserne for dem er nogenlunde de samme. De tilbagetagne mængder steg i de første måneder af 2000 i forhold til 1999, men målt i absolutte tal var mængderne beskedne, idet de steg fra 19 kg til 47 kg i januar, fra 3 kg til 35 kg i februar, fra 7 kg til 31 kg i marts, mens tallet var nul i april, og igen steg fra 31 kg til 164 kg i maj og fra 501 kg til 521 kg i juni. Forbrugerne fravalgte altså ikke taskekrabber i de første måneder af 2000, og der er ingen oplysninger, som peger på, at de skulle have gjort det, når det gjaldt edderkopkrabber. |
| --- | --- |

(91)

Edderkopkrabbe, der er den tredje art, som Frankrig nævner, har Kommissionen ingen tilbagetagelsesoplysninger om (9). Man kan dog gå ud fra de mængder taskekrabber, som Kommissionen fik meddelelse om, fordi afsætnings- og markedsbetingelserne for dem er nogenlunde de samme. De tilbagetagne mængder steg i de første måneder af 2000 i forhold til 1999, men målt i absolutte tal var mængderne beskedne, idet de steg fra 19 kg til 47 kg i januar, fra 3 kg til 35 kg i februar, fra 7 kg til 31 kg i marts, mens tallet var nul i april, og igen steg fra 31 kg til 164 kg i maj og fra 501 kg til 521 kg i juni. Forbrugerne fravalgte altså ikke taskekrabber i de første måneder af 2000, og der er ingen oplysninger, som peger på, at de skulle have gjort det, når det gjaldt edderkopkrabber.

| (92) | Selv om tilbagetagelserne steg med 92 % i januar 2000 i forhold til januar 1999 og med 28 % i de første seks måneder af 2000 i forhold til året før, var de målt i absolutte tal ikke ret store. Desuden er der ikke noget, der peger på en sammenhæng mellem denne stigning og mediernes omtale af olieforureningen. Hvis man endnu engang ser på de data, som Kommissionen fik meddelelse om, opdager man, at der i januar 2000 blev tilbagetaget store mængder af arter som rødhaj (fra 11 423 kg til 16 362 kg), sej (fra 120 kg til 3 727 kg) og rødspætte (fra 51 kg til 1 789 kg), for hvis vedkommende der i betragtning af afsætningsbetingelserne er ringe eller slet ingen sammenhæng mellem de stigende tilbagetagelser og omtalen af olieforureningen i medierne. Ifølge OFIMER's konjunkturmeddelelse for januar-april 2000 udgjorde de tilbagetagne mængder under 1,5 % af de landede mængder for de vigtigste arter, idet der blev givet meddelelse om punktuelle tilbagetagelser af almindelig bars, ansjos og edderkopkrabbe. |
| --- | --- |

(92)

Selv om tilbagetagelserne steg med 92 % i januar 2000 i forhold til januar 1999 og med 28 % i de første seks måneder af 2000 i forhold til året før, var de målt i absolutte tal ikke ret store. Desuden er der ikke noget, der peger på en sammenhæng mellem denne stigning og mediernes omtale af olieforureningen. Hvis man endnu engang ser på de data, som Kommissionen fik meddelelse om, opdager man, at der i januar 2000 blev tilbagetaget store mængder af arter som rødhaj (fra 11 423 kg til 16 362 kg), sej (fra 120 kg til 3 727 kg) og rødspætte (fra 51 kg til 1 789 kg), for hvis vedkommende der i betragtning af afsætningsbetingelserne er ringe eller slet ingen sammenhæng mellem de stigende tilbagetagelser og omtalen af olieforureningen i medierne. Ifølge OFIMER's konjunkturmeddelelse for januar-april 2000 udgjorde de tilbagetagne mængder under 1,5 % af de landede mængder for de vigtigste arter, idet der blev givet meddelelse om punktuelle tilbagetagelser af almindelig bars, ansjos og edderkopkrabbe.

| (93) | Som konklusion på dette tilbagetagelsesspørgsmål må Kommissionen fastslå, at der ikke er noget, der peger på, at der er en sammenhæng mellem de stigende tilbagetagelser og mediernes omtale af olieforureningen. |
| --- | --- |

(93)

Som konklusion på dette tilbagetagelsesspørgsmål må Kommissionen fastslå, at der ikke er noget, der peger på, at der er en sammenhæng mellem de stigende tilbagetagelser og mediernes omtale af olieforureningen.

| (94) | I sin note af 6. april 2001 erklærede Frankrig, at detailsalget af fiskevarer, især ferske varer, var faldet med 2 % i første halvår i forhold til året før, idet der var sket en mængdemæssig nedgang på 7 % og en værdimæssig nedgang på 1 %, heraf en mængdemæssig nedgang for krebsdyr og fisk på hver 6 % (5 % for udskårne fisk og 7 % for hele fisk). I noten af 5. marts 2002 er disse tal også anført (med en mindre ændring for krebsdyr, hvor nedgangen angives til 6,5 %), og det anføres, at tallene vidner om, at forbrugerne totalt havde mistet tilliden til fiskevarer. Af denne note fremgår det også, at ud af de 49 vigtige arter, som OFIMER holder øje med, var der i forhold til året før sket et fald i gennemsnitsprisen for 34 i januar, for 26 for perioden januar-februar, for 21 for perioden januar-marts, for 19 for perioden januar-april, for 21 for perioden januar-maj og for 18 for perioden januar-juni. For de enkelte arter var der tale om følgende fald: tunge (– 5 %), almindelig bars (– 6 %), kulmule (– 6 %), ansjos (– 6 %), tiarmet blæksprutte (– 11 %), sej (– 8 %), sardin (– 6 %), sanktpetersfisk (– 11 %), makrel (– 18 %), rødspætte (– 28 %), sort sabelfisk (– 20 %), almindelig havrude (– 11 %), tværstribet knurhane (– 4 %), ottearmet blæksprutte (– 23 %), edderkopkrabbe (– 16 %) og rejer (– 20 %). Ifølge Frankrig »belyser alle disse oplysninger på målelig måde forringelsen af markedsforholdene i perioden fra januar til juni 2000, og i givet fald også de franske forbrugeres reaktion på Erikas forlis«. |
| --- | --- |

(94)

I sin note af 6. april 2001 erklærede Frankrig, at detailsalget af fiskevarer, især ferske varer, var faldet med 2 % i første halvår i forhold til året før, idet der var sket en mængdemæssig nedgang på 7 % og en værdimæssig nedgang på 1 %, heraf en mængdemæssig nedgang for krebsdyr og fisk på hver 6 % (5 % for udskårne fisk og 7 % for hele fisk). I noten af 5. marts 2002 er disse tal også anført (med en mindre ændring for krebsdyr, hvor nedgangen angives til 6,5 %), og det anføres, at tallene vidner om, at forbrugerne totalt havde mistet tilliden til fiskevarer. Af denne note fremgår det også, at ud af de 49 vigtige arter, som OFIMER holder øje med, var der i forhold til året før sket et fald i gennemsnitsprisen for 34 i januar, for 26 for perioden januar-februar, for 21 for perioden januar-marts, for 19 for perioden januar-april, for 21 for perioden januar-maj og for 18 for perioden januar-juni. For de enkelte arter var der tale om følgende fald: tunge (– 5 %), almindelig bars (– 6 %), kulmule (– 6 %), ansjos (– 6 %), tiarmet blæksprutte (– 11 %), sej (– 8 %), sardin (– 6 %), sanktpetersfisk (– 11 %), makrel (– 18 %), rødspætte (– 28 %), sort sabelfisk (– 20 %), almindelig havrude (– 11 %), tværstribet knurhane (– 4 %), ottearmet blæksprutte (– 23 %), edderkopkrabbe (– 16 %) og rejer (– 20 %). Ifølge Frankrig »belyser alle disse oplysninger på målelig måde forringelsen af markedsforholdene i perioden fra januar til juni 2000, og i givet fald også de franske forbrugeres reaktion på Erikas forlis«.

| (95) | Kommissionen synes ikke, at disse oplysninger på målelig måde reelt belyser, hvad der skete. For at skabe et reelt situationsbillede skulle Frankrig samtidig have oplyst Kommissionen om, hvor store mængder der var afsat af hver af de pågældende arter, men det skete ikke. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen synes ikke, at disse oplysninger på målelig måde reelt belyser, hvad der skete. For at skabe et reelt situationsbillede skulle Frankrig samtidig have oplyst Kommissionen om, hvor store mængder der var afsat af hver af de pågældende arter, men det skete ikke.

| (96) | Derimod konstaterer Kommissionen, at priserne ifølge OFIMER's konjunkturmeddelelse for januar-april 2000 udviklede sig meget forskelligt. Nogle priser faldt som følge af et for stort udbud: almindelig bars (– 11 %), sej (– 8 %) og kulmule (– 9 %). Omvendt steg priserne for andre arter på grund af et reduceret udbud: rødskæg (+ 31 %), torsk (+ 27 %) og havtaske (+ 13 %). Af konjunkturmeddelelsen fremgår det også, at de dyre arters andel (kulmule, havtaske, tunge, almindelig bars, rødskæg og jomfruhummer) som følge af en ændring i udbudsstrukturen steg på bekostning af de billigere arter (makrel, sej, hvilling, sepiablæksprutte og ansjos), hvorfor værdien af auktionssalget steg med 3 % i forhold til året før. |
| --- | --- |

(96)

Derimod konstaterer Kommissionen, at priserne ifølge OFIMER's konjunkturmeddelelse for januar-april 2000 udviklede sig meget forskelligt. Nogle priser faldt som følge af et for stort udbud: almindelig bars (– 11 %), sej (– 8 %) og kulmule (– 9 %). Omvendt steg priserne for andre arter på grund af et reduceret udbud: rødskæg (+ 31 %), torsk (+ 27 %) og havtaske (+ 13 %). Af konjunkturmeddelelsen fremgår det også, at de dyre arters andel (kulmule, havtaske, tunge, almindelig bars, rødskæg og jomfruhummer) som følge af en ændring i udbudsstrukturen steg på bekostning af de billigere arter (makrel, sej, hvilling, sepiablæksprutte og ansjos), hvorfor værdien af auktionssalget steg med 3 % i forhold til året før.

| (97) | Værdien af auktionssalget svarer efter fradrag af salgsomkostningerne til fartøjernes omsætning. Kommissionen fastslår altså, at fiskerivirksomhedernes samlede omsætning steg lidt. Priserne faldt altså for et stort antal arter, men der er ikke tale om et generelt prisfald, men derimod om en modsætningsfyldt situation, som OFIMER gjorde opmærksom på i sin konjunkturmeddelelse. Olieforureningen havde måske en vis indflydelse på markedet for fiskevarer, især for bestemte arter, men de forskellige forhold, som der er gjort rede for, tyder på, at indflydelsen var meget ringe. Hvis den havde været betydelig, ville OFIMER bestemt ikke have undladt at gøre opmærksom på det i de forskellige dokumenter, som organet offentliggjorde. |
| --- | --- |

(97)

Værdien af auktionssalget svarer efter fradrag af salgsomkostningerne til fartøjernes omsætning. Kommissionen fastslår altså, at fiskerivirksomhedernes samlede omsætning steg lidt. Priserne faldt altså for et stort antal arter, men der er ikke tale om et generelt prisfald, men derimod om en modsætningsfyldt situation, som OFIMER gjorde opmærksom på i sin konjunkturmeddelelse. Olieforureningen havde måske en vis indflydelse på markedet for fiskevarer, især for bestemte arter, men de forskellige forhold, som der er gjort rede for, tyder på, at indflydelsen var meget ringe. Hvis den havde været betydelig, ville OFIMER bestemt ikke have undladt at gøre opmærksom på det i de forskellige dokumenter, som organet offentliggjorde.

| (98) | På baggrund af de forskellige forhold, som der er gjort rede for, mener Kommissionen ikke, at den generelle nedsættelse af de sociale bidrag for fiskere for perioden 15. april til 15. oktober kan erklæres for forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

(98)

På baggrund af de forskellige forhold, som der er gjort rede for, mener Kommissionen ikke, at den generelle nedsættelse af de sociale bidrag for fiskere for perioden 15. april til 15. oktober kan erklæres for forenelig med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b).

| (99) | Som driftsstøtte, der er ydet til alle fiskerivirksomheder, uden at der kræves nogen som helst forpligtelse fra deres side, er denne støtteforanstaltning uforenelig med fællesmarkedet i henhold til punkt 1.2., fjerde afsnit, tredje led, i retningslinjerne fra 1997. |
| --- | --- |

(99)

Som driftsstøtte, der er ydet til alle fiskerivirksomheder, uden at der kræves nogen som helst forpligtelse fra deres side, er denne støtteforanstaltning uforenelig med fællesmarkedet i henhold til punkt 1.2., fjerde afsnit, tredje led, i retningslinjerne fra 1997.

V.   KONKLUSIONER

| (100) | Kommissionen fastslår, at Frankrig har iværksat de forskellige støtteforanstaltninger, der er omhandlet i denne beslutning, i strid med traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen fastslår, at Frankrig har iværksat de forskellige støtteforanstaltninger, der er omhandlet i denne beslutning, i strid med traktatens artikel 88, stk. 3.

| (101) | På grundlag af den analyse, der er foretaget i del IV-B og IV-C.1 i denne beslutning, mener Kommissionen, at de støtteforanstaltninger, der er iværksat for akvakulturbrugere i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde (nedsættelse af sociale bidrag, nedsættelse af de finansielle omkostninger og fritagelse for statsafgifter), er forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

(101)

På grundlag af den analyse, der er foretaget i del IV-B og IV-C.1 i denne beslutning, mener Kommissionen, at de støtteforanstaltninger, der er iværksat for akvakulturbrugere i atlanterhavskyst-departementerne fra Finistère til Gironde (nedsættelse af sociale bidrag, nedsættelse af de finansielle omkostninger og fritagelse for statsafgifter), er forenelige med fællesmarkedet i henhold til traktatens artikel 87, stk. 2, litra b).

| (102) | På grundlag af den analyse, der er foretaget i del IV-C.1 i denne beslutning, mener Kommissionen ikke, at den nedsættelse af de sociale bidrag for perioden 15. april til 15. juli 2000 og den fritagelse for statsafgifter for 2000, som akvakulturbrugerne i de øvrige departementer har fået indrømmet, kan falde ind under den undtagelse, som er omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 2, litra b). |
| --- | --- |

(102)

På grundlag af den analyse, der er foretaget i del IV-C.1 i denne beslutning, mener Kommissionen ikke, at den nedsættelse af de sociale bidrag for perioden 15. april til 15. juli 2000 og den fritagelse for statsafgifter for 2000, som akvakulturbrugerne i de øvrige departementer har fået indrømmet, kan falde ind under den undtagelse, som er omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 2, litra b).

| (103) | På grundlag af den analyse, der er foretaget i del IV-C.2 i denne beslutning, mener Kommissionen ikke, at den nedsættelse af de sociale bidrag, som fiskerne har fået indrømmet for perioden 15. april til 15. oktober 2000, kan falde ind under den undtagelse, som er omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 2, litra b) — |
| --- | --- |

(103)

På grundlag af den analyse, der er foretaget i del IV-C.2 i denne beslutning, mener Kommissionen ikke, at den nedsættelse af de sociale bidrag, som fiskerne har fået indrømmet for perioden 15. april til 15. oktober 2000, kan falde ind under den undtagelse, som er omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 2, litra b) —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den nedsættelse af de sociale bidrag, den nedsættelse af de finansielle omkostninger og den fritagelse for statsafgifter, som Frankrig har iværksat til fordel for akvakulturbrugerne i departementerne Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime og Gironde, er forenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

De støtteforanstaltninger, som Frankrig har iværksat til fordel for akvakulturbrugerne i andre departementer end Finistère, Morbihan, Loire-Atlantique, Vendée, Charente-Maritime og Gironde i form af nedsættelse af de sociale bidrag for perioden 15. april til 15. juli 2000 og i form af fritagelse for statsafgifter for 2000, er uforenelige med fællesmarkedet.

Artikel 3

Den støtteforanstaltning, som Frankrig har iværksat til fordel for fiskerne i form af nedsættelse af de sociale bidrag for perioden 15. april til 15. oktober 2000, er uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 4

1.   Frankrig træffer alle de foranstaltninger, der er nødvendige for hos modtagerne at inddrive den støtte, der er nævnt i artikel 2 og 3, og som de ulovligt har fået udbetalt.

2.   Inddrivelsen skal ske omgående i overensstemmelse med national lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtagerne, indtil den er blevet tilbagebetalt. Den rentesats, der skal anvendes, beregnes i henhold til kapitel V i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (10).

Artikel 5

Frankrig underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 6

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. juli 2004.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT C 39 af 13.2.2002, s. 6.

1

(2)  EFT C 100 af 27.3.1997, s. 12.

2

(3)  www.agriculture.gouv.fr/pech/aqua/.

3

(4)  www.ofimer.fr.

4

(5)  Årsrapporten for 2000, s. 39, årsrapporten for 2001, s. 42.

5

(6)  I den forbindelse fremsendte de franske myndigheder 14 sæt resultater af analyser, som havde til formål at bestemme koncentrationen af kulbrinter i de analyserede produkter (forskellige fisk). Kommissionen undrer sig over, at disse analyseresultater svarer til de fisk, som blev udtaget til prøve, for 3 af analysernes vedkommende den 22. februar 2000 og modtaget af analyselaboratoriet den 23. februar 2000, for 2 andres vedkommende udtaget den 7. marts 2000 og modtaget af analyselaboratoriet den 10. marts og for de 9 øvrige udtaget og analyseret i september og oktober 2000. På grundlag af disse analyser, der viser forekomst af kulbrinter i vævet, kan det ikke på nogen måde udledes, at dette var forårsaget af Erika på grund af den tid, der var gået siden forliset. For at kunne påvise en årsagssammenhæng mellem olien fra Erika og en kulbrinteforurening skulle der have været foretaget en række analyser, som lå tidsmæssigt nærmere tidspunktet for forliset. De manglende analyser tyder snarere på, at fiskene ikke var blevet organoleptisk forurenet så tidligt efter begivenheden. Kulbrinteforekomsten tre eller ni måneder senere blev måske i nogle tilfælde, fx i februar eller marts, forårsaget af olien fra Erika, men den kan lige så godt skyldes rester fra de tankrensninger, som fartøjer hyppigt foretager til havs i modstrid med de gældende regler. Denne anden hypotese er nok den mest sandsynlige, når det gælder de analyser, som blev foretaget i september og oktober.

6

Erika

Erika

Erika

(7)  Markedet for jomfruhummer, undersøgelse forelagt for OFIMER's bestyrelse den 6. marts 2002.

7

(8)  EFT L 388 af 31.12.1992, s. 1. Ifølge Kommissionens forordning (EØF) nr. 2210/93 af 26. juli 1993 om meddelelser i forbindelse med den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter (EFT L 197 af 6.8.1993, s. 8) skulle medlemsstaterne hvert halve år sende Kommissionen oplysninger om tilbagetagne eller usolgte mængder fiskerivarer som nævnt i punkt A, D og E i bilag I til forordning (EØF) nr. 3759/92. Jomfruhummer og havtaske står på den liste.

8

(9)  Edderkopkrabbe er en af de arter, der er omhandlet i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 3759/92, men som ikke står i punkt A, D eller E i bilag I til samme forordning. For disse arter er der, hvis producentorganisationerne fastsætter en tilbagetagelsespris, ikke pligt til at give Kommissionen meddelelse om de tilbagetagne mængder.

9

(10)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

10

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/62 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/62

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 11. marts 2005

om godkendelse af metoder til klassificering af svinekroppe i Polen

(meddelt under nummer K(2005) 552)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(2005/240/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 3220/84 af 13. november 1984 om fastsættelse af Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (1), særlig artikel 5, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3220/84 klassificeres svinekroppe ved bestemmelse af indholdet af magert kød efter statistisk afprøvede beregningsmetoder, der er baseret på fysisk måling af en eller flere af svinekroppens anatomiske dele. Kun klassificeringsmetoder med en vis maksimal tolerance for statistiske beregningsfejl kan godkendes. Denne tolerance er fastlagt i artikel 3 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (2). |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 2, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 3220/84 klassificeres svinekroppe ved bestemmelse af indholdet af magert kød efter statistisk afprøvede beregningsmetoder, der er baseret på fysisk måling af en eller flere af svinekroppens anatomiske dele. Kun klassificeringsmetoder med en vis maksimal tolerance for statistiske beregningsfejl kan godkendes. Denne tolerance er fastlagt i artikel 3 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2967/85 af 24. oktober 1985 om fastsættelse af gennemførelsesbestemmelser til Fællesskabets handelsklasseskema for svinekroppe (2).

| (2) | Den polske regering har anmodet Kommissionen om at godkende tre metoder til klassificering af svinekroppe og har indgivet resultaterne af sine dissektionsprøver, som blev udført inden tiltrædelsen, ved at forelægge del 2 af protokollen i henhold til artikel 3 i forordning (EØF) nr. 2967/85. |
| --- | --- |

(2)

Den polske regering har anmodet Kommissionen om at godkende tre metoder til klassificering af svinekroppe og har indgivet resultaterne af sine dissektionsprøver, som blev udført inden tiltrædelsen, ved at forelægge del 2 af protokollen i henhold til artikel 3 i forordning (EØF) nr. 2967/85.

| (3) | En evaluering af denne anmodning har vist, at betingelserne for, at disse klassificeringsmetoder kan godkendes, er opfyldt. |
| --- | --- |

(3)

En evaluering af denne anmodning har vist, at betingelserne for, at disse klassificeringsmetoder kan godkendes, er opfyldt.

| (4) | I henhold til artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3220/84 kan medlemsstaterne bemyndiges til at fastsætte en anden udskæring end den i nævnte artikel definerede standardudskæring, når handelssædvane eller tekniske krav berettiger en sådan fravigelse. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3220/84 kan medlemsstaterne bemyndiges til at fastsætte en anden udskæring end den i nævnte artikel definerede standardudskæring, når handelssædvane eller tekniske krav berettiger en sådan fravigelse.

| (5) | I Polen kræver traditionerne for udskæring af slagtekroppe og dermed handelssædvane, at slagtekroppene kan præsenteres med flomme, nyrer og/eller mellemgulv. Dette bør tages i betragtning ved tilpasning af vægten til standardudskæringens vægt. |
| --- | --- |

(5)

I Polen kræver traditionerne for udskæring af slagtekroppe og dermed handelssædvane, at slagtekroppene kan præsenteres med flomme, nyrer og/eller mellemgulv. Dette bør tages i betragtning ved tilpasning af vægten til standardudskæringens vægt.

| (6) | Apparater og klassificeringsmetoder må kun ændres ved en ny kommissionsbeslutning vedtaget på baggrund af de indhøstede erfaringer. Den foreliggende godkendelse kan derfor tilbagekaldes. |
| --- | --- |

(6)

Apparater og klassificeringsmetoder må kun ændres ved en ny kommissionsbeslutning vedtaget på baggrund af de indhøstede erfaringer. Den foreliggende godkendelse kan derfor tilbagekaldes.

| (7) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Brugen af følgende metoder til klassificering af svinekroppe i henhold til forordning (EØF) nr. 3220/84 godkendes i Polen:

| a) | apparatet benævnt »Capteur gras/maigre — Sydel (CGM)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet i del 1 i bilaget |
| --- | --- |

a)

apparatet benævnt »Capteur gras/maigre — Sydel (CGM)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet i del 1 i bilaget

| b) | apparatet benævnt »Ultra FOM 300« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet i del 2 i bilaget |
| --- | --- |

b)

apparatet benævnt »Ultra FOM 300« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet i del 2 i bilaget

| c) | apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet i del 3 i bilaget. |
| --- | --- |

c)

apparatet benævnt »Fully automatic ultrasonic carcass grading (Autofom)« med tilhørende beregningsmetoder, der er beskrevet i del 3 i bilaget.

Hvad angår apparatet »Ultra FOM 300« som omhandlet i stk. 1, litra b), skal det efter afslutningen af målingen være muligt på slagtekroppen at kontrollere, at apparatet har målt værdierne T1 og T2 på det sted, der er fastsat i bilagets del 2, punkt 3. Den afmærkning, der svarer til målestedet, skal derfor foretages samtidig med målingen.

Artikel 2

Uanset den standardudskæring, der er defineret i artikel 2, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 3220/84, er det ikke nødvendigt at fjerne flomme, nyrer og mellemgulv fra svinekroppen før vejning og klassificering. For at kunne fastsætte priserne på svinekroppe på et sammenligneligt grundlag reduceres den varme krops vægt:

| a) | når det drejer sig om mellemgulv, med 0,23 % |
| --- | --- |

a)

når det drejer sig om mellemgulv, med 0,23 %

| b) | når det drejer sig om flomme og nyrer, med:






  — | 1,90 % for kroppe i klasse S og E |
| --- | --- | --- |

b)

når det drejer sig om flomme og nyrer, med:

—

1,90 % for kroppe i klasse S og E

| — | 2,11 % for kroppe i klasse U |
| --- | --- |

—

2,11 % for kroppe i klasse U

| — | 2,54 % for kroppe i klasse R |
| --- | --- |

—

2,54 % for kroppe i klasse R

| — | 3,12 % for kroppe i klasse O |
| --- | --- |

—

3,12 % for kroppe i klasse O

| — | 3,35 % for kroppe i klasse P. |
| --- | --- |

—

3,35 % for kroppe i klasse P.

Artikel 3

Det er ikke tilladt at ændre apparater eller beregningsmetoder.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 301 af 20.11.1984, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 3513/93 (EFT L 320 af 22.12.1993, s. 5).

1

(2)  EFT L 285 af 25.10.1985, s. 39. Ændret ved forordning (EF) nr. 3127/94 (EFT L 330 af 21.12.1994, s. 43).

2

---

BILAG

METODER TIL KLASSIFICERING AF SVINEKROPPE I POLEN

Del 1

CAPTEUR GRAS/MAIGRE — SYDEL (CGM)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet »Capteur gras/maigre — Sydel (CGM)«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet »Capteur gras/maigre — Sydel (CGM)«.

| 2. | Apparatet er udstyret med en højdefinitionssonde Sydel med en diameter på 8 mm, en infrarød fotodiode (Honeywell) og to fotoreceptorer (Honeywell). Måleområdet er på mellem 0 og 105 mm.
  CGM omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er udstyret med en højdefinitionssonde Sydel med en diameter på 8 mm, en infrarød fotodiode (Honeywell) og to fotoreceptorer (Honeywell). Måleområdet er på mellem 0 og 105 mm.

CGM omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm, målt 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem tredje- og fjerdebageste ribben |
| X2 | = | musklens tykkelse i mm, målt på samme tid og samme sted som X1. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Image = 50,11930 – 0,62421X1 + 0,26979X2

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

X1

=

spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm, målt 6 cm fra svinekroppens midterlinje mellem tredje- og fjerdebageste ribben

X2

=

musklens tykkelse i mm, målt på samme tid og samme sted som X1.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 2

ULTRA-FOM 300

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet »Ultra-FOM 300«. |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet »Ultra-FOM 300«.

| 2. | Apparatet er udstyret med en ultralydsonde, 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Ultralydsignalet digitaliseres, lagres og behandles af en mikroprocessor.
  Ultra-FOM-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er udstyret med en ultralydsonde, 3,5 MHz (Krautkrämer MB 4 SE). Ultralydsignalet digitaliseres, lagres og behandles af en mikroprocessor.

Ultra-FOM-apparatet omregner selv måleværdierne til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

  = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |
| T1 | = | spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm, målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje ud for det bageste ribben |
| T2 | = | spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm, målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje mellem tredje- og fjerdebageste ribben |
| M1 | = | musklens tykkelse i mm, målt på samme tid og samme sted som T1 |
| M2 | = | musklens tykkelse i mm, målt på samme tid og samme sted som T2. |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes efter følgende formel:

Image = 49,88792 – 0,41858T1 – 0,22302T2 + 0,16050M1 + 0,11181M2

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

T1

=

spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm, målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje ud for det bageste ribben

T2

=

spæklagets tykkelse (inklusive svær) i mm, målt 7 cm fra svinekroppens midterlinje mellem tredje- og fjerdebageste ribben

M1

=

musklens tykkelse i mm, målt på samme tid og samme sted som T1

M2

=

musklens tykkelse i mm, målt på samme tid og samme sted som T2.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

Del 3

FULLY AUTOMATIC ULTRASONIC CARCASS GRADING (AUTOFOM)

| 1. | Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading). |
| --- | --- |

1.

Svinekroppe klassificeres ved hjælp af apparatet Autofom (Fully automatic ultrasonic carcass grading).

| 2. | Apparatet er forsynet med 16 ultralydtransducere, 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP), som er placeret med en indbyrdes afstand på 25 mm.
  Ultralyddataene omfatter målinger af spæktykkelse og muskeltykkelse.
  Måleresultaterne omregnes ved hjælp af en computer til beregnet indhold af magert kød. |
| --- | --- |

2.

Apparatet er forsynet med 16 ultralydtransducere, 16,2 MHz (Krautkrämer, SFK 2 NP), som er placeret med en indbyrdes afstand på 25 mm.

Ultralyddataene omfatter målinger af spæktykkelse og muskeltykkelse.

Måleresultaterne omregnes ved hjælp af en computer til beregnet indhold af magert kød.

| 3. | Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af 55 målepunkter efter følgende formel:

  = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

  hvor | = | beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Svinekroppens indhold af magert kød beregnes på grundlag af 55 målepunkter efter følgende formel:

Image = 56,252136* – 0,028473*x1 – 0,027282*x2 – 0,015806*x3 – 0,016142*x4 – 0,022851*x6 – 0,034145*x7 – 0,020363*x8 – 0,041058*x10 – 0,037529*x12 – 0,037360*x13 – 0,033079x14 – 0,040317x16 – 0,031628*x18 – 0,047627*x19 – 0,037751x20 – 0,053476*x22 – 0,025057*x23 – 0,008859x36 – 0,029586*x51 – 0,029084x52 – 0,028232*x53 – 0,037867*x55 – 0,042106*x56 – 0,040204*x57 – 0,027405*x60 – 0,033291*x61 – 0,036111*x62 – 0,040422*x63 – 0,041369*x64 – 0,025033*x70 – 0,027128*x71 – 0,032544*x72 – 0,035766*x73 – 0,033897*x74 – 0,035085*x75 – 0,035188*x76 – 0,036037*x77 – 0,030996*x78 – 0,031859*x79 – 0,031764*x80 – 0,033305*x81 – 0,033473*x82 – 0,034710*x83 – 0,042587*x90 – 0,039693*x91 – 0,033790*x92 + 0,044578x115 + 0,041854*x116 + 0,037605*x117 + 0,034210*x118 + 0,035420*x119 + 0,031481*x120 + 0,020061*x124 + 0,030630*x125 + 0,030004*x126

hvor

Image

=

beregnet indhold af magert kød i svinekroppen i procent

x1, x2 ... x126 er de variabler, der måles ved hjælp af Autofom.

| 4. | Beskrivelsen af målepunkterne og af den statistiske metode er angivet i del II i den polske protokol, som er sendt til Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.
  Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg. |
| --- | --- |

4.

Beskrivelsen af målepunkterne og af den statistiske metode er angivet i del II i den polske protokol, som er sendt til Kommissionen i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2967/85.

Formlen gælder for kroppe på mellem 60 og 120 kg.

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/66

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 14. marts 2005

om EF's bidrag til finansiering af et program til bekæmpelse af skadegørere på planter og planteprodukter i de franske oversøiske departementer for 2004

(meddelt under nummer K(2005) 603)

(Kun den franske udgave er autentisk)

(2005/241/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001 af 28. juni 2001 om særlige foranstaltninger for visse landbrugsprodukter til fordel for de franske oversøiske departementer og om ændring af direktiv 72/462/EØF og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 525/77 og (EØF) nr. 3763/91 (Poseidom) (1), særlig artikel 20, stk. 3,

under henvisning til de af Frankrig forelagte programmer til bekæmpelse af skadegørere på planter eller planteprodukter i de franske oversøiske departementer, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens beslutning 93/522/EØF af 30. september 1993 om fastlæggelse af, hvilke foranstaltninger der er berettigede til at modtage EF-støtte til programmer til bekæmpelse af skadegørere på planter eller planteprodukter i de franske oversøiske departementer samt på Azorerne og Madeira (2), er det fastlagt, hvilke foranstaltninger EF kan finansiere i forbindelse med programmerne til bekæmpelse af skadegørere på planter og planteprodukter i de franske oversøiske departementer samt på Azorerne og Madeira. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens beslutning 93/522/EØF af 30. september 1993 om fastlæggelse af, hvilke foranstaltninger der er berettigede til at modtage EF-støtte til programmer til bekæmpelse af skadegørere på planter eller planteprodukter i de franske oversøiske departementer samt på Azorerne og Madeira (2), er det fastlagt, hvilke foranstaltninger EF kan finansiere i forbindelse med programmerne til bekæmpelse af skadegørere på planter og planteprodukter i de franske oversøiske departementer samt på Azorerne og Madeira.

| (2) | De specifikke dyrkningsvilkår i de franske oversøiske departementer kræver særlig opmærksomhed, og der bør i disse departementer iværksættes nye foranstaltninger for den vegetabilske produktion, navnlig plantesundhedsforanstaltninger, eller de eksisterende foranstaltninger bør udbygges. |
| --- | --- |

(2)

De specifikke dyrkningsvilkår i de franske oversøiske departementer kræver særlig opmærksomhed, og der bør i disse departementer iværksættes nye foranstaltninger for den vegetabilske produktion, navnlig plantesundhedsforanstaltninger, eller de eksisterende foranstaltninger bør udbygges.

| (3) | Omkostningerne til de foranstaltninger på plantesundhedsområdet, der skal iværksættes eller udbygges, bliver særdeles store. |
| --- | --- |

(3)

Omkostningerne til de foranstaltninger på plantesundhedsområdet, der skal iværksættes eller udbygges, bliver særdeles store.

| (4) | De franske kompetente myndigheder har forelagt Kommissionen et foranstaltningsprogram; i programmet fastlægges det, hvilke mål der skal nås, hvilke foranstaltninger der skal gennemføres, hvor længe de skal løbe, og hvor store udgifterne til dem bliver, så EF eventuelt kan bidrage til finansieringen. |
| --- | --- |

(4)

De franske kompetente myndigheder har forelagt Kommissionen et foranstaltningsprogram; i programmet fastlægges det, hvilke mål der skal nås, hvilke foranstaltninger der skal gennemføres, hvor længe de skal løbe, og hvor store udgifterne til dem bliver, så EF eventuelt kan bidrage til finansieringen.

| (5) | Ifølge artikel 20, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001 kan EF's bidrag højst være på 60 % af de støtteberettigede udgifter, og udgifter til beskyttelse af bananer kan ikke komme i betragtning. |
| --- | --- |

(5)

Ifølge artikel 20, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1452/2001 kan EF's bidrag højst være på 60 % af de støtteberettigede udgifter, og udgifter til beskyttelse af bananer kan ikke komme i betragtning.

| (6) | Ifølge artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 (3) finansieres veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger, som gennemføres efter EF-reglerne, af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen. Finansiel kontrol af sådanne foranstaltninger sker efter artikel 8 og 9 i nævnte forordning. |
| --- | --- |

(6)

Ifølge artikel 3, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 (3) finansieres veterinær- og plantesundhedsforanstaltninger, som gennemføres efter EF-reglerne, af Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionen. Finansiel kontrol af sådanne foranstaltninger sker efter artikel 8 og 9 i nævnte forordning.

| (7) | Den Stående Komité for Plantesundhed har ud fra de tekniske oplysninger fra Frankrig kunnet analysere situationen på en præcis og udtømmende måde. |
| --- | --- |

(7)

Den Stående Komité for Plantesundhed har ud fra de tekniske oplysninger fra Frankrig kunnet analysere situationen på en præcis og udtømmende måde.

| (8) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed — |
| --- | --- |

(8)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

EF's bidrag til finansiering af det officielle program til bekæmpelse af skadegørere på planter og planteprodukter i de franske oversøiske departementer, som Den Franske Republik har forelagt for 2004, godkendes.

Artikel 2

Det officielle program består af tre delprogrammer:

| 1) | et tværdepartementalt delprogram for Martinique, Guadeloupe, Guyana og La Réunion, der omfatter to foranstaltninger:






  — | risikoanalyse for visse invasive planter i de franske oversøiske departementer |
| --- | --- | --- |

1)

et tværdepartementalt delprogram for Martinique, Guadeloupe, Guyana og La Réunion, der omfatter to foranstaltninger:

—

risikoanalyse for visse invasive planter i de franske oversøiske departementer

| — | påvisningsmetoder for citrusviroider |
| --- | --- |

—

påvisningsmetoder for citrusviroider

| 2) | et delprogram for departementet Martinique, der omfatter fire foranstaltninger:






  — | evaluering af plantesundhed og diagnose ved hjælp af det regionale laboratorium og dets mobile enhed (»labo vert«) |
| --- | --- | --- |

2)

et delprogram for departementet Martinique, der omfatter fire foranstaltninger:

—

evaluering af plantesundhed og diagnose ved hjælp af det regionale laboratorium og dets mobile enhed (»labo vert«)

| — | strategi for kontrol af amerikansk bomuldsugle på tomater |
| --- | --- |

—

strategi for kontrol af amerikansk bomuldsugle på tomater

| — | oprettelse af en database over plantesundhedspraksis i forbindelse med produktion af sukkerrør, grøntsager og frugt |
| --- | --- |

—

oprettelse af en database over plantesundhedspraksis i forbindelse med produktion af sukkerrør, grøntsager og frugt

| — | integreret landbrug i forbindelse med frugtproduktion: citrus og guava, oversigt over skadegørere og plantesundhedspraksis og offentliggørelse af tekniske informationsark |
| --- | --- |

—

integreret landbrug i forbindelse med frugtproduktion: citrus og guava, oversigt over skadegørere og plantesundhedspraksis og offentliggørelse af tekniske informationsark

| 3) | et delprogram for departementet Guyana:






  — | evaluering af plantesundhed og diagnose ved hjælp af det regionale laboratorium og dets mobile enhed (»labo vert«) og fremme af god landbrugspraksis. |
| --- | --- | --- |

3)

et delprogram for departementet Guyana:

—

evaluering af plantesundhed og diagnose ved hjælp af det regionale laboratorium og dets mobile enhed (»labo vert«) og fremme af god landbrugspraksis.

Artikel 3

EF's bidrag til finansiering af det program, som Den Franske Republik har indgivet, er for 2004 på 60 % af udgifterne til støtteberettigede foranstaltninger som fastlagt i Kommissionens beslutning 93/522/EØF, dog højst 187 800 EUR (ekskl. moms).

Oversigten over programudgifterne og finansieringen heraf er anført i bilag I til nærværende beslutning.

Omkostninger opdeles som angivet i bilag II til nærværende beslutning.

Artikel 4

Der udbetales et forskud på 100 000 EUR senest 60 dage efter modtagelsen af en anmodning om betaling fra Frankrig.

Artikel 5

Den støtteberettigede periode for omkostningerne i forbindelse med dette projekt begynder den 1. oktober 2004 og slutter den 30. september 2005.

Perioden for gennemførelse af aktioner kan kun undtagelsesvis forlænges efter udtrykkelig skriftlig aftale med overvågningsudvalget, jf. punkt I.A i bilag III, før opgaverne er afsluttet.

Artikel 6

EF-støtten ydes kun, hvis programmets gennemførelse er i overensstemmelse med de relevante EF-forskrifter, herunder bestemmelserne om konkurrence og om indgåelse af offentlige kontrakter.

Artikel 7

De faktisk afholdte udgifter forelægges Kommissionen opdelt efter aktionstype eller delprogram, således at sammenhængen mellem den vejledende finansieringsplan og de faktisk afholdte udgifter fremgår. Sådanne underretninger kan også ske i elektronisk form.

Restbeløbet af EF-tilskuddet, der er nævnt i artikel 3, udbetales, forudsat at det dokument, der er anført i punkt I.B.4, tredje afsnit, andet led, i bilag III, forelægges inden 30. september 2005.

Kommissionen kan efter behørigt begrundet anmodning fra Den Franske Republik justere finansieringsplanerne med højst 15 % af EF-bidraget til et delprogram eller en foranstaltning for hele perioden, forudsat at det programbeløb, der svarer til de samlede støtteberettigede omkostninger, ikke overskrides, og at programmets hovedformål ikke dermed bringes i fare.

Al udbetaling af støtte fra EF i henhold til denne beslutning sker til Den Franske Republik, som også er ansvarlig for tilbagebetaling til EF af et eventuelt overskydende beløb.

Artikel 8

Den Franske Republik sørger for, at bestemmelserne for finansieringen og i EF's politikker overholdes, og at de i bilag III nævnte oplysninger meddeles Kommissionen.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. marts 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 198 af 21.7.2001, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1690/2004 (EUT L 305 af 1.10.2004, s. 1).

1

(2)  EFT L 251 af 8.10.1993, s. 35. Senest ændret ved beslutning 96/633/EF (EFT L 283 af 5.11.1996, s. 58).

2

(3)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 103.

3

---

BILAG I

FINANSIERINGSOVERSIGT FOR 2004

| (EUR) |
| --- |
| | EF-bidrag | Nationalt bidrag | Støtteberettigede udgifter 2004 |
| Risikoanalyse — invasive skadegørere | 54 000 | 36 000 | 90 000 |
| Påvisningsmetoder for viroider | 19 500 | 13 000 | 32 500 |
| Martinique | 75 300 | 50 200 | 125 500 |
| Guyana | 39 000 | 26 000 | 65 000 |
| I alt | 187 800 | 125 200 | 313 000 |

(EUR)

EF-bidrag

Nationalt bidrag

Støtteberettigede udgifter 2004

Risikoanalyse — invasive skadegørere

54 000

36 000

90 000

Påvisningsmetoder for viroider

19 500

13 000

32 500

Martinique

75 300

50 200

125 500

Guyana

39 000

26 000

65 000

I alt

187 800

125 200

313 000

---

BILAG II

TABEL OVER OPDELING AF OMKOSTNINGER FOR 2004

| (EUR) |
| --- |
| | Personale | Udstyr | Hjælpematerialer | Andre omkostninger | I alt |
| Risikoanalyse — invasive skadegørere | 85 000 | 0 | 3 000 | 2 000 | 90 000 |
| Påvisningsmetoder for viroider | 18 000 | 3 000 | 8 000 | 3 500 | 32 500 |
| Martinique | 93 000 | 6 500 | 20 000 | 6 000 | 125 500 |
| Guyana | 50 000 | 0 | 5 000 | 10 000 | 65 000 |
| I alt | 246 000 | 9 500 | 36 000 | 21 500 | 313 000 |

(EUR)

Personale

Udstyr

Hjælpematerialer

Andre omkostninger

I alt

Risikoanalyse — invasive skadegørere

85 000

0

3 000

2 000

90 000

Påvisningsmetoder for viroider

18 000

3 000

8 000

3 500

32 500

Martinique

93 000

6 500

20 000

6 000

125 500

Guyana

50 000

0

5 000

10 000

65 000

I alt

246 000

9 500

36 000

21 500

313 000

---

BILAG III

I.   Bestemmelser for programmets gennemførelse

OVERVÅGNING OG EVALUERING

A.   Overvågningsudvalg

1.   Nedsættelse

Uafhængigt af finansieringen af denne aktion nedsættes der et overvågningsudvalg for programmet bestående af repræsentanter for Frankrig og Kommissionen. Det har til opgave regelmæssigt at gøre status over programmets gennemførelse og, hvis det er relevant, foreslå eventuelt nødvendige ændringer.

2.   Overvågningsudvalget fastsætter sin forretningsorden senest en måned efter, at denne beslutning er blevet meddelt Frankrig.

3.   Overvågningsudvalgets kompetence

Dette udvalg:

| — | har det overordnede ansvar for, at programmet gennemføres korrekt, så de fastsatte mål kan nås. Udvalgets kompetence omfatter programmets foranstaltninger inden for grænserne af den tildelte EF-støtte. Det overvåger, at bestemmelserne overholdes, herunder bestemmelserne vedrørende aktioners og projekters støtteberettigelse |
| --- | --- |

—

har det overordnede ansvar for, at programmet gennemføres korrekt, så de fastsatte mål kan nås. Udvalgets kompetence omfatter programmets foranstaltninger inden for grænserne af den tildelte EF-støtte. Det overvåger, at bestemmelserne overholdes, herunder bestemmelserne vedrørende aktioners og projekters støtteberettigelse

| — | tager stilling til anvendelsen af de udvælgelseskriterier, der er fastlagt i programmet, ud fra oplysningerne om udvælgelse af allerede godkendte og gennemførte projekter |
| --- | --- |

—

tager stilling til anvendelsen af de udvælgelseskriterier, der er fastlagt i programmet, ud fra oplysningerne om udvælgelse af allerede godkendte og gennemførte projekter

| — | foreslår eventuelt nødvendige foranstaltninger, der kan fremskynde programmets gennemførelse, hvis midtvejsevalueringerne og overvågningsindikatorerne viser, at der er opstået en forsinkelse |
| --- | --- |

—

foreslår eventuelt nødvendige foranstaltninger, der kan fremskynde programmets gennemførelse, hvis midtvejsevalueringerne og overvågningsindikatorerne viser, at der er opstået en forsinkelse

| — | afgiver udtalelse om de justeringer, som Kommissionen har foreslået |
| --- | --- |

—

afgiver udtalelse om de justeringer, som Kommissionen har foreslået

| — | afgiver udtalelse om projekter for teknisk bistand, der indgår i programmet |
| --- | --- |

—

afgiver udtalelse om projekter for teknisk bistand, der indgår i programmet

| — | afgiver udtalelse om den endelige rapport |
| --- | --- |

—

afgiver udtalelse om den endelige rapport

| — | redegør over for Den Stående Komité for Plantesundhed regelmæssigt for, hvordan det går med programmets gennemførelse, og hvor store udgifter der har været. |
| --- | --- |

—

redegør over for Den Stående Komité for Plantesundhed regelmæssigt for, hvordan det går med programmets gennemførelse, og hvor store udgifter der har været.

B.   Overvågning og evaluering af programmet under gennemførelsen (løbende overvågning og evaluering)

1.   Det påhviler det nationale organ, der er ansvarligt for gennemførelsen, at foretage løbende overvågning og evaluering af programmet.

2.   Ved løbende overvågning forstås, at der skal etableres et informationssystem med oplysninger om programmets gennemførelse. Den løbende overvågning omfatter de foranstaltninger, der indgår i programmet. Ved den løbende overvågning anvendes der finansielle og fysiske indikatorer, der er opstillet sådan, at det kan vurderes, hvordan udgifterne til de enkelte foranstaltninger svarer til forudfastlagte fysiske indikatorer, der viser, hvor langt man er fremme med foranstaltningens gennemførelse.

3.   I den løbende evaluering af programmet indgår en analyse af de kvantitative resultater af gennemførelsen ud fra operationelle, juridiske og proceduremæssige betragtninger. Formålet er at sikre, at der er overensstemmelse mellem foranstaltningerne og målene i programmet.

Gennemførelsesrapport og kontrol af programmet

4.   Frankrig meddeler senest en måned efter vedtagelsen af programmet Kommissionen navnet på den myndighed, der er ansvarlig for udarbejdelsen og fremlæggelsen af den endelige rapport.

Den ansvarlige myndighed skal fremlægge den endelige gennemførelsesrapport om dette program for Kommissionen senest den 15. oktober 2005 og for Den Stående Komité for Plantesundhed snarest muligt derefter.

Den skal indeholde:

| — | en kortfattet teknisk evaluering af hele programmet (hvor langt man er nået med gennemførelsen af de fysiske og kvalitative mål, og hvilke fremskridt der er gjort) og skal indeholde en vurdering af de umiddelbare plantesundhedsmæssige og økonomiske virkninger |
| --- | --- |

—

en kortfattet teknisk evaluering af hele programmet (hvor langt man er nået med gennemførelsen af de fysiske og kvalitative mål, og hvilke fremskridt der er gjort) og skal indeholde en vurdering af de umiddelbare plantesundhedsmæssige og økonomiske virkninger

| — | en opgørelse over omkostninger, herunder indtægter og udgifter, og en erklæring fra Frankrig om, at der ikke er eller vil blive ansøgt om andet EF-tilskud til foranstaltninger under programmet. |
| --- | --- |

—

en opgørelse over omkostninger, herunder indtægter og udgifter, og en erklæring fra Frankrig om, at der ikke er eller vil blive ansøgt om andet EF-tilskud til foranstaltninger under programmet.

5.   Kommissionen kan sammen med Frankrig gøre brug af et uafhængigt evalueringsorgan. Dette organ kan på grundlag af den løbende overvågning foretage løbende evaluering som fastsat i punkt 3. Organet kan bl.a. fremsætte forslag til justering af delprogrammer og/eller foranstaltninger, til ændring af udvælgelseskriterier for projekterne osv. alt efter, hvilke problemer der måtte være opstået under gennemførelsen. Det afgiver på grundlag af overvågningen af forvaltningen udtalelse om, hvilke administrative foranstaltninger der skal træffes.

II.   Overholdelse af EF-politikkerne

Programmet gennemføres i henhold til bestemmelserne om samordning og overholdelse af EF-politikkerne. I den forbindelse skal Frankrig give følgende oplysninger i den endelige rapport:

MILJØBESKYTTELSE

a)   Generelle oplysninger

| — | beskrivelse af de væsentligste miljøaspekter og -problemer i den pågældende region, herunder beskrivelse af områder, der er af stor bevaringsmæssig betydning (følsomme områder) |
| --- | --- |

—

beskrivelse af de væsentligste miljøaspekter og -problemer i den pågældende region, herunder beskrivelse af områder, der er af stor bevaringsmæssig betydning (følsomme områder)

| — | en samlet beskrivelse af de positive og negative virkninger, som programmet som følge af de planlagte investeringer sandsynligvis vil få for miljøet |
| --- | --- |

—

en samlet beskrivelse af de positive og negative virkninger, som programmet som følge af de planlagte investeringer sandsynligvis vil få for miljøet

| — | en beskrivelse af de foranstaltninger, som påtænkes truffet for at undgå, begrænse eller opveje eventuelle alvorlige negative følger for miljøet |
| --- | --- |

—

en beskrivelse af de foranstaltninger, som påtænkes truffet for at undgå, begrænse eller opveje eventuelle alvorlige negative følger for miljøet

| — | en rapport om høringerne af de ansvarlige miljømyndigheder (udtalelse fra miljøministeriet eller det hertil svarende organ) og om eventuelle høringer af de berørte befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

—

en rapport om høringerne af de ansvarlige miljømyndigheder (udtalelse fra miljøministeriet eller det hertil svarende organ) og om eventuelle høringer af de berørte befolkningsgrupper.

b)   Beskrivelse at de påtænkte foranstaltninger

For programforanstaltninger, der vil kunne få væsentlige negative virkninger for miljøet:

| — | de procedurer, der vil blive anvendt til evaluering af de individuelle projekter under programmets gennemførelse |
| --- | --- |

—

de procedurer, der vil blive anvendt til evaluering af de individuelle projekter under programmets gennemførelse

| — | de mekanismer, der vil blive indført til kontrol af miljøvirkningerne under programmets gennemførelse, til evaluering af resultaterne og til undgåelse, begrænsning eller opvejning af negative virkninger. |
| --- | --- |

—

de mekanismer, der vil blive indført til kontrol af miljøvirkningerne under programmets gennemførelse, til evaluering af resultaterne og til undgåelse, begrænsning eller opvejning af negative virkninger.

---

| 19.3.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 74/71 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 74/71

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 16. marts 2005

om et finansielt EF-bidrag til Tyskland og Finland til deres programmer til udbygning af infrastrukturerne for plantesundhedskontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande

(meddelt under nummer K(2005) 674)

(Kun den finske, den svenske og den tyske udgave er autentiske)

(2005/242/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), særlig artikel 13c, stk. 5, sjette afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ifølge direktiv 2000/29/EF ydes der et finansielt EF-bidrag til medlemsstaterne til udbygning af infrastrukturerne for plantesundhedskontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande. |
| --- | --- |

(1)

Ifølge direktiv 2000/29/EF ydes der et finansielt EF-bidrag til medlemsstaterne til udbygning af infrastrukturerne for plantesundhedskontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande.

| (2) | I Tyskland og Finland er der udarbejdet programmer til udbygning af kontrolinfrastrukturerne med henblik på kontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande. De har med henblik på disse programmer søgt om at få tildelt et finansielt EF-bidrag i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 998/2002 af 11. juni 2002 om nærmere bestemmelser for ydelse af et finansielt EF-bidrag til medlemsstaterne til udbygning af infrastrukturerne for plantesundhedskontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande (2). |
| --- | --- |

(2)

I Tyskland og Finland er der udarbejdet programmer til udbygning af kontrolinfrastrukturerne med henblik på kontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande. De har med henblik på disse programmer søgt om at få tildelt et finansielt EF-bidrag i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 998/2002 af 11. juni 2002 om nærmere bestemmelser for ydelse af et finansielt EF-bidrag til medlemsstaterne til udbygning af infrastrukturerne for plantesundhedskontrol af planter og planteprodukter fra tredjelande (2).

| (3) | Kommissionen har på grundlag af de af Tyskland og Finland forelagte tekniske oplysninger kunnet foretage en præcis og udtømmende analyse af situationen. Kommissionen har opstillet en liste over støtteberettigede programmer til udbygning af kontrolstederne, hvoraf det fremgår, hvordan de finansielle EF-bidrag foreslås fordelt på programmerne. Oplysningerne er også blevet gennemgået af Den Stående Komité for Plantesundhed. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har på grundlag af de af Tyskland og Finland forelagte tekniske oplysninger kunnet foretage en præcis og udtømmende analyse af situationen. Kommissionen har opstillet en liste over støtteberettigede programmer til udbygning af kontrolstederne, hvoraf det fremgår, hvordan de finansielle EF-bidrag foreslås fordelt på programmerne. Oplysningerne er også blevet gennemgået af Den Stående Komité for Plantesundhed.

| (4) | Alle programmer på listen er blevet individuelt evalueret med henblik på godkendelse. Kommissionen har konkluderet, at de i direktiv 2000/29/EF og forordning (EF) nr. 998/2002 fastsatte betingelser og kriterier for ydelse af et finansielt EF-bidrag er opfyldt. |
| --- | --- |

(4)

Alle programmer på listen er blevet individuelt evalueret med henblik på godkendelse. Kommissionen har konkluderet, at de i direktiv 2000/29/EF og forordning (EF) nr. 998/2002 fastsatte betingelser og kriterier for ydelse af et finansielt EF-bidrag er opfyldt.

| (5) | Der bør derfor ydes et EF-tilskud til dækning af Tysklands og Finlands udgifter til disse programmer. |
| --- | --- |

(5)

Der bør derfor ydes et EF-tilskud til dækning af Tysklands og Finlands udgifter til disse programmer.

| (6) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed — |
| --- | --- |

(6)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1.   Tildelingen af et finansielt EF-bidrag til dækning af Tysklands udgifter til programmerne til udbygning af kontrolstederne godkendes hermed.

2.   Tildelingen af et finansielt EF-bidrag til dækning af Finlands udgifter til programmerne til udbygning af kontrolstederne godkendes hermed.

Artikel 2

1.   Det finansielle EF-bidrag, der omhandles i artikel 1, er på i alt 94 470 EUR.

2.   For hver enkelt medlemsstat andrager det finansielle EF-bidrag maksimalt:

| a) | 36 875 EUR til Tyskland |
| --- | --- |

a)

36 875 EUR til Tyskland

| b) | 57 595 EUR til Finland. |
| --- | --- |

b)

57 595 EUR til Finland.

3.   De finansielle EF-bidrag til de enkelte programmer til udbygning af kontrolstederne kan maksimalt udgøre de beløb, der er fastsat i bilaget.

Artikel 3

Udbetalingen af det finansielle EF-bidrag til programmerne, som er fastsat i bilaget, er betinget af,

| a) | at Kommissionen af den berørte medlemsstat har fået bevis for købet og/eller forbedringen af det udstyr og/eller de installationer, der er opført i programmet, i form af relevant dokumentation, og |
| --- | --- |

a)

at Kommissionen af den berørte medlemsstat har fået bevis for købet og/eller forbedringen af det udstyr og/eller de installationer, der er opført i programmet, i form af relevant dokumentation, og

| b) | at Kommissionen af den berørte medlemsstat har fået forelagt en anmodning om udbetaling af det finansielle EF-bidrag i henhold til reglerne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 998/2002. |
| --- | --- |

b)

at Kommissionen af den berørte medlemsstat har fået forelagt en anmodning om udbetaling af det finansielle EF-bidrag i henhold til reglerne i artikel 3 i forordning (EF) nr. 998/2002.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland og Republikken Finland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. marts 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/15/EF (EUT L 56 af 2.3.2005, s. 12).

1

(2)  EFT L 152 af 12.6.2002, s. 16. Forordningen blev offentliggjort som forordning (EF) nr. 997/2002, men nummeret blev berigtiget ved en berigtigelse (EFT L 153 af 13.6.2002, s. 18).

2

---

BILAG

PROGRAMMER TIL UDBYGNING AF KONTROLSTEDER

Programmer med dertil hørende finansielle EF-bidrag

| Medlemsstat | Kontrolstedernes navne (administrativ enhed, navn) | Tilskudsberettigede udgifter
  (EUR) | Maksimalt finansielt EF-bidrag
  (EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | Bayern, München-Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bayern, Nürnberg Flughafen | 1 500 | 750 |
| Bremen, Bremen Stadt, Eintrittstellen Nr. 5.1 bis 5.7 | 1 700 | 850 |
| Bremen, Bremerhaven, Eintrittstellen Nr. 5.8 und 5.9 | 1 700 | 850 |
| Hessen, Frankfurt Flughafen | 36 750 | 18 375 |
| Niedersachsen, Emden | 5 200 | 2 600 |
| Niedersachsen, Brake und Nordenham | 7 700 | 3 850 |
| Niedersachsen, Wilhelmshaven | 5 200 | 2 600 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Rostock | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Wismar | 1 700 | 850 |
| Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran | 1 700 | 850 |
| Sachsen, Flughafen Dresden | 1 750 | 875 |
| Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig | 1 750 | 875 |
| Thüringen, Erfurt-Kühnhausen | 3 900 | 1 950 |
| Finland | Lappeenranta | 61 702 | 30 851 |
| Niirala/Joensuu | 16 963 | 8 481 |
| Oulu | 12 418 | 6 209 |
| Kouvola | 8 436 | 4 218 |
| Pori-Rauma | 4 674 | 2 337 |
| Vainikkala | 1 445 | 722 |
| Kajaani | 4 218 | 2 109 |
| Parikkala | 945 | 472 |
| Lieksan Inari | 945 | 472 |
| Vartius | 1 948 | 974 |
| Kortesalmi | 750 | 375 |
| Uukuniemi | 750 | 375 |
| Finansielt EF-bidrag i alt (EUR) | 94 470 |

Medlemsstat

Kontrolstedernes navne (administrativ enhed, navn)

Tilskudsberettigede udgifter

(EUR)

Maksimalt finansielt EF-bidrag

(EUR)

Tyskland

Bayern, München-Flughafen

1 500

750

Bayern, Nürnberg Flughafen

1 500

750

Bremen, Bremen Stadt, Eintrittstellen Nr. 5.1 bis 5.7

1 700

850

Bremen, Bremerhaven, Eintrittstellen Nr. 5.8 und 5.9

1 700

850

Hessen, Frankfurt Flughafen

36 750

18 375

Niedersachsen, Emden

5 200

2 600

Niedersachsen, Brake und Nordenham

7 700

3 850

Niedersachsen, Wilhelmshaven

5 200

2 600

Mecklenburg-Vorpommern, Rostock

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Wismar

1 700

850

Mecklenburg-Vorpommern, Sassnitz-Mukran

1 700

850

Sachsen, Flughafen Dresden

1 750

875

Sachsen, Flughafen Halle/Leipzig

1 750

875

Thüringen, Erfurt-Kühnhausen

3 900

1 950

Finland

Lappeenranta

61 702

30 851

Niirala/Joensuu

16 963

8 481

Oulu

12 418

6 209

Kouvola

8 436

4 218

Pori-Rauma

4 674

2 337

Vainikkala

1 445

722

Kajaani

4 218

2 109

Parikkala

945

472

Lieksan Inari

945

472

Vartius

1 948

974

Kortesalmi

750

375

Uukuniemi

750

375

Finansielt EF-bidrag i alt (EUR)

94 470

---