# Úradný vestník L 93/12.

| | ISSN 1725-5147 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 93 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Zväzok 4812. apríla 2005 |

ISSN 1725-5147

Úradný vestník

Európskej únie

L 93

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Zväzok 4812. apríla 2005

---

| Obsah | | I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 549/2005 z 11. apríla 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny | 1 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 550/2005 zo 7. apríla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 416/2004, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 2201/96 a nariadenia (ES) č. 1535/2003 o systéme pomoci pre výrobky z ovocia a zeleniny | 3 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 551/2005 z 11. apríla 2005 stanovujúce dodatočnú čiastku, ktorá má byť podľa nariadenia (ES) č. 416/2004 vyplácaná za rajčiny v Českej republike, v Maďarsku, na Malte, v Poľsku a na Slovensku | 5 |
| | * | Nariadenie Komisie (ES) č. 552/2005 z 11. apríla 2005 o zavedení dočasného antidumpingového cla na dovoz určitých magnéziových tehál pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky | 6 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 553/2005 z 11. apríla 2005 ustanovujúce nové rozdelenie dovozných povolení v zmysle nariadenia (ES) č. 1081/1999 pre nejatočné býky, kravy a jalovice, niektoré alpské a horské plemená | 31 |
| | | Nariadenie Komisie (ES) č. 554/2005 z 11. apríla 2005, ktorým sa určujú výrobné ceny Spoločenstva a dovozné ceny Spoločenstva pre klince a ruže v rámci uplatňovania dovozného režimu niektorých kvetinárskych produktov pochádzajúcich z Jordánska | 32 |

Obsah

I   Akty, ktorých uverejnenie je povinné

Strana

Nariadenie Komisie (ES) č. 549/2005 z 11. apríla 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

1

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 550/2005 zo 7. apríla 2005, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 416/2004, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 2201/96 a nariadenia (ES) č. 1535/2003 o systéme pomoci pre výrobky z ovocia a zeleniny

3

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 551/2005 z 11. apríla 2005 stanovujúce dodatočnú čiastku, ktorá má byť podľa nariadenia (ES) č. 416/2004 vyplácaná za rajčiny v Českej republike, v Maďarsku, na Malte, v Poľsku a na Slovensku

5

*

Nariadenie Komisie (ES) č. 552/2005 z 11. apríla 2005 o zavedení dočasného antidumpingového cla na dovoz určitých magnéziových tehál pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky

6

Nariadenie Komisie (ES) č. 553/2005 z 11. apríla 2005 ustanovujúce nové rozdelenie dovozných povolení v zmysle nariadenia (ES) č. 1081/1999 pre nejatočné býky, kravy a jalovice, niektoré alpské a horské plemená

31

Nariadenie Komisie (ES) č. 554/2005 z 11. apríla 2005, ktorým sa určujú výrobné ceny Spoločenstva a dovozné ceny Spoločenstva pre klince a ruže v rámci uplatňovania dovozného režimu niektorých kvetinárskych produktov pochádzajúcich z Jordánska

32

| | | II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Komisia |
| | * | Rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2005 o zjednodušených osvedčeniach na dovoz spermií hovädzieho dobytka a čerstvého bravčového mäsa z Kanady a o zmene a doplnení rozhodnutia 2004/639/ES
  [oznámené pod číslom K(2005) 1002]

   (
  1
  ) | 34 |
| | * | Rozhodnutie č. 1/2005 Výboru zo 7. marca 2005 zriadeného na základe dohody o vzájomnom uznávaní medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, týkajúce sa zaradenia orgánu posudzovania zhody do zoznamu v sektorovej kapitole o zariadeniach a bezpečnostných systémov určených na použitie v potenciálne výbušnom prostredí | 40 |
| | * | Odporúčanie Komisie zo 6. apríla 2005 o širokopásmových elektronických komunikáciách po silnoprúdovom vedení (
  1
  ) | 42 |

II   Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

*

Rozhodnutie Komisie zo 4. apríla 2005 o zjednodušených osvedčeniach na dovoz spermií hovädzieho dobytka a čerstvého bravčového mäsa z Kanady a o zmene a doplnení rozhodnutia 2004/639/ES
  [oznámené pod číslom K(2005) 1002]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom K(2005) 1002]

1

34

*

Rozhodnutie č. 1/2005 Výboru zo 7. marca 2005 zriadeného na základe dohody o vzájomnom uznávaní medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, týkajúce sa zaradenia orgánu posudzovania zhody do zoznamu v sektorovej kapitole o zariadeniach a bezpečnostných systémov určených na použitie v potenciálne výbušnom prostredí

40

*

Odporúčanie Komisie zo 6. apríla 2005 o širokopásmových elektronických komunikáciách po silnoprúdovom vedení (
  1
  )

1

42

| | | Korigendá |
| --- | --- | --- |
| | * | Korigendum k rozhodnutiu č. 197 z 23. marca 2004 o prechodných obdobiach na zavedenie európskeho preukazu zdravotného poistenia podľa článku 5 rozhodnutia č. 191 (Ú v. EÚ L 343, 19.11.2004) | 45 |

Korigendá

*

Korigendum k rozhodnutiu č. 197 z 23. marca 2004 o prechodných obdobiach na zavedenie európskeho preukazu zdravotného poistenia podľa článku 5 rozhodnutia č. 191 (Ú v. EÚ L 343, 19.11.2004)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Akty, ktorých uverejnenie je povinné

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/1

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 549/2005

z 11. apríla 2005,

ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 3223/94 z 21. decembra 1994 o uplatňovaní režimu dovozu ovocia a zeleniny (1), najmä na jeho článok 4 ods. 1,

keďže:

| (1) | Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie (ES) č. 3223/94 predpokladá, pri uplatňovaní výsledkov multilaterálnych obchodných rokovaní Uruguajského kola, kritériá, ktorými Komisia určí paušálne dovozné hodnoty pre tretie krajiny, pre produkty a na obdobia, ktoré sú spresnené v jeho prílohe.

| (2) | Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu, |
| --- | --- |

(2)

Pri uplatnení vyššie uvedených kritérií musia byť paušálne dovozné hodnoty stanovené na úrovniach určených v prílohe k tomuto nariadeniu,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 4 nariadenia (ES) č. 3223/94 sú stanovené podľa údajov uvedených v tabuľke prílohy.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 12. apríla 2005.

Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. apríla 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 337, 24.12.1994, s. 66. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1947/2002 (Ú. v. ES L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PRÍLOHA

k nariadeniu Komisie z 11. apríla 2005, ktorým sa určujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien určitých druhov ovocia a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód tretích krajín (1) | Paušálna dovozná hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 89,9 |
| 096 | 105,7 |
| 204 | 56,9 |
| 212 | 129,8 |
| 624 | 129,4 |
| 999 | 102,3 |
| 0707 00 05 | 052 | 119,4 |
| 204 | 45,3 |
| 999 | 82,4 |
| 0709 10 00 | 220 | 79,0 |
| 999 | 79,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 105,9 |
| 096 | 75,1 |
| 204 | 69,9 |
| 999 | 83,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 47,2 |
| 204 | 49,9 |
| 212 | 55,0 |
| 220 | 49,8 |
| 624 | 56,0 |
| 999 | 51,6 |
| 0805 50 10 | 052 | 62,1 |
| 400 | 67,7 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 70,2 |
| 0808 10 80 | 388 | 85,4 |
| 400 | 112,7 |
| 404 | 81,2 |
| 508 | 68,3 |
| 512 | 73,6 |
| 524 | 73,2 |
| 528 | 72,6 |
| 720 | 85,3 |
| 804 | 109,9 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,1 |
| 512 | 59,7 |
| 528 | 62,3 |
| 720 | 39,8 |
| 999 | 59,7 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód tretích krajín (1)

Paušálna dovozná hodnota

0702 00 00

052

89,9

096

105,7

204

56,9

212

129,8

624

129,4

999

102,3

0707 00 05

052

119,4

204

45,3

999

82,4

0709 10 00

220

79,0

999

79,0

0709 90 70

052

105,9

096

75,1

204

69,9

999

83,6

0805 10 20

052

47,2

204

49,9

212

55,0

220

49,8

624

56,0

999

51,6

0805 50 10

052

62,1

400

67,7

624

80,9

999

70,2

0808 10 80

388

85,4

400

112,7

404

81,2

508

68,3

512

73,6

524

73,2

528

72,6

720

85,3

804

109,9

999

84,7

0808 20 50

388

77,1

512

59,7

528

62,3

720

39,8

999

59,7

---

(1)  Nomenklatúra krajín podľa nariadenia Komisie (ES) č. 2081/2003 (Ú. v. EÚ L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ označuje „iné miesto pôvodu“.

---

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/3

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 550/2005

zo 7. apríla 2005,

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 416/2004, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 2201/96 a nariadenia (ES) č. 1535/2003 o systéme pomoci pre výrobky z ovocia a zeleniny

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska,

so zreteľom na Akt o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska, a najmä na jeho článok 41 prvý odsek,

keďže:

| (1) | Článok 3 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 416/2004 (1), ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia v dôsledku pristúpenia Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii (ďalej len „nové členské štáty“), ustanovuje platbu dodatočnej čiastky, ak sa pri kontrole dodržiavania prahu na účely stanovenia pomoci na hospodársky rok 2005/2006 ukáže, že nedošlo k prekročeniu prahovej hodnoty Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Článok 3 ods. 1 nariadenia Komisie (ES) č. 416/2004 (1), ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia v dôsledku pristúpenia Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii (ďalej len „nové členské štáty“), ustanovuje platbu dodatočnej čiastky, ak sa pri kontrole dodržiavania prahu na účely stanovenia pomoci na hospodársky rok 2005/2006 ukáže, že nedošlo k prekročeniu prahovej hodnoty Spoločenstva.

| (2) | Podľa nariadenia Komisie (ES) č. 170/2005 z 31. januára 2005, ktorým sa na hospodársky rok 2005/2006 stanovuje výška finančnej pomoci pre rajčiaky určené na spracovanie (2), množstvá rajčiakov, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o finančnú pomoc na hospodársky rok 2004/2005 v nových členských štátoch, dodržali svoje vnútroštátne spracovateľské prahy a spracovateľské prahy Spoločenstva pre rajčiaky na základe množstiev, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o finančnú pomoc na hospodársky rok 2004/2005. |
| --- | --- |

(2)

Podľa nariadenia Komisie (ES) č. 170/2005 z 31. januára 2005, ktorým sa na hospodársky rok 2005/2006 stanovuje výška finančnej pomoci pre rajčiaky určené na spracovanie (2), množstvá rajčiakov, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o finančnú pomoc na hospodársky rok 2004/2005 v nových členských štátoch, dodržali svoje vnútroštátne spracovateľské prahy a spracovateľské prahy Spoločenstva pre rajčiaky na základe množstiev, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o finančnú pomoc na hospodársky rok 2004/2005.

| (3) | Vzhľadom na to, že nové členské štáty dodržali svoje vnútroštátne prahové hodnoty, nie je dôvod na zadržiavanie platby dodatočnej čiastky ustanovenej v článku 3 nariadenia (ES) č. 416/2004, ktorá sa vzťahuje na rajčiaky, keďže preventívne opatrenia už nie sú nevyhnutné. Uvedená platba by sa preto mala povoliť. |
| --- | --- |

(3)

Vzhľadom na to, že nové členské štáty dodržali svoje vnútroštátne prahové hodnoty, nie je dôvod na zadržiavanie platby dodatočnej čiastky ustanovenej v článku 3 nariadenia (ES) č. 416/2004, ktorá sa vzťahuje na rajčiaky, keďže preventívne opatrenia už nie sú nevyhnutné. Uvedená platba by sa preto mala povoliť.

| (4) | Nariadenie (ES) č. 416/2004 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(4)

Nariadenie (ES) č. 416/2004 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (5) | Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny, |
| --- | --- |

(5)

Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Článok 3 nariadenia (ES) č. 416/2004 sa nahrádza takto:

„Článok 3

1.   Pokiaľ sa pri kontrole dodržiavania prahu na účely stanovenia pomoci na hospodársky rok 2005/2006 ukáže, že nedošlo k prekročeniu prahu Spoločenstva, vo všetkých nových členských štátoch sa vyplatí dodatočná čiastka vo výške 25 % finančnej pomoci, stanovenej v článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2201/96, po hospodárskom roku 2004/2005 okrem rajčiakov, v prípade ktorých sa vyplatí dodatočná čiastka po tom, čo sa stanoví, že nové členské štáty dodržali svoje vnútroštátne prahové hodnoty.

2.   Pokiaľ sa pri kontrole dodržiavania prahu na účely stanovenia pomoci na hospodársky rok 2005/2006 ukáže, že došlo k prekročeniu prahu Spoločenstva, vo všetkých nových členských štátoch, ktorých prah nebol prekročený alebo ktorých prah bol prekročený o menej než 25 %, sa vyplatí dodatočná čiastka po hospodárskom roku 2004/2005 okrem rajčiakov, v prípade ktorých sa vyplatí dodatočná čiastka po tom, čo sa stanoví, že nové členské štáty dodržali svoje vnútroštátne prahové hodnoty.

Dodatočná čiastka uvedená v prvom pododseku je stanovená na základe skutočného prekročenia príslušného vnútroštátneho prahu do maximálnej výšky 25 % pomoci, stanovenej v článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 2201/96.“

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 7. apríla 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 68, 5.3.2004, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 28, 1.2.2005, s. 29.

2

---

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/5

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 551/2005

z 11. apríla 2005

stanovujúce dodatočnú čiastku, ktorá má byť podľa nariadenia (ES) č. 416/2004 vyplácaná za rajčiny v Českej republike, v Maďarsku, na Malte, v Poľsku a na Slovensku

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na Zmluvu o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska,

so zreteľom na Akt o pristúpení Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska, najmä na jeho článok 41 ods. 1,

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 416/2004 z 5. marca 2004, ktorým sa ustanovujú prechodné opatrenia na uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 2201/96 a nariadenia (ES) č. 1535/2003 v dôsledku pristúpenia Českej republiky, Estónska, Cypru, Lotyšska, Litvy, Maďarska, Malty, Poľska, Slovinska a Slovenska k Európskej únii (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2,

keďže:

| (1) | Množstvá rajčín, na ktoré sa vzťahujú podané žiadosti o podporu na hospodárske roky 2004/2005, ktoré oznámili členské štáty v súlade s článkom 39 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1535/2003 z 29. augusta 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 2201/96 o systéme pomoci pre výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny (2) prekročia prah Spoločenstva o 1,5 %. Preto má byť počas hospodárskeho roka 2004/2005 zaplatený dodatok v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 a neprekročili svoj vnútroštátny prah, alebo v ktorých sa tento prah prekročil o menej ako 25 %. |
| --- | --- |

(1)

Množstvá rajčín, na ktoré sa vzťahujú podané žiadosti o podporu na hospodárske roky 2004/2005, ktoré oznámili členské štáty v súlade s článkom 39 ods. 2 nariadenia Komisie (ES) č. 1535/2003 z 29. augusta 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 2201/96 o systéme pomoci pre výrobky zo spracovaného ovocia a zeleniny (2) prekročia prah Spoločenstva o 1,5 %. Preto má byť počas hospodárskeho roka 2004/2005 zaplatený dodatok v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 a neprekročili svoj vnútroštátny prah, alebo v ktorých sa tento prah prekročil o menej ako 25 %.

| (2) | Za hospodársky rok 2004/2005 sa neprekročili vnútroštátne prahy v Českej republike, Maďarsku, na Malte, v Poľsku a na Slovensku. Preto by sa mali v týchto krajinách zaplatiť celkové dotácie pomoci 8,62 EUR na tonu. |
| --- | --- |

(2)

Za hospodársky rok 2004/2005 sa neprekročili vnútroštátne prahy v Českej republike, Maďarsku, na Malte, v Poľsku a na Slovensku. Preto by sa mali v týchto krajinách zaplatiť celkové dotácie pomoci 8,62 EUR na tonu.

| (3) | Výrobcovia na Cypre nepodali za hospodársky rok 2004/2005 určenú žiadosť o pomoc pre rajčiny určené na spracovanie. Preto by sa dotácie pomoci za hospodársky rok 2004/2005 v tomto členskom štáte nemali zaplatiť. |
| --- | --- |

(3)

Výrobcovia na Cypre nepodali za hospodársky rok 2004/2005 určenú žiadosť o pomoc pre rajčiny určené na spracovanie. Preto by sa dotácie pomoci za hospodársky rok 2004/2005 v tomto členskom štáte nemali zaplatiť.

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Dodatočná čiastka 8,62 EUR na tonu rajčín určených na spracovanie uvedená v článku 3 ods. 2 nariadenia (ES) č. 416/2004 sa má zaplatiť počas hospodárskeho roka 2004/2005 v Českej republike, Maďarsku, na Malte, v Poľsku a na Slovensku.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. apríla 2005

Za Komisiu

Mariann FISCHER BOEL

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. EÚ L 68, 6.3.2004, s. 12.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 14. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 180/2005 (Ú. v. EÚ L 30, 3.2.2005, s. 7).

2

---

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/6

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 552/2005

z 11. apríla 2005

o zavedení dočasného antidumpingového cla na dovoz určitých magnéziových tehál pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskych spoločenstiev (1) („základné nariadenie“), najmä na jeho článok 7,

po porade s Poradným výborom,

keďže:

A.   KONANIE

1.   Začatie prešetrovania

| (1) | Dňa 13. júla 2004 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2), začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých magnéziových tehál pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky (ČĽR) do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(1)

Dňa 13. júla 2004 Komisia oznámila prostredníctvom oznámenia, ktoré bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie
   (2), začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozu určitých magnéziových tehál pochádzajúcich z Čínskej ľudovej republiky (ČĽR) do Spoločenstva.

| (2) | Konanie začalo v dôsledku sťažnosti, ktorú 7. júna 2004 predložila Európska federácia výrobcov žiaruvzdorných materiálov (P.R.E.) („sťažovateľ“) v mene výrobcov zastupujúcich väčšiu časť, v tomto prípade viac ako 50 % celkovej výroby určitých magnéziových tehál v Spoločenstve. Sťažnosť obsahovala dôkaz o dumpingu príslušného výrobku a o vyplývajúcej závažnej ujme, ktorý sa považoval za dostatočný na odôvodnenie začatia konania. |
| --- | --- |

(2)

Konanie začalo v dôsledku sťažnosti, ktorú 7. júna 2004 predložila Európska federácia výrobcov žiaruvzdorných materiálov (P.R.E.) („sťažovateľ“) v mene výrobcov zastupujúcich väčšiu časť, v tomto prípade viac ako 50 % celkovej výroby určitých magnéziových tehál v Spoločenstve. Sťažnosť obsahovala dôkaz o dumpingu príslušného výrobku a o vyplývajúcej závažnej ujme, ktorý sa považoval za dostatočný na odôvodnenie začatia konania.

2.   Strany, ktorých sa týka konanie

| (3) | Komisia oficiálne informovala sťažovateľa, iných výrobcov v Spoločenstve, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov a spotrebiteľov, ako aj príslušné spotrebiteľské združenia a zástupcov ČĽR o začatí konania. Zúčastnené strany mali príležitosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. |
| --- | --- |

(3)

Komisia oficiálne informovala sťažovateľa, iných výrobcov v Spoločenstve, vyvážajúcich výrobcov, dovozcov, dodávateľov a spotrebiteľov, ako aj príslušné spotrebiteľské združenia a zástupcov ČĽR o začatí konania. Zúčastnené strany mali príležitosť predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania.

| (4) | Svoje stanoviská predložili sťažujúci sa výrobcovia, ďalší spolupracujúci výrobcovia v Spoločenstve, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia, dodávatelia, spotrebitelia a spotrebiteľské združenia. Všetky zúčastnené strany, ktoré o to požiadali a uviedli konkrétne dôvody, prečo by mali byť vypočuté, boli vypočuté. |
| --- | --- |

(4)

Svoje stanoviská predložili sťažujúci sa výrobcovia, ďalší spolupracujúci výrobcovia v Spoločenstve, vyvážajúci výrobcovia, dovozcovia, dodávatelia, spotrebitelia a spotrebiteľské združenia. Všetky zúčastnené strany, ktoré o to požiadali a uviedli konkrétne dôvody, prečo by mali byť vypočuté, boli vypočuté.

| (5) | Aby vyvážajúci výrobcovia v ČĽR mohli predložiť žiadosť o režim trhového hospodárstva („RTH“) alebo individuálny režim („IR“), ak by si tak želali, Komisia zaslala príslušným čínskym spoločnostiam formuláre žiadosti o režim trhového hospodárstva a o individuálny režim. Osem spoločností požiadalo o RTH podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o individuálny režim, ak by prešetrovanie stanovilo, že nesplnili podmienky na získanie RTH a jedna spoločnosť požiadala iba o IR. |
| --- | --- |

(5)

Aby vyvážajúci výrobcovia v ČĽR mohli predložiť žiadosť o režim trhového hospodárstva („RTH“) alebo individuálny režim („IR“), ak by si tak želali, Komisia zaslala príslušným čínskym spoločnostiam formuláre žiadosti o režim trhového hospodárstva a o individuálny režim. Osem spoločností požiadalo o RTH podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia alebo o individuálny režim, ak by prešetrovanie stanovilo, že nesplnili podmienky na získanie RTH a jedna spoločnosť požiadala iba o IR.

| (6) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v tomto prešetrovaní sa môže uplatniť odber vzoriek. Vzhľadom na nižší počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať, ako sa očakávalo, sa však rozhodlo, že odber vzoriek nie je nutný. |
| --- | --- |

(6)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla, že v tomto prešetrovaní sa môže uplatniť odber vzoriek. Vzhľadom na nižší počet vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorí vyjadrili ochotu spolupracovať, ako sa očakávalo, sa však rozhodlo, že odber vzoriek nie je nutný.

| (7) | Komisia zaslala dotazníky všetkým príslušným stranám a všetkým ďalším spoločnostiam, ktoré dali o sebe vedieť v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Odpovede na dotazník boli doručené od dvoch výrobcov zo Spoločenstva, ktorí boli uvedení v sťažnosti, troch ďalších výrobcov zo Spoločenstva, deviatich vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, jedného obchodníka so sídlom v Južnej Kórey spriazneného s jedným čínskym vývozcom, jedného obchodníka so sídlom na ostrove Man spriazneného s jedným čínskym vývozcom, dvoch dovozcov so sídlom v Spoločenstve spriaznených s jedným čínskym vývozcom, piatich dodávateľov surovín, troch nespriaznených dovozcov a 16 nespriaznených spotrebiteľov (výrobcovia ocele) zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(7)

Komisia zaslala dotazníky všetkým príslušným stranám a všetkým ďalším spoločnostiam, ktoré dali o sebe vedieť v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. Odpovede na dotazník boli doručené od dvoch výrobcov zo Spoločenstva, ktorí boli uvedení v sťažnosti, troch ďalších výrobcov zo Spoločenstva, deviatich vyvážajúcich výrobcov z ČĽR, jedného obchodníka so sídlom v Južnej Kórey spriazneného s jedným čínskym vývozcom, jedného obchodníka so sídlom na ostrove Man spriazneného s jedným čínskym vývozcom, dvoch dovozcov so sídlom v Spoločenstve spriaznených s jedným čínskym vývozcom, piatich dodávateľov surovín, troch nespriaznených dovozcov a 16 nespriaznených spotrebiteľov (výrobcovia ocele) zo Spoločenstva.

| (8) | Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala kontrolu v prevádzkach týchto spoločností:






  a) | Výrobcovia v Spoločenstve:







  — | RHI AG, Rakúsko („RHI“), |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na predbežné stanovenie dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva, a vykonala kontrolu v prevádzkach týchto spoločností:

a)

Výrobcovia v Spoločenstve:

—

RHI AG, Rakúsko („RHI“),

| — | LWB Refractories GmbH, Nemecko („LWB“), |
| --- | --- |

—

LWB Refractories GmbH, Nemecko („LWB“),

| — | Refratechnik Holding GmbH, [odpovede od Refratechnik Cement GmbH a Refratechnik Steel GmbH, Nemecko („Refratechnik“)]. |
| --- | --- |

—

Refratechnik Holding GmbH, [odpovede od Refratechnik Cement GmbH a Refratechnik Steel GmbH, Nemecko („Refratechnik“)].

Žiadne kontroly na mieste neboli vykonané v spoločnostiach Refractarios Burcena S.L., Španielsko a Ceramica Del Nalon S.A., Španielsko, keďže každá z týchto dvoch spoločností predstavovala iba malé percento výroby v Spoločenstve.

| b) | Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:







  — | RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážajúci výrobcovia v ČĽR:

—

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd,

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd,

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd,

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd,

| — | Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd,

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd,

| — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd,

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd,

| — | Yingkou Orind Refractories Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Orind Refractories Ltd.

| c) | Spriaznení obchodníci:







  — | WonJin KR Co., Ltd, Yangsan-si, Južná Kórea, |
| --- | --- | --- |

c)

Spriaznení obchodníci:

—

WonJin KR Co., Ltd, Yangsan-si, Južná Kórea,

| — | Mayerton Refractories Ltd, ostrov Man. |
| --- | --- |

—

Mayerton Refractories Ltd, ostrov Man.

| d) | Spriaznení dovozcovia:







  — | Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Nemecko, |
| --- | --- | --- |

d)

Spriaznení dovozcovia:

—

Refratechnik Steel GmbH, Düsseldorf, Nemecko,

| — | RHI AG Ltd, Viedeň, Rakúsko. |
| --- | --- |

—

RHI AG Ltd, Viedeň, Rakúsko.

| e) | Spotrebitelia v Spoločenstve:







  — | Corus Group plc, Londýn, Spojené kráľovstvo, |
| --- | --- | --- |

e)

Spotrebitelia v Spoločenstve:

—

Corus Group plc, Londýn, Spojené kráľovstvo,

| — | Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Nemecko. |
| --- | --- |

—

Hüttenwerke Krupp Mannesmann GmbH, Duisburg, Nemecko.

| (9) | Vzhľadom na potrebu stanoviť obvyklú hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by pravdepodobne nebol udelený RTH, bola v prevádzkach uvedených spoločností vykonaná kontrola s cieľom stanoviť obvyklú hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny: | Výrobcovia v Spojených štátoch amerických (USA)







  — | LWB Refractories Company, |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Vzhľadom na potrebu stanoviť obvyklú hodnotu v prípade vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, ktorým by pravdepodobne nebol udelený RTH, bola v prevádzkach uvedených spoločností vykonaná kontrola s cieľom stanoviť obvyklú hodnotu na základe údajov z analogickej krajiny:

Výrobcovia v Spojených štátoch amerických (USA)

—

LWB Refractories Company,

| — | Resco Products Inc. |
| --- | --- |

—

Resco Products Inc.

3.   Obdobie prešetrovania (OP)

| (10) | Prešetrovanie dumpingu a ujmy trvalo od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004 („OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy trvalo od 1. januára 2001 do konca obdobia prešetrovania („skúmané obdobie“). |
| --- | --- |

(10)

Prešetrovanie dumpingu a ujmy trvalo od 1. apríla 2003 do 31. marca 2004 („OP“). Preskúmanie trendov týkajúcich sa hodnotenia ujmy trvalo od 1. januára 2001 do konca obdobia prešetrovania („skúmané obdobie“).

4.   Príslušný výrobok a podobný výrobok

4.1.   Všeobecné informácie

| (11) | Magnéziové tehly sa zvyčajne používajú pri výrobe ocele ako výmurovka zariadení, v ktorých sa taví oceľ. Výrobok sa zvyčajne vyrába podľa štandardných chemických špecifikácií, ktoré sa potom upravujú tak, aby boli splnené požiadavky konečného spotrebiteľa. Počet jednotlivých druhov výrobkov môže byť teda veľmi široký. Bolo preto rozhodnuté, že na účely porovnania sa výrobok bude klasifikovať podľa určitých skupín. |
| --- | --- |

(11)

Magnéziové tehly sa zvyčajne používajú pri výrobe ocele ako výmurovka zariadení, v ktorých sa taví oceľ. Výrobok sa zvyčajne vyrába podľa štandardných chemických špecifikácií, ktoré sa potom upravujú tak, aby boli splnené požiadavky konečného spotrebiteľa. Počet jednotlivých druhov výrobkov môže byť teda veľmi široký. Bolo preto rozhodnuté, že na účely porovnania sa výrobok bude klasifikovať podľa určitých skupín.

4.2.   Príslušný výrobok

| (12) | Príslušným výrobkom sú chemicky viazané, nevypálené magnéziové tehly, ktorých magnéziová zložka obsahuje aspoň 80 % MgO, či už obsahujú alebo neobsahujú magnezit, pochádzajúce z ČĽR („príslušný výrobok“), zvyčajne deklarované pod kódmi KN ex 6815 91 00 a ex 6815 99 10. Prešetrovanie však ukázalo, že príslušný výrobok sa dovážal aj pod kódmi KN ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 a ex 6903 90 90 (pred 1. januárom 2004ex 6903 90 20). |
| --- | --- |

(12)

Príslušným výrobkom sú chemicky viazané, nevypálené magnéziové tehly, ktorých magnéziová zložka obsahuje aspoň 80 % MgO, či už obsahujú alebo neobsahujú magnezit, pochádzajúce z ČĽR („príslušný výrobok“), zvyčajne deklarované pod kódmi KN ex 6815 91 00 a ex 6815 99 10. Prešetrovanie však ukázalo, že príslušný výrobok sa dovážal aj pod kódmi KN ex 6815 10 10, ex 6815 99 90, ex 6902 10 00, ex 6903 90 20 a ex 6903 90 90 (pred 1. januárom 2004ex 6903 90 20).

4.3.   Podobný výrobok

| (13) | Prešetrovanie ukázalo, že všetky druhy príslušného výrobku definované v predchádzajúcom opise sa používajú na rovnaké účely, napriek rozdielom v celom rade rôznych faktorov, okrem iného v pomere medzi rôznymi surovinami, rozdielom v prísadách a úprave po výrobe, tvaroch a veľkostiach. |
| --- | --- |

(13)

Prešetrovanie ukázalo, že všetky druhy príslušného výrobku definované v predchádzajúcom opise sa používajú na rovnaké účely, napriek rozdielom v celom rade rôznych faktorov, okrem iného v pomere medzi rôznymi surovinami, rozdielom v prísadách a úprave po výrobe, tvaroch a veľkostiach.

| (14) | Neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami vyrábanými a predávanými na domácom trhu v ČĽR a USA, ktoré poslúžili ako analogická krajina na účely stanovenia obvyklej hodnoty, pokiaľ ide o dovoz z ČĽR. Tieto magnéziové tehly majú v skutočnosti rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie ako tehly vyvážené z ČĽR do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(14)

Neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami vyrábanými a predávanými na domácom trhu v ČĽR a USA, ktoré poslúžili ako analogická krajina na účely stanovenia obvyklej hodnoty, pokiaľ ide o dovoz z ČĽR. Tieto magnéziové tehly majú v skutočnosti rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie ako tehly vyvážené z ČĽR do Spoločenstva.

| (15) | Rovnako neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami, ktoré vyrába sťažovateľ a ktoré sa predávajú na trhu Spoločenstva. Oba výrobky majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie. |
| --- | --- |

(15)

Rovnako neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami, ktoré vyrába sťažovateľ a ktoré sa predávajú na trhu Spoločenstva. Oba výrobky majú rovnaké fyzikálne a chemické vlastnosti a použitie.

| (16) | Dospelo sa preto k záveru, že všetky druhy magnéziových tehál predstavujú jeden výrobok a považujú sa za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(16)

Dospelo sa preto k záveru, že všetky druhy magnéziových tehál predstavujú jeden výrobok a považujú sa za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia.

B.   DUMPING

1.   Režim trhového hospodárstva (RTH)

| (17) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa obvyklá hodnota pri antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týka dovozov pochádzajúcich z ČĽR, stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých bolo zistené, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c). Tieto kritériá sú pre zjednodušenie odkazu stručne stanovené takto:






  — | obchodné rozhodnutia a náklady sa uskutočňujú v reakcii na trhové podmienky, |
| --- | --- | --- |

(17)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa obvyklá hodnota pri antidumpingovom prešetrovaní, ktoré sa týka dovozov pochádzajúcich z ČĽR, stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku v prípade tých výrobcov, o ktorých bolo zistené, že spĺňajú kritériá stanovené v článku 2 ods. 7 písm. c). Tieto kritériá sú pre zjednodušenie odkazu stručne stanovené takto:

—

obchodné rozhodnutia a náklady sa uskutočňujú v reakcii na trhové podmienky,

| — | účtovné záznamy sú kontrolované nezávisle a uplatňujú sa na všetky účely, |
| --- | --- |

—

účtovné záznamy sú kontrolované nezávisle a uplatňujú sa na všetky účely,

| — | z bývalého systému netrhového hospodárstva sa neprenášajú žiadne významné narušenia, |
| --- | --- |

—

z bývalého systému netrhového hospodárstva sa neprenášajú žiadne významné narušenia,

| — | právna istota a stabilita sú zaručené právnymi predpismi o bankrote a vlastníctve, |
| --- | --- |

—

právna istota a stabilita sú zaručené právnymi predpismi o bankrote a vlastníctve,

| — | výmena mien sa uskutočňuje uplatňovaním trhových sadzieb. |
| --- | --- |

—

výmena mien sa uskutočňuje uplatňovaním trhových sadzieb.

| (18) | Osem vyvážajúcich výrobcov v ČĽR požiadalo o RTH podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a zaslalo vyplnený formulár žiadosti o RTH pre vyvážajúcich výrobcov. |
| --- | --- |

(18)

Osem vyvážajúcich výrobcov v ČĽR požiadalo o RTH podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a zaslalo vyplnený formulár žiadosti o RTH pre vyvážajúcich výrobcov.

| (19) | V prípade ôsmich vyvážajúcich výrobcov a ich spriaznených spoločností zapojených do výroby a/alebo komercializácie príslušného výrobku so sídlom v ČĽR Komisia vyhľadala a overila priamo v prevádzkach týchto spoločností všetky informácie predložené v žiadostiach o RTH, ktoré považovala za potrebné. |
| --- | --- |

(19)

V prípade ôsmich vyvážajúcich výrobcov a ich spriaznených spoločností zapojených do výroby a/alebo komercializácie príslušného výrobku so sídlom v ČĽR Komisia vyhľadala a overila priamo v prevádzkach týchto spoločností všetky informácie predložené v žiadostiach o RTH, ktoré považovala za potrebné.

| (20) | Prešetrovanie odhalilo, že dvaja z ôsmich čínskych vyvážajúcich výrobcov splnili všetky podmienky na udelenie RTH. Týmito dvoma vyvážajúcimi výrobcami v ČĽR, ktorí získali RTH, sú:






  — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

(20)

Prešetrovanie odhalilo, že dvaja z ôsmich čínskych vyvážajúcich výrobcov splnili všetky podmienky na udelenie RTH. Týmito dvoma vyvážajúcimi výrobcami v ČĽR, ktorí získali RTH, sú:

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd,

| — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd.

| (21) | Zvyšných šesť žiadostí muselo byť zamietnutých. Nasledujúca tabuľka uvádza zhrnutie týkajúce sa určenia šiestich spoločností, ktorým nebol udelený RTH, na základe porovnania piatich kritérií stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.










  Spoločnosť | Kritériá |
| --- | --- | --- |
| Kritérium 1
  článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 1 | Kritérium 2
  článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 2 | Kritérium 3
  článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 3 | Kritérium 4
  článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 4 | Kritérium 5
  článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 5 |
| 1 | Splnené | Splnené | Nesplnené | Splnené | Splnené |
| 2 | Bez rozhodnutia | Nesplnené | Splnené | Splnené | Splnené |
| 3 | Bez rozhodnutia | Nesplnené | Splnené | Splnené | Splnené |
| 4 | Nesplnené | Nesplnené | Nesplnené | Splnené | Splnené |
| 5 | Nesplnené | Nesplnené | Splnené | Splnené | Splnené |
| 6 | Nesplnené | Nesplnené | Nesplnené | Splnené | Splnené |
| Zdroj: Overené odpovede z dotazníka uvedené spolupracujúcimi čínskymi vývozcami. |

(21)

Zvyšných šesť žiadostí muselo byť zamietnutých. Nasledujúca tabuľka uvádza zhrnutie týkajúce sa určenia šiestich spoločností, ktorým nebol udelený RTH, na základe porovnania piatich kritérií stanovených v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia.

Spoločnosť

Kritériá

Kritérium 1

článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 1

Kritérium 2

článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 2

Kritérium 3

článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 3

Kritérium 4

článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 4

Kritérium 5

článok 2 ods. 7 písm. c) zarážka 5

1

Splnené

Splnené

Nesplnené

Splnené

Splnené

2

Bez rozhodnutia

Nesplnené

Splnené

Splnené

Splnené

3

Bez rozhodnutia

Nesplnené

Splnené

Splnené

Splnené

4

Nesplnené

Nesplnené

Nesplnené

Splnené

Splnené

5

Nesplnené

Nesplnené

Splnené

Splnené

Splnené

6

Nesplnené

Nesplnené

Nesplnené

Splnené

Splnené

Zdroj: Overené odpovede z dotazníka uvedené spolupracujúcimi čínskymi vývozcami.

| (22) | Príslušné spoločnosti a sťažovateľ mali príležitosť vyjadriť svoje pripomienky k uvedeným zisteniam. |
| --- | --- |

(22)

Príslušné spoločnosti a sťažovateľ mali príležitosť vyjadriť svoje pripomienky k uvedeným zisteniam.

| (23) | Všetci šiesti vyvážajúci výrobcovia uviedli, že uvedené stanovenie nie je správne a že by im mal byť udelený RTH z týchto dôvodov: |
| --- | --- |

(23)

Všetci šiesti vyvážajúci výrobcovia uviedli, že uvedené stanovenie nie je správne a že by im mal byť udelený RTH z týchto dôvodov:

| (24) | Pokiaľ ide o kritérium 1, jedna spoločnosť uvádzala, že hoci existuje riziko zásahu štátu, v praxi k nemu nedochádza. Iné spoločnosti sa odvolali na článok VI Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994 a vyjadrili pochybnosť o tom, či rozhodnutie Komisie bolo v súlade s právnymi predpismi WTO. Tvrdili, že keďže toto prešetrovanie ukázalo, že neexistuje žiadny štátny monopol na spracovanie a predaj výrobku a neexistuje dôkaz, že čínska vláda stanovila všetky domáce predajné ceny magnéziových tehál, spoločnosti splnili svoje dôkazné bremeno, že voľná hospodárska súťaž a teda podmienky trhového hospodárstva prevládajú, pokiaľ ide o spracovanie a predaj výrobku. |
| --- | --- |

(24)

Pokiaľ ide o kritérium 1, jedna spoločnosť uvádzala, že hoci existuje riziko zásahu štátu, v praxi k nemu nedochádza. Iné spoločnosti sa odvolali na článok VI Všeobecnej dohody o clách a obchode (GATT) z roku 1994 a vyjadrili pochybnosť o tom, či rozhodnutie Komisie bolo v súlade s právnymi predpismi WTO. Tvrdili, že keďže toto prešetrovanie ukázalo, že neexistuje žiadny štátny monopol na spracovanie a predaj výrobku a neexistuje dôkaz, že čínska vláda stanovila všetky domáce predajné ceny magnéziových tehál, spoločnosti splnili svoje dôkazné bremeno, že voľná hospodárska súťaž a teda podmienky trhového hospodárstva prevládajú, pokiaľ ide o spracovanie a predaj výrobku.

| (25) | Ako potvrdil Súd prvého stupňa, dôkazné bremeno je na vyvážajúcom výrobcovi, ktorý dokazuje, že spĺňa kritériá RTH. Je však dôležitejšie, že počas prešetrovania sa zistilo, že spoločnosť je založená podľa osobitného mestského zákona, ktorý poskytuje veľké možnosti na zásahy štátu, a nezistili sa žiadne výnimky z uplatňovania tohto zákona. Akékoľvek opätovné prerokovanie stanov by naďalej ponechávalo postavenie spoločnosti nezmenené. Zistilo sa, že miestny orgán je zainteresovaný v hlavných rozhodnutiach. Okrem toho nebolo vykonané žiadne nezávislé zhodnotenie toho, či investície do spoločnosti sú odrazom primeraných trhových cien, ani kedy bola spoločnosť založená, ani kedy bol do spoločnosti neskôr vložený ďalší kapitál. Okrem toho má spoločnosť podľa povolenia na podnikanie možnosť vykonávať kompenzačné obchody a výmenné obchody a nemohla dokázať, že k nim nedošlo. Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že spoločnosť nesplnila kritérium 1. Na tomto základe a v súlade so základných nariadením, ktoré tiež vyjadruje medzinárodné záväzky Spoločenstva vyplývajúce z WTO, musia byť tieto dôvody zamietnuté. |
| --- | --- |

(25)

Ako potvrdil Súd prvého stupňa, dôkazné bremeno je na vyvážajúcom výrobcovi, ktorý dokazuje, že spĺňa kritériá RTH. Je však dôležitejšie, že počas prešetrovania sa zistilo, že spoločnosť je založená podľa osobitného mestského zákona, ktorý poskytuje veľké možnosti na zásahy štátu, a nezistili sa žiadne výnimky z uplatňovania tohto zákona. Akékoľvek opätovné prerokovanie stanov by naďalej ponechávalo postavenie spoločnosti nezmenené. Zistilo sa, že miestny orgán je zainteresovaný v hlavných rozhodnutiach. Okrem toho nebolo vykonané žiadne nezávislé zhodnotenie toho, či investície do spoločnosti sú odrazom primeraných trhových cien, ani kedy bola spoločnosť založená, ani kedy bol do spoločnosti neskôr vložený ďalší kapitál. Okrem toho má spoločnosť podľa povolenia na podnikanie možnosť vykonávať kompenzačné obchody a výmenné obchody a nemohla dokázať, že k nim nedošlo. Na základe uvedených skutočností Komisia dospela k záveru, že spoločnosť nesplnila kritérium 1. Na tomto základe a v súlade so základných nariadením, ktoré tiež vyjadruje medzinárodné záväzky Spoločenstva vyplývajúce z WTO, musia byť tieto dôvody zamietnuté.

| (26) | V prípade kritéria 2 niektoré spoločnosti tvrdili, že údajné nedostatky v ich účtovných postupoch sú bezvýznamné pre otázku, či prevládajú podmienky trhového hospodárstva, pokiaľ ide o spracovanie a predaj výrobku. Okrem toho tieto spoločnosti namietali, že zavedenie ďalších požiadaviek, ako povinnosti používať medzinárodné štandardy, sa netýka otázky, či prevládajú podmienky trhového hospodárstva. Tvrdili, že je to porušenie záväzkov Spoločenstva podľa GATT/WTO, najmä porušenie vysvetlivky článku VI GATT, ako aj odseku 15 písm. a) zarážka ii) rozhodnutia z 10. novembra 2001, t. j. Protokolu o pristúpení Čínskej ľudovej republiky. |
| --- | --- |

(26)

V prípade kritéria 2 niektoré spoločnosti tvrdili, že údajné nedostatky v ich účtovných postupoch sú bezvýznamné pre otázku, či prevládajú podmienky trhového hospodárstva, pokiaľ ide o spracovanie a predaj výrobku. Okrem toho tieto spoločnosti namietali, že zavedenie ďalších požiadaviek, ako povinnosti používať medzinárodné štandardy, sa netýka otázky, či prevládajú podmienky trhového hospodárstva. Tvrdili, že je to porušenie záväzkov Spoločenstva podľa GATT/WTO, najmä porušenie vysvetlivky článku VI GATT, ako aj odseku 15 písm. a) zarážka ii) rozhodnutia z 10. novembra 2001, t. j. Protokolu o pristúpení Čínskej ľudovej republiky.

| (27) | Ďalej niektoré spoločnosti uvádzali, že zavedením povinnosti uplatňovať medzinárodné účtovné štandardy (IAS) v prípade zahraničných vývozcov, pričom tieto nie sú zavedené vo vnútroštátnom priemysle, Spoločenstvo neuplatňuje svoje obchodné zákony „nestranným“ spôsobom. Tvrdili teda, že priemysel Spoločenstva takto získava výhodnejšie postavenie ako vývozcovia. Treba však poznamenať, že analýza toho, či spoločnosti splnili kritériá na získanie režimu trhového hospodárstva, sa uskutočnila na základe článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Keďže toto hodnotenie nebolo vykonané v prípade priemyselného odvetvia Spoločenstva, nedá sa povedať, že Komisia je vo svojej analýze zaujatá. Toto tvrdenie nie je preto v tomto prípade náležité. Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, podľa článku 2 ods. 7 písm. c) zarážka 2 základného nariadenia Komisia musí preskúmať, či spoločnosti majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sa nezávisle kontrolujú v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami a používajú sa na všetky účely. Uvedené spoločnosti nesplnili tieto povinné podmienky citovaného kritéria a neriadili sa základnými zásadami účtovníctva. Toto tvrdenie muselo byť preto zamietnuté. |
| --- | --- |

(27)

Ďalej niektoré spoločnosti uvádzali, že zavedením povinnosti uplatňovať medzinárodné účtovné štandardy (IAS) v prípade zahraničných vývozcov, pričom tieto nie sú zavedené vo vnútroštátnom priemysle, Spoločenstvo neuplatňuje svoje obchodné zákony „nestranným“ spôsobom. Tvrdili teda, že priemysel Spoločenstva takto získava výhodnejšie postavenie ako vývozcovia. Treba však poznamenať, že analýza toho, či spoločnosti splnili kritériá na získanie režimu trhového hospodárstva, sa uskutočnila na základe článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. Keďže toto hodnotenie nebolo vykonané v prípade priemyselného odvetvia Spoločenstva, nedá sa povedať, že Komisia je vo svojej analýze zaujatá. Toto tvrdenie nie je preto v tomto prípade náležité. Pokiaľ ide o prvé tvrdenie, podľa článku 2 ods. 7 písm. c) zarážka 2 základného nariadenia Komisia musí preskúmať, či spoločnosti majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré sa nezávisle kontrolujú v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardami a používajú sa na všetky účely. Uvedené spoločnosti nesplnili tieto povinné podmienky citovaného kritéria a neriadili sa základnými zásadami účtovníctva. Toto tvrdenie muselo byť preto zamietnuté.

| (28) | Pokiaľ ide o kritérium, 3 spoločnosť tvrdila, že jej aktíva boli naozaj hodnotené nezávisle. Neposkytla však žiadny presvedčivý dôkaz o tom, že aktíva sú evidované na základe reálnej trhovej hodnoty a nepreukázala, že všetky náklady sú zohľadňované na základe trhovej hodnoty. |
| --- | --- |

(28)

Pokiaľ ide o kritérium, 3 spoločnosť tvrdila, že jej aktíva boli naozaj hodnotené nezávisle. Neposkytla však žiadny presvedčivý dôkaz o tom, že aktíva sú evidované na základe reálnej trhovej hodnoty a nepreukázala, že všetky náklady sú zohľadňované na základe trhovej hodnoty.

2.   Individuálny režim (IR)

| (29) | K článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, celoštátne clo, ak existuje, sa stanovuje pre krajiny spadajúce pod článok 2 ods. 7, okrem prípadov, keď spoločnosti sú schopné preukázať, v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že i) v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva firiem alebo spoločných podnikov môžu vývozcovia voľne repatriovať kapitál a zisky; ii) ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú voľne stanovené; iii) väčšina akcií patrí súkromným osobám a že štátni zamestnanci zasadajúci v správnej rade alebo zastávajúci kľúčové riadiace funkcie sú v menšine alebo že spoločnosť je dostatočne nezávislá od zasahovania štátu; iv) zmeny výmenných kurzov sa realizujú na základe trhových sadzieb; v) zásah štátu nie je taký, aby umožnil obchádzanie opatrení, ak sa jednotlivým vývozcom udelia rôzne sadzby dane. |
| --- | --- |

(29)

K článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia, celoštátne clo, ak existuje, sa stanovuje pre krajiny spadajúce pod článok 2 ods. 7, okrem prípadov, keď spoločnosti sú schopné preukázať, v súlade s článkom 9 ods. 5 základného nariadenia, že i) v prípade úplného alebo čiastočného zahraničného vlastníctva firiem alebo spoločných podnikov môžu vývozcovia voľne repatriovať kapitál a zisky; ii) ich vývozné ceny a množstvá, ako aj podmienky predaja sú voľne stanovené; iii) väčšina akcií patrí súkromným osobám a že štátni zamestnanci zasadajúci v správnej rade alebo zastávajúci kľúčové riadiace funkcie sú v menšine alebo že spoločnosť je dostatočne nezávislá od zasahovania štátu; iv) zmeny výmenných kurzov sa realizujú na základe trhových sadzieb; v) zásah štátu nie je taký, aby umožnil obchádzanie opatrení, ak sa jednotlivým vývozcom udelia rôzne sadzby dane.

| (30) | Šiesti vyvážajúci výrobcovia, ktorým nemohol byť udelený RTH, žiadali aj o individuálny režim (IR) v prípade, že by im nebol udelený RTH. Na základe dostupných informácií sa zistilo, že štyria z nich splnili všetky požiadavky na získanie IR, ktoré sú ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(30)

Šiesti vyvážajúci výrobcovia, ktorým nemohol byť udelený RTH, žiadali aj o individuálny režim (IR) v prípade, že by im nebol udelený RTH. Na základe dostupných informácií sa zistilo, že štyria z nich splnili všetky požiadavky na získanie IR, ktoré sú ustanovené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia.

| (31) | O jednej z dvoch zostávajúcich spoločností bolo zistené, že je čiastočne vlastnená štátom. Okrem toho táto spoločnosť bola založená podľa osobitných čínskych právnych predpisov, ktoré poskytujú možnosti na zásahy štátu. Spoločnosť nedokázal preukázať, že prijíma svoje rozhodnutia bez zásahu štátu. Z týchto dôvodov sa riziko zásahu štátu považovalo za významné. Okrem toho je obvykle veľmi ťažké, najmä pre colné orgány, zistiť výrobcu predávaných magnéziových tehál. Riziko porušovania opatrení prostredníctvom vývozu cez krajinu s nižšou úrovňou cla, ktoré sa zhoršuje skutočnosťou, že existuje významné riziko zásahu štátu, sa preto tiež považovalo za významné. V dôsledku toho podmienky ustanovené v článku 9 ods. 5 písm. c) a e) základného nariadenia neboli splnené. Rozhodlo sa preto, že tejto spoločnosti nebude udelený IR. |
| --- | --- |

(31)

O jednej z dvoch zostávajúcich spoločností bolo zistené, že je čiastočne vlastnená štátom. Okrem toho táto spoločnosť bola založená podľa osobitných čínskych právnych predpisov, ktoré poskytujú možnosti na zásahy štátu. Spoločnosť nedokázal preukázať, že prijíma svoje rozhodnutia bez zásahu štátu. Z týchto dôvodov sa riziko zásahu štátu považovalo za významné. Okrem toho je obvykle veľmi ťažké, najmä pre colné orgány, zistiť výrobcu predávaných magnéziových tehál. Riziko porušovania opatrení prostredníctvom vývozu cez krajinu s nižšou úrovňou cla, ktoré sa zhoršuje skutočnosťou, že existuje významné riziko zásahu štátu, sa preto tiež považovalo za významné. V dôsledku toho podmienky ustanovené v článku 9 ods. 5 písm. c) a e) základného nariadenia neboli splnené. Rozhodlo sa preto, že tejto spoločnosti nebude udelený IR.

| (32) | V prípade zostávajúcej spoločnosti bola úroveň spolupráce a poskytnuté údaje nedostatočné na určenie, či spoločnosť splnila všetky kritériá na udelenie IR. Napr. spoločnosť neposkytla v stanovenej lehote spoľahlivé údaje o predaji do Spoločenstva, čo znemožnilo vypočítať dumpingové rozpätie. |
| --- | --- |

(32)

V prípade zostávajúcej spoločnosti bola úroveň spolupráce a poskytnuté údaje nedostatočné na určenie, či spoločnosť splnila všetky kritériá na udelenie IR. Napr. spoločnosť neposkytla v stanovenej lehote spoľahlivé údaje o predaji do Spoločenstva, čo znemožnilo vypočítať dumpingové rozpätie.

| (33) | Jeden ďalší vyvážajúci výrobca požiadal iba o individuálny režim. Táto spoločnosť predáva výrobky spriazneným spoločnostiam v Spoločenstve, ako aj nezávislým subjektom v Spoločenstve. Keďže spoločnosť nepredložila požadované informácie v stanovenej lehote, nebolo možné určiť, či spoločnosť splnila všetky kritériá na udelenie IR, a spoločnosť sa musela považovať za nespolupracujúcu stranu. |
| --- | --- |

(33)

Jeden ďalší vyvážajúci výrobca požiadal iba o individuálny režim. Táto spoločnosť predáva výrobky spriazneným spoločnostiam v Spoločenstve, ako aj nezávislým subjektom v Spoločenstve. Keďže spoločnosť nepredložila požadované informácie v stanovenej lehote, nebolo možné určiť, či spoločnosť splnila všetky kritériá na udelenie IR, a spoločnosť sa musela považovať za nespolupracujúcu stranu.

| (34) | Dospelo sa preto k záveru, že IR by mal byť udelený týmto štyrom vyvážajúcim výrobcom v ČĽR:






  — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, |
| --- | --- | --- |

(34)

Dospelo sa preto k záveru, že IR by mal byť udelený týmto štyrom vyvážajúcim výrobcom v ČĽR:

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd,

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd,

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd,

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd.

3.   Obvyklá hodnota

3.1.   Stanovenie obvyklej hodnoty pre všetkých vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený RTH

a)   Analogická krajina

| (35) | Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia, v prípade dovozu z krajín bez trhového hospodárstva a do tej miery, že nemohol byť udelený RTH, v prípade krajín uvedených v článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa obvyklá hodnota musí stanoviť na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine. |
| --- | --- |

(35)

Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia, v prípade dovozu z krajín bez trhového hospodárstva a do tej miery, že nemohol byť udelený RTH, v prípade krajín uvedených v článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia sa obvyklá hodnota musí stanoviť na základe ceny alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine.

| (36) | V oznámení o začatí konania Komisia uviedla svoj zámer použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na stanovenie obvyklej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zúčastnené strany, aby k tomu návrhu vyjadrili svoje pripomienky. |
| --- | --- |

(36)

V oznámení o začatí konania Komisia uviedla svoj zámer použiť Turecko ako vhodnú analogickú krajinu na stanovenie obvyklej hodnoty pre ČĽR a vyzvala zúčastnené strany, aby k tomu návrhu vyjadrili svoje pripomienky.

| (37) | Niektoré zúčastnené strany mali námietky proti tomuto návrhu. Hlavnými dôvodmi, ktoré uvádzali proti Turecku, boli:






  — | nedostatočná hospodárska súťaž na tureckom domácom trhu (existujú len 3 tureckí výrobcovia), |
| --- | --- | --- |

(37)

Niektoré zúčastnené strany mali námietky proti tomuto návrhu. Hlavnými dôvodmi, ktoré uvádzali proti Turecku, boli:

—

nedostatočná hospodárska súťaž na tureckom domácom trhu (existujú len 3 tureckí výrobcovia),

| — | objem výroby v Turecku predstavuje 1,3 % čínskej výroby, |
| --- | --- |

—

objem výroby v Turecku predstavuje 1,3 % čínskej výroby,

| — | čínski výrobcovia majú odlišnú štruktúru nákladov, najmä pokiaľ ide o náklady na pracovnú silu a náklady na suroviny, |
| --- | --- |

—

čínski výrobcovia majú odlišnú štruktúru nákladov, najmä pokiaľ ide o náklady na pracovnú silu a náklady na suroviny,

| — | ČĽR a Turecko majú odlišné hospodárske a kultúrne väzby s EÚ, keďže Turecko je bližšie k Európe, využíva colnú úniu s EÚ od roku 1995 a harmonizuje právne predpisy s normami EÚ z hľadiska rokovaní o pristúpení Turecka k EÚ, |
| --- | --- |

—

ČĽR a Turecko majú odlišné hospodárske a kultúrne väzby s EÚ, keďže Turecko je bližšie k Európe, využíva colnú úniu s EÚ od roku 1995 a harmonizuje právne predpisy s normami EÚ z hľadiska rokovaní o pristúpení Turecka k EÚ,

| — | turecká mena bola silne devalvovaná; niektorí tureckí výrobcovia sú spriaznení/spojení so sťažovateľmi, |
| --- | --- |

—

turecká mena bola silne devalvovaná; niektorí tureckí výrobcovia sú spriaznení/spojení so sťažovateľmi,

| — | a kvalita tureckých výrobkov je príliš nízka. |
| --- | --- |

—

a kvalita tureckých výrobkov je príliš nízka.

| (38) | Zúčastnené strany navrhli za vhodné analogické krajiny Indiu alebo Rusko. |
| --- | --- |

(38)

Zúčastnené strany navrhli za vhodné analogické krajiny Indiu alebo Rusko.

| (39) | Komisia sa snažila nadviazať spoluprácu s takými potencionálnymi analogickými krajinami ako Rusko, India, Japonsko, Južná Kórea, Spojené štáty americké, Turecko, Srbsko a Čierna Hora a Južná Afrika. Z 38 spoločností, ktoré boli oslovené na celom svete, súhlasili so spoluprácou iba dve spoločnosti z USA. |
| --- | --- |

(39)

Komisia sa snažila nadviazať spoluprácu s takými potencionálnymi analogickými krajinami ako Rusko, India, Japonsko, Južná Kórea, Spojené štáty americké, Turecko, Srbsko a Čierna Hora a Južná Afrika. Z 38 spoločností, ktoré boli oslovené na celom svete, súhlasili so spoluprácou iba dve spoločnosti z USA.

| (40) | Analýza dostupných informácií ukázala, že USA majú konkurenčný trh pre príslušný výrobok s najmenej troma výrobcami, asi 30 dodávateľmi, viac než 15 dovozcami a približne 300 spotrebiteľmi. Neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami vyrábanými a predávanými na domácom trhu v ČĽR a v USA, ako bolo uvedené v odôvodnení 14. Okrem toho sa zistilo, že viac ako 50 % surovín, ktoré používa jeden z výrobcov v USA, sa dovážalo z ČĽR a že neexistujú žiadne významné rozdiely vo výrobnom procese, ktorý sa používa v týchto dvoch krajinách na výrobu magnéziových tehál. |
| --- | --- |

(40)

Analýza dostupných informácií ukázala, že USA majú konkurenčný trh pre príslušný výrobok s najmenej troma výrobcami, asi 30 dodávateľmi, viac než 15 dovozcami a približne 300 spotrebiteľmi. Neboli zistené žiadne rozdiely medzi príslušným výrobkom a magnéziovými tehlami vyrábanými a predávanými na domácom trhu v ČĽR a v USA, ako bolo uvedené v odôvodnení 14. Okrem toho sa zistilo, že viac ako 50 % surovín, ktoré používa jeden z výrobcov v USA, sa dovážalo z ČĽR a že neexistujú žiadne významné rozdiely vo výrobnom procese, ktorý sa používa v týchto dvoch krajinách na výrobu magnéziových tehál.

| (41) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že Spojené štáty americké predstavujú najvhodnejší a najprimeranejší výber analogickej krajiny v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(41)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že Spojené štáty americké predstavujú najvhodnejší a najprimeranejší výber analogickej krajiny v súlade s článkom 2 ods. 7 základného nariadenia.

b)   Stanovenie obvyklej hodnoty

| (42) | Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia bola obvyklá hodnota v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebola udelená RTH, stanovená na základe overených informácií získaných od výrobcov v analogickej krajine. Keďže sa zistilo, že transakcie výrobcov v USA prebiehali za bežných obchodných podmienok, obvyklá hodnota bola stanovená na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu USA v prípade tých druhov výrobkov, ktoré sú porovnateľné s výrobkami, ktoré do Spoločenstva vyvážajú čínski vývozcovia. |
| --- | --- |

(42)

Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia bola obvyklá hodnota v prípade vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebola udelená RTH, stanovená na základe overených informácií získaných od výrobcov v analogickej krajine. Keďže sa zistilo, že transakcie výrobcov v USA prebiehali za bežných obchodných podmienok, obvyklá hodnota bola stanovená na základe všetkých cien zaplatených alebo splatných na domácom trhu USA v prípade tých druhov výrobkov, ktoré sú porovnateľné s výrobkami, ktoré do Spoločenstva vyvážajú čínski vývozcovia.

| (43) | Obvyklá hodnota bola stanovená ako vážený priemer vnútroštátnej predajnej ceny, ktorú účtujú spolupracujúci výrobcovia v USA nespriazneným zákazníkom za tie druhy výrobku, ktoré majú podobný obsah MgO. Vo vhodných prípadoch boli vykonané úpravy pre rôzne režimy vyvolané rôznymi druhmi výrobkov. |
| --- | --- |

(43)

Obvyklá hodnota bola stanovená ako vážený priemer vnútroštátnej predajnej ceny, ktorú účtujú spolupracujúci výrobcovia v USA nespriazneným zákazníkom za tie druhy výrobku, ktoré majú podobný obsah MgO. Vo vhodných prípadoch boli vykonané úpravy pre rôzne režimy vyvolané rôznymi druhmi výrobkov.

3.2.   Stanovenie obvyklej hodnoty pre vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený RTH

| (44) | Je potrebné pripomenúť, že v prípade spoločností, ktorým bol udelený RTH, bol výpočet dumpingového rozpätia založený na údajoch, ktoré tieto spoločnosti poskytli o domácom vývoze a o nákladoch na výrobu príslušného výrobku. Tieto údaje boli overené v prevádzkach príslušných spoločností. |
| --- | --- |

(44)

Je potrebné pripomenúť, že v prípade spoločností, ktorým bol udelený RTH, bol výpočet dumpingového rozpätia založený na údajoch, ktoré tieto spoločnosti poskytli o domácom vývoze a o nákladoch na výrobu príslušného výrobku. Tieto údaje boli overené v prevádzkach príslušných spoločností.

| (45) | Pokiaľ ide o stanovenie obvyklej hodnoty, Komisia najprv stanovila v prípade každého spolupracujúceho výrobcu, či jeho celkový domáci predaj príslušného výrobku bol reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým vývozom do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považoval za reprezentatívny, ak celkový objem takéhoto predaja každého vyvážajúceho výrobcu predstavoval aspoň 5 % objemu celkového vývozu výrobcu do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(45)

Pokiaľ ide o stanovenie obvyklej hodnoty, Komisia najprv stanovila v prípade každého spolupracujúceho výrobcu, či jeho celkový domáci predaj príslušného výrobku bol reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým vývozom do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa domáci predaj považoval za reprezentatívny, ak celkový objem takéhoto predaja každého vyvážajúceho výrobcu predstavoval aspoň 5 % objemu celkového vývozu výrobcu do Spoločenstva.

| (46) | Na tomto základe bolo zistené, že celkový domáci predaj príslušného výrobku jedného vyvážajúceho výrobcu bol realizovaný počas OP v reprezentatívnom množstve. V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu nebol celkový vnútroštátny predaj príslušného výrobku realizovaný počas OP v reprezentatívnom množstve. |
| --- | --- |

(46)

Na tomto základe bolo zistené, že celkový domáci predaj príslušného výrobku jedného vyvážajúceho výrobcu bol realizovaný počas OP v reprezentatívnom množstve. V prípade druhého vyvážajúceho výrobcu nebol celkový vnútroštátny predaj príslušného výrobku realizovaný počas OP v reprezentatívnom množstve.

| (47) | V prípade vyvážajúceho výrobcu s reprezentatívnym domácim predajom Komisia následne stanovila tie druhy magnéziových tehál predávaných na domácom trhu, ktoré boli rovnaké ako druhy predávané na vývoz do Spoločenstva alebo priamo porovnateľné s týmito druhmi. |
| --- | --- |

(47)

V prípade vyvážajúceho výrobcu s reprezentatívnym domácim predajom Komisia následne stanovila tie druhy magnéziových tehál predávaných na domácom trhu, ktoré boli rovnaké ako druhy predávané na vývoz do Spoločenstva alebo priamo porovnateľné s týmito druhmi.

| (48) | Pre každý druh, ktorý bol predaný na domácom trhu a o ktorom bolo zistené, že je priamo porovnateľný s tými druhmi magnéziových tehál, ktoré sa predávajú na vývoz do Spoločenstva, bolo stanovené, či domáci predaj bol dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu magnéziových tehál sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja uvedeného druhu počas OP predstavoval 5 % alebo viac celkového objemu predaja porovnateľného druhu magnéziových tehál vyvážaného do Spoločenstva. |
| --- | --- |

(48)

Pre každý druh, ktorý bol predaný na domácom trhu a o ktorom bolo zistené, že je priamo porovnateľný s tými druhmi magnéziových tehál, ktoré sa predávajú na vývoz do Spoločenstva, bolo stanovené, či domáci predaj bol dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu magnéziových tehál sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem domáceho predaja uvedeného druhu počas OP predstavoval 5 % alebo viac celkového objemu predaja porovnateľného druhu magnéziových tehál vyvážaného do Spoločenstva.

| (49) | V dôsledku tejto analýzy bolo zistené, že vyvážajúci výrobca s celkovým reprezentatívnym predajom mal reprezentatívny domáci predaj iba v prípade niekoľkých druhov výrobku. |
| --- | --- |

(49)

V dôsledku tejto analýzy bolo zistené, že vyvážajúci výrobca s celkovým reprezentatívnym predajom mal reprezentatívny domáci predaj iba v prípade niekoľkých druhov výrobku.

| (50) | Komisia následne preskúmala, či by sa domáci predaj každého druhu magnéziových tehál predaných na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách mohol považovať za predaj uskutočnený za bežných obchodných podmienok stanovením podielu ziskového predaja daného druhu magnéziových tehál nezávislým zákazníkom. |
| --- | --- |

(50)

Komisia následne preskúmala, či by sa domáci predaj každého druhu magnéziových tehál predaných na domácom trhu v reprezentatívnych množstvách mohol považovať za predaj uskutočnený za bežných obchodných podmienok stanovením podielu ziskového predaja daného druhu magnéziových tehál nezávislým zákazníkom.

| (51) | Transakcie spojené s domácim predajom sa považovali za ziskové vtedy, keď jednotková cena stanoveného druhu výrobku bola rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady. Výrobné náklady boli preto stanovené pre každý druh predaný na domácom trhu počas OP. |
| --- | --- |

(51)

Transakcie spojené s domácim predajom sa považovali za ziskové vtedy, keď jednotková cena stanoveného druhu výrobku bola rovnaká alebo vyššia ako výrobné náklady. Výrobné náklady boli preto stanovené pre každý druh predaný na domácom trhu počas OP.

| (52) | Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 50 a 51, stanovil sa podiel ziskového predaja daného druhu výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu. V prípadoch, keď objem predaja stanoveného druhu magnéziových tehál predaných za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady predstavoval 80 % alebo viac celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku a keď vážená priemerná cena uvedeného druhu výrobku bola rovná alebo vyššia ako výrobné náklady, bola obvyklá hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov uvedeného druhu výrobku počas OP bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové alebo nie. V prípadoch, keď objem ziskových predajov daného druhu magnéziových tehál predstavoval menej ako 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku, alebo keď vážená priemerná cena uvedeného druhu výrobku bola nižšia ako výrobné náklady, bola obvyklá hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer ziskových predajov iba uvedeného druhu výrobku za predpokladu, že tieto predaje predstavovali 10 % alebo viac celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku. |
| --- | --- |

(52)

Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 50 a 51, stanovil sa podiel ziskového predaja daného druhu výrobku nezávislým zákazníkom na domácom trhu. V prípadoch, keď objem predaja stanoveného druhu magnéziových tehál predaných za čistú predajnú cenu rovnakú alebo vyššiu ako vypočítané výrobné náklady predstavoval 80 % alebo viac celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku a keď vážená priemerná cena uvedeného druhu výrobku bola rovná alebo vyššia ako výrobné náklady, bola obvyklá hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov uvedeného druhu výrobku počas OP bez ohľadu na to, či tieto predaje boli ziskové alebo nie. V prípadoch, keď objem ziskových predajov daného druhu magnéziových tehál predstavoval menej ako 80 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku, alebo keď vážená priemerná cena uvedeného druhu výrobku bola nižšia ako výrobné náklady, bola obvyklá hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer ziskových predajov iba uvedeného druhu výrobku za predpokladu, že tieto predaje predstavovali 10 % alebo viac celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku.

| (53) | V prípadoch, keď objem ziskového predaja akéhokoľvek druhu magnéziových tehál predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku, sa uvažovalo, že tento konkrétny druh bol predaný v nedostatočnom množstve na to, aby sa zabezpečil primeraný základ na stanovenie obvyklej hodnoty. |
| --- | --- |

(53)

V prípadoch, keď objem ziskového predaja akéhokoľvek druhu magnéziových tehál predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja uvedeného druhu výrobku, sa uvažovalo, že tento konkrétny druh bol predaný v nedostatočnom množstve na to, aby sa zabezpečil primeraný základ na stanovenie obvyklej hodnoty.

| (54) | V dôsledku uvedenej analýzy sa zistilo, že určité druhy výrobku boli predané za bežných obchodných podmienok. |
| --- | --- |

(54)

V dôsledku uvedenej analýzy sa zistilo, že určité druhy výrobku boli predané za bežných obchodných podmienok.

| (55) | V prípade všetkých druhov výrobku, ktoré neboli predané v reprezentatívnych množstvách alebo ktoré neboli predané za bežných obchodných podmienok z dôvodu ceny, ktorá bola stanovená v odôvodneniach 52 a 53, nemohli byť na stanovenie obvyklej hodnoty použité vnútroštátne ceny daného vyvážajúceho výrobcu a musela sa použiť iná metóda. |
| --- | --- |

(55)

V prípade všetkých druhov výrobku, ktoré neboli predané v reprezentatívnych množstvách alebo ktoré neboli predané za bežných obchodných podmienok z dôvodu ceny, ktorá bola stanovená v odôvodneniach 52 a 53, nemohli byť na stanovenie obvyklej hodnoty použité vnútroštátne ceny daného vyvážajúceho výrobcu a musela sa použiť iná metóda.

| (56) | V prípade, že sa nemohli použiť domáce ceny konkrétneho druhu výrobku predaného vyvážajúcim výrobcom, obvyklá hodnota sa musela vypočítať na základe nákladov daného výrobcu. V dôsledku toho bola v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia obvyklá hodnota vytvorená pripočítaním primeranej výšky výdavkov na predaj, všeobecných a administratívnych („PVA“) výdavkov a primeraného rozpätia zisku k výrobným nákladom na vyvážané druhy upraveným podľa potreby. Na tento účel Komisia preskúmala, či vzniknuté PVA výdavky a zisk realizovaný na domácom trhu predstavovali spoľahlivé údaje. |
| --- | --- |

(56)

V prípade, že sa nemohli použiť domáce ceny konkrétneho druhu výrobku predaného vyvážajúcim výrobcom, obvyklá hodnota sa musela vypočítať na základe nákladov daného výrobcu. V dôsledku toho bola v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia obvyklá hodnota vytvorená pripočítaním primeranej výšky výdavkov na predaj, všeobecných a administratívnych („PVA“) výdavkov a primeraného rozpätia zisku k výrobným nákladom na vyvážané druhy upraveným podľa potreby. Na tento účel Komisia preskúmala, či vzniknuté PVA výdavky a zisk realizovaný na domácom trhu predstavovali spoľahlivé údaje.

| (57) | Skutočné domáce PVA výdavky sa považovali za spoľahlivé vtedy, keď sa celkový domáci objem predaja príslušnej spoločnosti mohol považovať za reprezentatívny v porovnaní s objemom vývozu do Spoločenstva. Domáce ziskové rozpätie bolo stanovené na základe domáceho predaja uvedených druhov výrobku, ktoré boli predané za bežných obchodných podmienok. Na tento účel sa použila metodika stanovená v odôvodneniach 45, 48, 52 a 53. V prípade jednej spoločnosti bolo možné použiť jej vlastné PVA výdavky a zisk, pretože splnila uvedené kritériá. |
| --- | --- |

(57)

Skutočné domáce PVA výdavky sa považovali za spoľahlivé vtedy, keď sa celkový domáci objem predaja príslušnej spoločnosti mohol považovať za reprezentatívny v porovnaní s objemom vývozu do Spoločenstva. Domáce ziskové rozpätie bolo stanovené na základe domáceho predaja uvedených druhov výrobku, ktoré boli predané za bežných obchodných podmienok. Na tento účel sa použila metodika stanovená v odôvodneniach 45, 48, 52 a 53. V prípade jednej spoločnosti bolo možné použiť jej vlastné PVA výdavky a zisk, pretože splnila uvedené kritériá.

| (58) | V prípade druhej spoločnosti, ktorá nemala dostatočný domáci predaj, bola obvyklá hodnota stanovená na základe článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. Zistilo sa, že nákladová štruktúra druhej spoločnosti, ktorej bol udelený RTH a ktorá mala reprezentatívny domáci predaj určitých druhov, bola natoľko odlišná, že v tomto prípade nevytvorila primeraný základ na stanovenie obvyklej hodnoty. Zistilo sa však, že náklady spoločnosti, ktorá nemala reprezentatívny domáci predaj, boli spoľahlivé a obvyklá hodnota bola vytvorená na základe údajov spoločnosti, keďže boli v súlade s nákladmi iných vývozcov alebo výrobcov toho istého výrobku v krajine pôvodu. |
| --- | --- |

(58)

V prípade druhej spoločnosti, ktorá nemala dostatočný domáci predaj, bola obvyklá hodnota stanovená na základe článku 2 ods. 6 písm. c) základného nariadenia. Zistilo sa, že nákladová štruktúra druhej spoločnosti, ktorej bol udelený RTH a ktorá mala reprezentatívny domáci predaj určitých druhov, bola natoľko odlišná, že v tomto prípade nevytvorila primeraný základ na stanovenie obvyklej hodnoty. Zistilo sa však, že náklady spoločnosti, ktorá nemala reprezentatívny domáci predaj, boli spoľahlivé a obvyklá hodnota bola vytvorená na základe údajov spoločnosti, keďže boli v súlade s nákladmi iných vývozcov alebo výrobcov toho istého výrobku v krajine pôvodu.

4.   Vývozné ceny

| (59) | Všetky vývozy vývozcov do Spoločenstva, ktorým bol udelený RTH alebo IR, sa uskutočnili buď prostredníctvom spriaznených dovozcov v Spoločenstve, spriaznených spoločností mimo Spoločenstva, alebo prostredníctvom spoločností, ktoré aj keď neboli spriaznené s vyvážajúcimi výrobcami, spolupracovali s nimi alebo dokonca mali s nimi výhradný obchodný styk. V prípadoch, keď sa vývoz uskutočnil prostredníctvom spriaznených spoločností, vývozné ceny sa vytvorili podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Vo všetkých prípadoch, keď bol príslušný výrobok vyvezený nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. |
| --- | --- |

(59)

Všetky vývozy vývozcov do Spoločenstva, ktorým bol udelený RTH alebo IR, sa uskutočnili buď prostredníctvom spriaznených dovozcov v Spoločenstve, spriaznených spoločností mimo Spoločenstva, alebo prostredníctvom spoločností, ktoré aj keď neboli spriaznené s vyvážajúcimi výrobcami, spolupracovali s nimi alebo dokonca mali s nimi výhradný obchodný styk. V prípadoch, keď sa vývoz uskutočnil prostredníctvom spriaznených spoločností, vývozné ceny sa vytvorili podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. Vo všetkých prípadoch, keď bol príslušný výrobok vyvezený nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, bola vývozná cena stanovená v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, konkrétne na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien.

| (60) | Úpravy sa vykonali v prípade všetkých nákladov, ktoré vznikli dovozcovi medzi dovozom a opätovným predajom, vrátane PVA výdavkov a primeraného ziskového rozpätia v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa skutočné ziskové rozpätie realizované spolupracujúcimi nespriaznenými dovozcami považovalo sa primeraný základ. |
| --- | --- |

(60)

Úpravy sa vykonali v prípade všetkých nákladov, ktoré vznikli dovozcovi medzi dovozom a opätovným predajom, vrátane PVA výdavkov a primeraného ziskového rozpätia v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. V tomto prípade sa skutočné ziskové rozpätie realizované spolupracujúcimi nespriaznenými dovozcami považovalo sa primeraný základ.

5.   Porovnanie

| (61) | Obvyklá hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe dodávky zo závodu a pri rovnakej úrovni obchodu. Aby sa zabezpečilo primerané porovnanie medzi obvyklou hodnotou a vývoznou cenou, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa zohľadnili rozdiely v činiteľoch, o ktorých sa tvrdilo a v prípade ktorých bolo dokázané, že majú vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť. |
| --- | --- |

(61)

Obvyklá hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe dodávky zo závodu a pri rovnakej úrovni obchodu. Aby sa zabezpečilo primerané porovnanie medzi obvyklou hodnotou a vývoznou cenou, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa zohľadnili rozdiely v činiteľoch, o ktorých sa tvrdilo a v prípade ktorých bolo dokázané, že majú vplyv na ceny a cenovú porovnateľnosť.

| (62) | Na tomto základe boli stanovené tolerancie rozdielov v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a v pomocných nákladoch, v úverových, províznych a dovozných poplatkoch a v nákladoch vznikajúcich po predaji výrobku (záruka/garancia). |
| --- | --- |

(62)

Na tomto základe boli stanovené tolerancie rozdielov v nákladoch na dopravu, poistenie, manipuláciu, nakladanie a v pomocných nákladoch, v úverových, províznych a dovozných poplatkoch a v nákladoch vznikajúcich po predaji výrobku (záruka/garancia).

6.   Dumpingové rozpätie

6.1.   Pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorým bol udelený RTH/IR

| (63) | V prípade dvoch spoločností, ktorým bol udelený RTH, sa vážený priemer obvyklej hodnoty každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny odpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako ustanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(63)

V prípade dvoch spoločností, ktorým bol udelený RTH, sa vážený priemer obvyklej hodnoty každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny odpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako ustanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia.

| (64) | V prípade štyroch spoločností, ktorým bol udelený individuálny režim, sa vážený priemer obvyklej hodnoty v prípade každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva, ktorý bol stanovený pre analogickú krajinu, porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny odpovedajúceho druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva, ako ustanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(64)

V prípade štyroch spoločností, ktorým bol udelený individuálny režim, sa vážený priemer obvyklej hodnoty v prípade každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva, ktorý bol stanovený pre analogickú krajinu, porovnal s váženým priemerom vývoznej ceny odpovedajúceho druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva, ako ustanovuje článok 2 ods. 11 základného nariadenia.

| (65) | Predbežné vážené priemery dumpingových rozpätí vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla sú:












  — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(65)

Predbežné vážené priemery dumpingových rozpätí vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla sú:

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

11,2 %,

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

34,1 %,

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

55,7 %,

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

55,7 %,

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

99,9 %,

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

41,4 %.

6.2.   Pre všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov

| (66) | Na výpočet dumpingového rozpätia uplatňovaného v prípade všetkých ostatných vývozcov v ČĽR Komisia najprv stanovila úroveň spolupráce. Porovnal sa celkový dovoz príslušného výrobku pochádzajúceho z ČĽR, ktorý bol vypočítaný na základe údajov Eurostatu podľa metodológie stanovenej v odôvodnení 80, so skutočnými odpoveďami v dotazníku, ktoré poskytli vývozcovia v ČĽR. Na tomto základe sa stanovilo, že úroveň spolupráce bola nízka. |
| --- | --- |

(66)

Na výpočet dumpingového rozpätia uplatňovaného v prípade všetkých ostatných vývozcov v ČĽR Komisia najprv stanovila úroveň spolupráce. Porovnal sa celkový dovoz príslušného výrobku pochádzajúceho z ČĽR, ktorý bol vypočítaný na základe údajov Eurostatu podľa metodológie stanovenej v odôvodnení 80, so skutočnými odpoveďami v dotazníku, ktoré poskytli vývozcovia v ČĽR. Na tomto základe sa stanovilo, že úroveň spolupráce bola nízka.

| (67) | Keďže spolupráca bola na nízkej úrovni, dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných vývozcov v ČĽR bolo stanovené na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia vypočítaného pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, t. j. 99,9 % ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla. Zistilo sa však, že celoštátne dumpingové rozpätie je nad zvyškovým rozpätím ujmy. |
| --- | --- |

(67)

Keďže spolupráca bola na nízkej úrovni, dumpingové rozpätie vzťahujúce sa na všetkých ostatných vývozcov v ČĽR bolo stanovené na úrovni najvyššieho dumpingového rozpätia vypočítaného pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, t. j. 99,9 % ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla. Zistilo sa však, že celoštátne dumpingové rozpätie je nad zvyškovým rozpätím ujmy.

C.   UJMA

1.   Výroba v Spoločenstve

| (68) | V priebehu tohto prešetrovania sa zistilo, že magnéziové tehly vyrábali:






  — | dvaja sťažujúci sa výrobcovia zo Spoločenstva a dvaja ďalší výrobcovia, ktorí počas prešetrovania plne spolupracovali s Komisiou (RHI, LWB, Refractarios Burceña S.L. a Ceramica Del Nalon S.A.), |
| --- | --- | --- |

(68)

V priebehu tohto prešetrovania sa zistilo, že magnéziové tehly vyrábali:

—

dvaja sťažujúci sa výrobcovia zo Spoločenstva a dvaja ďalší výrobcovia, ktorí počas prešetrovania plne spolupracovali s Komisiou (RHI, LWB, Refractarios Burceña S.L. a Ceramica Del Nalon S.A.),

| — | jeden výrobca, ktorý v dotazníku poskytol podrobné odpovede, ale namietal proti konaniu (Refratechnik), |
| --- | --- |

—

jeden výrobca, ktorý v dotazníku poskytol podrobné odpovede, ale namietal proti konaniu (Refratechnik),

| — | sedem ďalších výrobcov plus Assopiatrelle (Talianske združenie pre žiaruvzdorné materiály zastupujúce výrobu v objeme 64 000 ton), ktorí podporovali priemyselné odvetvie Spoločenstva, ale neposkytli podrobné odpovede na dotazník. Jeden ďalší výrobca predložil list, ale nevyjadril ani podporu konania, ani odpor proti konaniu. |
| --- | --- |

—

sedem ďalších výrobcov plus Assopiatrelle (Talianske združenie pre žiaruvzdorné materiály zastupujúce výrobu v objeme 64 000 ton), ktorí podporovali priemyselné odvetvie Spoločenstva, ale neposkytli podrobné odpovede na dotazník. Jeden ďalší výrobca predložil list, ale nevyjadril ani podporu konania, ani odpor proti konaniu.

2.   Definícia priemyselného odvetvia Spoločenstva

2.1.   Výrobcovia spriaznení s ČĽR a/alebo dovážajúci príslušný výrobok z ČĽR

| (69) | Zistilo sa, že aj dvaja zo spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve dovážali príslušný výrobok z ČĽR: RHI a Refratechnik. Bolo preto preskúmané, či by tieto spoločnosti mali byť vylúčené z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. |
| --- | --- |

(69)

Zistilo sa, že aj dvaja zo spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve dovážali príslušný výrobok z ČĽR: RHI a Refratechnik. Bolo preto preskúmané, či by tieto spoločnosti mali byť vylúčené z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia.

2.1.1.   Spoločnosť RHI

| (70) | RHI vyrába príslušný výrobok v Spoločenstve, ale ho aj dováža zo spriazneného spoločného podniku v ČĽR: RHI Liaoning. Zistilo sa, že počas OP bola prevažná väčšina výrobkov spoločnosti RHI predaných na trhu Spoločenstva vyrobená v Spoločenstve, a len malá časť bola vyrobená v ČĽR. Tento podiel je nízky, pretože výroba spoločnosti RHI v ČĽR je zameraná najmä na rýchlo rastúci ázijský trh. RHI je tiež najväčším výrobcom v Spoločenstve a jeho riaditeľstvo, výskumno-vývojové stredisko a najväčšie výrobné prevádzky sa všetky nachádzajú v Spoločenstve. Zistilo sa teda, že pokiaľ ide o príslušný výrobok, hlavná podnikateľská činnosť je sústredená v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(70)

RHI vyrába príslušný výrobok v Spoločenstve, ale ho aj dováža zo spriazneného spoločného podniku v ČĽR: RHI Liaoning. Zistilo sa, že počas OP bola prevažná väčšina výrobkov spoločnosti RHI predaných na trhu Spoločenstva vyrobená v Spoločenstve, a len malá časť bola vyrobená v ČĽR. Tento podiel je nízky, pretože výroba spoločnosti RHI v ČĽR je zameraná najmä na rýchlo rastúci ázijský trh. RHI je tiež najväčším výrobcom v Spoločenstve a jeho riaditeľstvo, výskumno-vývojové stredisko a najväčšie výrobné prevádzky sa všetky nachádzajú v Spoločenstve. Zistilo sa teda, že pokiaľ ide o príslušný výrobok, hlavná podnikateľská činnosť je sústredená v Spoločenstve.

| (71) | Ďalej sa skúmal vplyv dovozu na celkový predaj spoločnosti v Spoločenstve. Zistilo sa, že z hľadiska ziskovosti spoločnosť RHI nevyužívala podstatné výhody vyplývajúce z ďalšieho predaja dovozu. K tomuto záveru sa dospelo na základe porovnania miery ziskovosti jednotlivých spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(71)

Ďalej sa skúmal vplyv dovozu na celkový predaj spoločnosti v Spoločenstve. Zistilo sa, že z hľadiska ziskovosti spoločnosť RHI nevyužívala podstatné výhody vyplývajúce z ďalšieho predaja dovozu. K tomuto záveru sa dospelo na základe porovnania miery ziskovosti jednotlivých spolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve.

| (72) | Vzhľadom na nízky podiel dovozu a žiadne podstatné výhody z takéhoto dovozu, ktoré by mali vplyv na ziskovosť, sa stanovilo, že táto spoločnosť nebola chránená pred negatívnymi dôsledkami poškodzujúceho dumpingu. Komisia sa preto domnieva, že vylúčenie spoločnosti RHI z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva by nebolo opodstatnené. |
| --- | --- |

(72)

Vzhľadom na nízky podiel dovozu a žiadne podstatné výhody z takéhoto dovozu, ktoré by mali vplyv na ziskovosť, sa stanovilo, že táto spoločnosť nebola chránená pred negatívnymi dôsledkami poškodzujúceho dumpingu. Komisia sa preto domnieva, že vylúčenie spoločnosti RHI z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva by nebolo opodstatnené.

2.1.2.   Spoločnosť Refratechnik

| (73) | Spoločnosť Refratechnik vyrába príslušný výrobok v Spoločenstve a dováža ho aj od výrobcov v ČĽR. Zistilo sa, že počas OP bola takmer polovica výrobkov spoločnosti Refratechnik predaných na trhu Spoločenstva vyrobená v ČĽR. Zistilo sa tiež, že väčšia časť rozšírenia jej podnikateľskej činnosti sa uskutočňuje prostredníctvom zvýšeného dovozu z ČĽR. Uvažovalo sa preto, že hlavná podnikateľská činnosť spoločnosti Refratechnik sa nachádza nielen v Spoločenstve, ale aj v ČĽR. |
| --- | --- |

(73)

Spoločnosť Refratechnik vyrába príslušný výrobok v Spoločenstve a dováža ho aj od výrobcov v ČĽR. Zistilo sa, že počas OP bola takmer polovica výrobkov spoločnosti Refratechnik predaných na trhu Spoločenstva vyrobená v ČĽR. Zistilo sa tiež, že väčšia časť rozšírenia jej podnikateľskej činnosti sa uskutočňuje prostredníctvom zvýšeného dovozu z ČĽR. Uvažovalo sa preto, že hlavná podnikateľská činnosť spoločnosti Refratechnik sa nachádza nielen v Spoločenstve, ale aj v ČĽR.

| (74) | Ďalej sa skúmal vplyv dovozu na celkový predaj spoločnosti v Spoločenstve. Zistilo sa, že spoločnosť Refratechnik, na rozdiel od spoločnosti RHI, výrazne využívala výhody vyplývajúce z ďalšieho predaja dovozu. |
| --- | --- |

(74)

Ďalej sa skúmal vplyv dovozu na celkový predaj spoločnosti v Spoločenstve. Zistilo sa, že spoločnosť Refratechnik, na rozdiel od spoločnosti RHI, výrazne využívala výhody vyplývajúce z ďalšieho predaja dovozu.

| (75) | Vzhľadom na vysoký podiel dovozu v porovnaní s celkovým objemom predaja v Spoločenstve, na skutočnosť, že sa zdá, že hlavná časť podnikateľskej činnosti sa postupne presúva do ČĽR, a na skutočnosť, že spoločnosť Refratechnik jasne využívala výhody vyplývajúce z dumpingových dovozov, sa Komisia domnieva, že spoločnosť Refratechnik by mala byť vylúčená z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia a bude sa pokladať za „ďalšieho podnikateľa na trhu“. |
| --- | --- |

(75)

Vzhľadom na vysoký podiel dovozu v porovnaní s celkovým objemom predaja v Spoločenstve, na skutočnosť, že sa zdá, že hlavná časť podnikateľskej činnosti sa postupne presúva do ČĽR, a na skutočnosť, že spoločnosť Refratechnik jasne využívala výhody vyplývajúce z dumpingových dovozov, sa Komisia domnieva, že spoločnosť Refratechnik by mala byť vylúčená z definície priemyselného odvetvia Spoločenstva podľa článku 4 ods. 1 písm. a) základného nariadenia a bude sa pokladať za „ďalšieho podnikateľa na trhu“.

2.2.   Priemyselné odvetvie Spoločenstva

| (76) | Výroba štyroch výrobcov zo Spoločenstva, ktorí plne spolupracovali počas prešetrovania, vrátane spoločnosti RHI a bez spoločnosti Refratechnik, predstavovala 233 732 ton počas obdobia prešetrovania. To je 53 % celkovej výroby v Spoločenstve, a preto tieto spoločnosti predstavujú priemyselné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(76)

Výroba štyroch výrobcov zo Spoločenstva, ktorí plne spolupracovali počas prešetrovania, vrátane spoločnosti RHI a bez spoločnosti Refratechnik, predstavovala 233 732 ton počas obdobia prešetrovania. To je 53 % celkovej výroby v Spoločenstve, a preto tieto spoločnosti predstavujú priemyselné odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia.

| (77) | Prešetrovanie stanovilo, že v rámci priemyselného odvetvia vyrábajúceho magnéziové tehly neexistuje používanie príslušného výrobku na vlastnú potrebu. Niektoré oceliarske spoločnosti však vyrobili magnéziové tehly na vlastné použitie. Tento objem bol malý v porovnaní s objemami, ktoré vyrobili výrobcovia žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve. Keďže táto výroba je určená na použitie v rámci oceliarskeho priemyslu a žiadna z oceliarskych spoločností nespolupracovala ako výrobca magnéziových tehál (hoci mnohým z nich boli doručené dotazníky), zdá sa, že táto časť výroby nemá významný vplyv na priemyselné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(77)

Prešetrovanie stanovilo, že v rámci priemyselného odvetvia vyrábajúceho magnéziové tehly neexistuje používanie príslušného výrobku na vlastnú potrebu. Niektoré oceliarske spoločnosti však vyrobili magnéziové tehly na vlastné použitie. Tento objem bol malý v porovnaní s objemami, ktoré vyrobili výrobcovia žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve. Keďže táto výroba je určená na použitie v rámci oceliarskeho priemyslu a žiadna z oceliarskych spoločností nespolupracovala ako výrobca magnéziových tehál (hoci mnohým z nich boli doručené dotazníky), zdá sa, že táto časť výroby nemá významný vplyv na priemyselné odvetvie Spoločenstva.

| (78) | Keďže priemyselné odvetvie Spoločenstva tvorili štyri spoločnosti, dve z nich predstavovali asi 2 % vyrobeného objemu, údaje o priemyselnom odvetví Spoločenstva boli indexované z dôvodov utajenia. |
| --- | --- |

(78)

Keďže priemyselné odvetvie Spoločenstva tvorili štyri spoločnosti, dve z nich predstavovali asi 2 % vyrobeného objemu, údaje o priemyselnom odvetví Spoločenstva boli indexované z dôvodov utajenia.

3.   Spotreba v Spoločenstve

| (79) | Spotreba bola stanovená na základe štandardných odhadov priemyslu, ktoré poskytlo priemyselné odvetvie Spoločenstva podľa obvyklej praxe priemyselného odvetvia. Tieto údaje boli vypočítané na základe správ o výrobe ocele [zdroj – Medzinárodný ústav pre železo a oceľ (IISI), rozdelené podľa známeho priemerného používania príslušného výrobku na tonu vyrobenej ocele]. |
| --- | --- |

(79)

Spotreba bola stanovená na základe štandardných odhadov priemyslu, ktoré poskytlo priemyselné odvetvie Spoločenstva podľa obvyklej praxe priemyselného odvetvia. Tieto údaje boli vypočítané na základe správ o výrobe ocele [zdroj – Medzinárodný ústav pre železo a oceľ (IISI), rozdelené podľa známeho priemerného používania príslušného výrobku na tonu vyrobenej ocele].

| (80) | Ako zdroj údajov o dovozoch sa použili informácie Eurostatu týkajúce sa objemu dovozu podľa príslušných kódov KN (6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 a 6903 90 20). Odpočty od týchto údajov boli vykonané s cieľom vylúčiť výrobky, ktoré jasne neboli príslušným výrobkom na základe svojej ceny. Tento objem očistený od odpočtov (ktoré v prípade všetkých krajín predstavovali 73 291 ton a v prípade ČĽR 59 831 ton) sa porovnal s dovozným objemom, ktorý oznámili čínski spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia (asi 42 000 ton). Vzhľadom na skutočnosť, že i) asi 13 500 ton sa doviezlo z iných krajín ako ČĽR; ii) údaje od dovozcov a spotrebiteľov zo Spoločenstva ukázali, že výrobky sa doviezli od nespolupracujúcich vývozcov v ČĽR; a iii) mnohým ďalším vyvážajúcim výrobcom v ČĽR bol doručený dotazník, ale nespolupracovali, údaj z Eurostatu sa považoval za presné zhodnotenie objemu dovozov. Okrem toho čínsky tlačový zdroj zaoberajúci sa obchodnou problematikou (China Metallurgical News zo 4. januára 2004) oznámil, že v roku 2003 sa do Európy vyviezlo 80 000 ton, čo tiež naznačuje, že uvedený údaj Eurostatu pre OP (59 831) nie je v žiadnom prípade neprimeraný. |
| --- | --- |

(80)

Ako zdroj údajov o dovozoch sa použili informácie Eurostatu týkajúce sa objemu dovozu podľa príslušných kódov KN (6815 91 00, 6815 99 10, 6815 10 10, 6815 99 90, 6902 10 00 a 6903 90 20). Odpočty od týchto údajov boli vykonané s cieľom vylúčiť výrobky, ktoré jasne neboli príslušným výrobkom na základe svojej ceny. Tento objem očistený od odpočtov (ktoré v prípade všetkých krajín predstavovali 73 291 ton a v prípade ČĽR 59 831 ton) sa porovnal s dovozným objemom, ktorý oznámili čínski spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia (asi 42 000 ton). Vzhľadom na skutočnosť, že i) asi 13 500 ton sa doviezlo z iných krajín ako ČĽR; ii) údaje od dovozcov a spotrebiteľov zo Spoločenstva ukázali, že výrobky sa doviezli od nespolupracujúcich vývozcov v ČĽR; a iii) mnohým ďalším vyvážajúcim výrobcom v ČĽR bol doručený dotazník, ale nespolupracovali, údaj z Eurostatu sa považoval za presné zhodnotenie objemu dovozov. Okrem toho čínsky tlačový zdroj zaoberajúci sa obchodnou problematikou (China Metallurgical News zo 4. januára 2004) oznámil, že v roku 2003 sa do Európy vyviezlo 80 000 ton, čo tiež naznačuje, že uvedený údaj Eurostatu pre OP (59 831) nie je v žiadnom prípade neprimeraný.

| (81) | Údaje o predaji priemyselného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva boli získané z overených odpovedí, ktoré v dotazníku uviedli piati spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva (vrátane spoločnosti Refratechnik). Za zostatok (t. j. spotreba mínus dovozy mínus objemy predaja priemyselného odvetvia Spoločenstva) sa považovali objemy predaja nespolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(81)

Údaje o predaji priemyselného odvetvia Spoločenstva na trhu Spoločenstva boli získané z overených odpovedí, ktoré v dotazníku uviedli piati spolupracujúci výrobcovia zo Spoločenstva (vrátane spoločnosti Refratechnik). Za zostatok (t. j. spotreba mínus dovozy mínus objemy predaja priemyselného odvetvia Spoločenstva) sa považovali objemy predaja nespolupracujúcich výrobcov v Spoločenstve.

| (82) | Táto spotreba uvedená v tabuľke ukazuje, že dopyt po príslušnom výrobku v Spoločenstve bol počas skúmaného obdobia stabilný. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotreba v Spoločenstve | 399 563 | 397 203 | 401 499 | 400 638 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 99 | 100 | 100 |

(82)

Táto spotreba uvedená v tabuľke ukazuje, že dopyt po príslušnom výrobku v Spoločenstve bol počas skúmaného obdobia stabilný.

2001

2002

2003

OP

Spotreba v Spoločenstve

399 563

397 203

401 499

400 638

Index 2001 = 100

100

99

100

100

4.   Dovoz z príslušnej krajiny do Spoločenstva

4.1.   Podiel príslušného dovozu na trhu

| (83) | Vývoj dovozu z príslušnej krajiny v objeme a podiele na trhu bol takýto:









  Dovozné objemy | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | 23 980 | 44 542 | 54 181 | 59 831 |
| Index 2001 = 100 | 100 | 186 | 226 | 250 |

(83)

Vývoj dovozu z príslušnej krajiny v objeme a podiele na trhu bol takýto:

Dovozné objemy

2001

2002

2003

OP

ČĽR

23 980

44 542

54 181

59 831

Index 2001 = 100

100

186

226

250

| Podiel dovozu na trhu | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ČĽR | 6,0 % | 11,2 % | 13,5 % | 14,9 % |

Podiel dovozu na trhu

2001

2002

2003

OP

ČĽR

6,0 %

11,2 %

13,5 %

14,9 %

| (84) | Kým spotreba magnéziových tehál zostala počas sledovaného obdobia stabilná, dovoz z príslušnej krajiny vzrástol za rovnaké obdobie o asi 150 %. V dôsledku toho sa podiel ČĽR na trhu počas skúmaného obdobia viac než zdvojnásobil zo 6,0 % na 14,9 %. |
| --- | --- |

(84)

Kým spotreba magnéziových tehál zostala počas sledovaného obdobia stabilná, dovoz z príslušnej krajiny vzrástol za rovnaké obdobie o asi 150 %. V dôsledku toho sa podiel ČĽR na trhu počas skúmaného obdobia viac než zdvojnásobil zo 6,0 % na 14,9 %.

4.2.   Dovozné ceny a predaj za nižšie ceny

| (85) | Táto tabuľka ukazuje vývoj priemerných dovozných cien z ČĽR. Počas skúmaného obdobia ceny klesli o 22 %. |
| --- | --- |

(85)

Táto tabuľka ukazuje vývoj priemerných dovozných cien z ČĽR. Počas skúmaného obdobia ceny klesli o 22 %.

| (86) | Porovnanie predajných cien na trhu Spoločenstva počas OP sa vykonalo porovnaním cien priemyselného odvetvia Spoločenstva s cenami vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine. Toto porovnanie sa vykonalo po odpočítaní rabatov a zliav. Ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva boli upravené na základe cien dodávok zo závodu a dovoznými cenami boli ceny CIF (náklady, poistenie, doprava) na hranici Spoločenstva. |
| --- | --- |

(86)

Porovnanie predajných cien na trhu Spoločenstva počas OP sa vykonalo porovnaním cien priemyselného odvetvia Spoločenstva s cenami vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine. Toto porovnanie sa vykonalo po odpočítaní rabatov a zliav. Ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva boli upravené na základe cien dodávok zo závodu a dovoznými cenami boli ceny CIF (náklady, poistenie, doprava) na hranici Spoločenstva.

| (87) | Porovnanie ukázalo, že počas OP boli dovozy príslušného výrobku predané v Spoločenstve za ceny, ktoré boli o 16,6 % nižšie, ako ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva, keď boli vyjadrené ako percento ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva. Z tejto úrovne predaja za nižšie ceny a vývoja cien priemyselného odvetvia Spoločenstva, ktorý je vysvetlený ďalej v texte, je jasné, že už došlo k podstatnému poklesu ceny. |
| --- | --- |

(87)

Porovnanie ukázalo, že počas OP boli dovozy príslušného výrobku predané v Spoločenstve za ceny, ktoré boli o 16,6 % nižšie, ako ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva, keď boli vyjadrené ako percento ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva. Z tejto úrovne predaja za nižšie ceny a vývoja cien priemyselného odvetvia Spoločenstva, ktorý je vysvetlený ďalej v texte, je jasné, že už došlo k podstatnému poklesu ceny.

5.   Stav priemyselného odvetvia Spoločenstva

| (88) | V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingových dovozov na priemyselné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo zhodnotenie všetkých hospodárskych činiteľov a ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav priemyselného odvetvia od roku 2001 (základný rok) do OP. |
| --- | --- |

(88)

V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia preskúmanie vplyvu dumpingových dovozov na priemyselné odvetvie Spoločenstva zahŕňalo zhodnotenie všetkých hospodárskych činiteľov a ukazovateľov, ktoré mali vplyv na stav priemyselného odvetvia od roku 2001 (základný rok) do OP.

| (89) | Údaje o priemyselnom odvetví Spoločenstva uvedené ďalej v texte predstavujú združené informácie o štyroch spolupracujúcich výrobcoch zo Spoločenstva. |
| --- | --- |

(89)

Údaje o priemyselnom odvetví Spoločenstva uvedené ďalej v texte predstavujú združené informácie o štyroch spolupracujúcich výrobcoch zo Spoločenstva.

5.1.   Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity

| (90) | Vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity je takýto:










  Indexy 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba (v tonách) | 100 | 88 | 89 | 91 |
| Výrobná kapacita (v tonách) | 100 | 90 | 84 | 84 |
| Využitie kapacity (%) | 100 | 98 | 106 | 108 |

(90)

Vývoj výroby, výrobnej kapacity a využitia kapacity je takýto:

Indexy 2001 = 100

2001

2002

2003

OP

Výroba (v tonách)

100

88

89

91

Výrobná kapacita (v tonách)

100

90

84

84

Využitie kapacity (%)

100

98

106

108

| (91) | Ako ukazuje táto tabuľka, výroba počas skúmaného obdobia poklesla o 9 %. Výrobná kapacita sa znížila o 16 % s cieľom znížiť náklady, čo viedlo k 8-percentnému zvýšeniu využitia kapacity. |
| --- | --- |

(91)

Ako ukazuje táto tabuľka, výroba počas skúmaného obdobia poklesla o 9 %. Výrobná kapacita sa znížila o 16 % s cieľom znížiť náklady, čo viedlo k 8-percentnému zvýšeniu využitia kapacity.

5.2.   Zásoby

| (92) | Nasledujúce údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby (v tonách) | | | | |
| Index 2001 = 100 | 100 | 109 | 105 | 108 |

(92)

Nasledujúce údaje predstavujú objem zásob na konci každého obdobia.

2001

2002

2003

OP

Zásoby (v tonách)

Index 2001 = 100

100

109

105

108

| (93) | Počas skúmaného obdobia zásoby vzrástli o 8 %. Je potrebné uviesť, že priemyselné odvetvie Spoločenstva obvykle vyrába príslušný výrobok na základe objednávky. V dôsledku toho bolo zistené, že úroveň zásob priemyselného odvetvia Spoločenstva nie je významným ukazovateľom na posúdenie stavu priemyselného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(93)

Počas skúmaného obdobia zásoby vzrástli o 8 %. Je potrebné uviesť, že priemyselné odvetvie Spoločenstva obvykle vyrába príslušný výrobok na základe objednávky. V dôsledku toho bolo zistené, že úroveň zásob priemyselného odvetvia Spoločenstva nie je významným ukazovateľom na posúdenie stavu priemyselného odvetvia Spoločenstva.

5.3.   Objem predaja, podiely na trhu, rast a priemerné jednotkové ceny v Spoločenstve

| (94) | Nasledujúce údaje predstavujú predaj priemyselného odvetvia Spoločenstva nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.










  Indexy 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem predaja (v tonách) | 100 | 97 | 99 | 100 |
| Podiel na trhu | 100 | 97 | 98 | 100 |
| Priemerné predajné ceny (EUR/t) | 100 | 98 | 89 | 89 |

(94)

Nasledujúce údaje predstavujú predaj priemyselného odvetvia Spoločenstva nezávislým zákazníkom v Spoločenstve.

Indexy 2001 = 100

2001

2002

2003

OP

Objem predaja (v tonách)

100

97

99

100

Podiel na trhu

100

97

98

100

Priemerné predajné ceny (EUR/t)

100

98

89

89

| (95) | Objemy predaja priemyselného odvetvia Spoločenstva a podiel na trhu boli počas sledovaného obdobia stabilné. To však bolo dosiahnuté iba na úkor zníženia priemerných predajných cien o 11 % v dôsledku preniknutia dumpingových dovozov na trh Spoločenstva. |
| --- | --- |

(95)

Objemy predaja priemyselného odvetvia Spoločenstva a podiel na trhu boli počas sledovaného obdobia stabilné. To však bolo dosiahnuté iba na úkor zníženia priemerných predajných cien o 11 % v dôsledku preniknutia dumpingových dovozov na trh Spoločenstva.

| (96) | Taktiež je potrebné poznamenať, že tento pokles priemerných cien o 11 % je v porovnaní s poklesom cien v hlavných segmentoch výrobkov podhodnotený. Príslušný výrobok sa používa v oceliarskom priemysle na výmurovku troch hlavných druhov zariadení; lejacích paniev, konvertorov a elektrických oblúkových pecí. Spočiatku sa čínske dovozy využívali najmä v segmente tehál s nízkou cenou, ktoré boli určené na lejacie panvy. Počas skúmaného obdobia však došlo k prenikaniu do segmentu konvertorov a do segmentu elektrických oblúkových pecí. Je potrebné maximálne zvýšiť využívanie konvertorov a elektrických oblúkových pecí, čo vyžaduje viac vysokokvalitných a drahých tehál na zvýšenie počtu tavieb pred výmenou výmurovky. Analýza charakteru predaja počas skúmaného obdobia ukázala, že priemyselné odvetvie Spoločenstva prešlo viac k nižšiemu objemu, ale do segmentov vyššej ceny, aby sa ubránilo pred tlakom čínskych dovozov. Majúc na pamäti tieto skutočnosti je jasné, že priemerné ceny niektorých jednotlivých druhov výrobku poklesli o viac ako 11 %. Napr. priemerná cena najväčšej skupiny tehál (obsahujúcich 9 % zvyškového uhlíka a taveného magnézia) poklesla počas skúmaného obdobia o 19 %. |
| --- | --- |

(96)

Taktiež je potrebné poznamenať, že tento pokles priemerných cien o 11 % je v porovnaní s poklesom cien v hlavných segmentoch výrobkov podhodnotený. Príslušný výrobok sa používa v oceliarskom priemysle na výmurovku troch hlavných druhov zariadení; lejacích paniev, konvertorov a elektrických oblúkových pecí. Spočiatku sa čínske dovozy využívali najmä v segmente tehál s nízkou cenou, ktoré boli určené na lejacie panvy. Počas skúmaného obdobia však došlo k prenikaniu do segmentu konvertorov a do segmentu elektrických oblúkových pecí. Je potrebné maximálne zvýšiť využívanie konvertorov a elektrických oblúkových pecí, čo vyžaduje viac vysokokvalitných a drahých tehál na zvýšenie počtu tavieb pred výmenou výmurovky. Analýza charakteru predaja počas skúmaného obdobia ukázala, že priemyselné odvetvie Spoločenstva prešlo viac k nižšiemu objemu, ale do segmentov vyššej ceny, aby sa ubránilo pred tlakom čínskych dovozov. Majúc na pamäti tieto skutočnosti je jasné, že priemerné ceny niektorých jednotlivých druhov výrobku poklesli o viac ako 11 %. Napr. priemerná cena najväčšej skupiny tehál (obsahujúcich 9 % zvyškového uhlíka a taveného magnézia) poklesla počas skúmaného obdobia o 19 %.

| (97) | Keďže priemyselné odvetvie Spoločenstva muselo čeliť narastajúcim dovozom, nemohlo rásť napriek zníženiu svojich priemerných cien. Naopak, bolo donútené znížiť výrobnú kapacitu a počet pracovných síl. |
| --- | --- |

(97)

Keďže priemyselné odvetvie Spoločenstva muselo čeliť narastajúcim dovozom, nemohlo rásť napriek zníženiu svojich priemerných cien. Naopak, bolo donútené znížiť výrobnú kapacitu a počet pracovných síl.

5.4.   Ziskovosť

| (98) | Uvedená ziskovosť je výnos z obratu (RoT) v zmysle predaja na trhu Spoločenstva. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovosť z predaja na trhu Spoločenstva (RoT) | 100 | 76 | 26 | 45 |

(98)

Uvedená ziskovosť je výnos z obratu (RoT) v zmysle predaja na trhu Spoločenstva.

2001

2002

2003

OP

Ziskovosť z predaja na trhu Spoločenstva (RoT)

100

76

26

45

| (99) | V období od roku 2001 do roku 2003 ziskovosť výrazne poklesla v dôsledku znížených cien a nárastu dumpingových dovozov z ČĽR v uvedenom období. Ziskovosť sa mierne zlepšila v OP, čo sa dosiahlo najmä znížením nákladov. Ďalej, hoci úroveň zisku počas OP bola nad zlomovým bodom, bola výrazne pod úrovňou, ktorá by sa mohla očakávať v prípade tohto typu priemyselného odvetvia v prípade, že by neexistovali dumpingové dovozy. Ako je vidno v roku 2001, keď dumpingové dovozy mali pomerne nízky podiel na trhu, úroveň zisku, ktorá sa mohla očakávať, by bola oveľa vyššia. |
| --- | --- |

(99)

V období od roku 2001 do roku 2003 ziskovosť výrazne poklesla v dôsledku znížených cien a nárastu dumpingových dovozov z ČĽR v uvedenom období. Ziskovosť sa mierne zlepšila v OP, čo sa dosiahlo najmä znížením nákladov. Ďalej, hoci úroveň zisku počas OP bola nad zlomovým bodom, bola výrazne pod úrovňou, ktorá by sa mohla očakávať v prípade tohto typu priemyselného odvetvia v prípade, že by neexistovali dumpingové dovozy. Ako je vidno v roku 2001, keď dumpingové dovozy mali pomerne nízky podiel na trhu, úroveň zisku, ktorá sa mohla očakávať, by bola oveľa vyššia.

5.5.   Návratnosť investícií, peňažný tok, investície a schopnosť zvyšovať kapitál

| (100) | Trendy v oblasti návratnosti investícií, peňažného toku a investícií sú uvedené v tejto tabuľke.










  Indexy 2001 = 100 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Návratnosť investícií | 100 | 85 | 50 | 52 |
| Peňažný tok | 100 | 81 | 55 | 60 |
| Investície | 100 | 75 | 131 | 134 |

(100)

Trendy v oblasti návratnosti investícií, peňažného toku a investícií sú uvedené v tejto tabuľke.

Indexy 2001 = 100

2001

2002

2003

OP

Návratnosť investícií

100

85

50

52

Peňažný tok

100

81

55

60

Investície

100

75

131

134

| (101) | Je potrebné uviesť, že údaje o trende v oblasti návratnosti investícií vyjadrujú v značnej miere už uvedené údaje o ziskovosti (výnos z obratu). Peňažný tok tiež ukazuje približne rovnaký trend, konkrétne pokles v období rokov 2001 až 2003 a mierne zlepšenie v OP. Klesajúca návratnosť investícií a peňažný tok sú dôsledkom toho, že priemerné predajné ceny klesali rýchlejšie ako priemerné náklady na predaný výrobok. |
| --- | --- |

(101)

Je potrebné uviesť, že údaje o trende v oblasti návratnosti investícií vyjadrujú v značnej miere už uvedené údaje o ziskovosti (výnos z obratu). Peňažný tok tiež ukazuje približne rovnaký trend, konkrétne pokles v období rokov 2001 až 2003 a mierne zlepšenie v OP. Klesajúca návratnosť investícií a peňažný tok sú dôsledkom toho, že priemerné predajné ceny klesali rýchlejšie ako priemerné náklady na predaný výrobok.

| (102) | Priemyselné odvetvie Spoločenstva zvýšilo svoje investície. Išlo skôr o investície určené na nahradenie výrobných a strojových zariadení, než o investície do nových výrobných zariadení. |
| --- | --- |

(102)

Priemyselné odvetvie Spoločenstva zvýšilo svoje investície. Išlo skôr o investície určené na nahradenie výrobných a strojových zariadení, než o investície do nových výrobných zariadení.

| (103) | Schopnosť priemyselného odvetvia Spoločenstva zvyšovať kapitál, buď od vonkajších poskytovateľov financií alebo materských spoločností, však nebola vážne ovplyvnená počas sledovaného obdobia, pretože spoločnosti patria do väčších skupín. Schopnosť zvýšiť kapitál je teda posudzovaná hlavne na základe sily skupiny, a nie nutne na základe zásluh príslušného podnikateľského sektora. Preto sa zdá, že tento faktor nie je pre toto prešetrovanie významný. |
| --- | --- |

(103)

Schopnosť priemyselného odvetvia Spoločenstva zvyšovať kapitál, buď od vonkajších poskytovateľov financií alebo materských spoločností, však nebola vážne ovplyvnená počas sledovaného obdobia, pretože spoločnosti patria do väčších skupín. Schopnosť zvýšiť kapitál je teda posudzovaná hlavne na základe sily skupiny, a nie nutne na základe zásluh príslušného podnikateľského sektora. Preto sa zdá, že tento faktor nie je pre toto prešetrovanie významný.

5.6.   Zamestnanosť, produktivita a mzdy

| (104) | Ako je vidno, priemyselné odvetvie Spoločenstva znížilo počet svojich zamestnancov v období od roku 2001 do OP. Zvýšenie v období od roku 2003 do OP možno vysvetliť zvýšenou výrobou. Počas daného obdobia bola produktivita prevažne stabilná. |
| --- | --- |

(104)

Ako je vidno, priemyselné odvetvie Spoločenstva znížilo počet svojich zamestnancov v období od roku 2001 do OP. Zvýšenie v období od roku 2003 do OP možno vysvetliť zvýšenou výrobou. Počas daného obdobia bola produktivita prevažne stabilná.

| (105) | V roku 2002 mzdy výrazne poklesli, ale zostali stabilné až do OP. Bol to dôsledok programu reštrukturalizácie v uvedenom roku, ako vyplýva z už uvedených trendov výroby a zamestnanosti. |
| --- | --- |

(105)

V roku 2002 mzdy výrazne poklesli, ale zostali stabilné až do OP. Bol to dôsledok programu reštrukturalizácie v uvedenom roku, ako vyplýva z už uvedených trendov výroby a zamestnanosti.

5.7.   Veľkosť skutočného rozpätia dumpingu

| (106) | Dumpingové rozpätia sú uvedené v časti venovanej dumpingu. Tieto stanovené rozpätia sú jasne nad de minimis. Ďalej, vzhľadom na objem a cenu dumpingových dovozov, sa vplyv skutočného rozpätia dumpingu nemôže považovať za zanedbateľný. |
| --- | --- |

(106)

Dumpingové rozpätia sú uvedené v časti venovanej dumpingu. Tieto stanovené rozpätia sú jasne nad de minimis. Ďalej, vzhľadom na objem a cenu dumpingových dovozov, sa vplyv skutočného rozpätia dumpingu nemôže považovať za zanedbateľný.

5.8.   Vplyvy minulého dumpingu alebo subvencovania

| (107) | Priemyselné odvetvie Spoločenstva sa nezotavuje s vplyvov minulého dumpingu, ani subvencovania, keďže sa predtým neuskutočnili žiadne takéto prešetrovania. |
| --- | --- |

(107)

Priemyselné odvetvie Spoločenstva sa nezotavuje s vplyvov minulého dumpingu, ani subvencovania, keďže sa predtým neuskutočnili žiadne takéto prešetrovania.

5.9.   Záver o ujme

| (108) | Je potrebné pripomenúť, že kým objemy predaja a podiel na trhu Spoločenstva boli pomerne stabilné, priemyselné odvetvie Spoločenstva trpelo v sledovanom období poklesom priemerných cien o 11 % napriek rozvinutiu sortimentu výrobkov smerom k cenovo vyšším druhom výrobkov. Napriek zníženiu nákladov sa úroveň zisku výrazne znížila, čo malo za následok, že zisk v OP bol 55 % pod úrovňou v roku 2001, a bol podstatne pod úrovňou zisku, ktorá by sa mohla očakávať, keby neexistovali dumpingové dovozy. |
| --- | --- |

(108)

Je potrebné pripomenúť, že kým objemy predaja a podiel na trhu Spoločenstva boli pomerne stabilné, priemyselné odvetvie Spoločenstva trpelo v sledovanom období poklesom priemerných cien o 11 % napriek rozvinutiu sortimentu výrobkov smerom k cenovo vyšším druhom výrobkov. Napriek zníženiu nákladov sa úroveň zisku výrazne znížila, čo malo za následok, že zisk v OP bol 55 % pod úrovňou v roku 2001, a bol podstatne pod úrovňou zisku, ktorá by sa mohla očakávať, keby neexistovali dumpingové dovozy.

| (109) | Úpadok priemyselného odvetvia Spoločenstva počas sledovaného obdobia potvrdzuje aj znížená výroba a výrobná kapacita, pokles miezd a zamestnanosti, návratnosť investícií, peňažný tok a nedostatok rastu napriek zníženiu priemerných cien o 11 %. |
| --- | --- |

(109)

Úpadok priemyselného odvetvia Spoločenstva počas sledovaného obdobia potvrdzuje aj znížená výroba a výrobná kapacita, pokles miezd a zamestnanosti, návratnosť investícií, peňažný tok a nedostatok rastu napriek zníženiu priemerných cien o 11 %.

| (110) | Uvedený negatívny vývoj nastal v čase pomerne stabilnej produktivity, zvýšených investícií a zlepšeného využitia kapacity. Vývoj v oblasti zásob a schopnosť zvyšovať kapitál sa nepovažovali za významné faktory z už vysvetlených dôvodov. |
| --- | --- |

(110)

Uvedený negatívny vývoj nastal v čase pomerne stabilnej produktivity, zvýšených investícií a zlepšeného využitia kapacity. Vývoj v oblasti zásob a schopnosť zvyšovať kapitál sa nepovažovali za významné faktory z už vysvetlených dôvodov.

| (111) | Po zohľadnení všetkých týchto ukazovateľov sa predbežne dospelo k záveru, že priemyselné odvetvie Spoločenstva utrpelo počas OP závažnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia. |
| --- | --- |

(111)

Po zohľadnení všetkých týchto ukazovateľov sa predbežne dospelo k záveru, že priemyselné odvetvie Spoločenstva utrpelo počas OP závažnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia.

D.   PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI

1.   Úvodná poznámka

| (112) | Komisia tiež skúmala, či existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Okrem dumpingových dovozov boli preskúmané aj iné známe faktory, ktoré mohli súčasne poškodiť priemyselné odvetvie Spoločenstva, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripísala dumpingovým dovozom. |
| --- | --- |

(112)

Komisia tiež skúmala, či existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z ČĽR a ujmou, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Okrem dumpingových dovozov boli preskúmané aj iné známe faktory, ktoré mohli súčasne poškodiť priemyselné odvetvie Spoločenstva, aby sa možná ujma spôsobená týmito inými faktormi nepripísala dumpingovým dovozom.

2.   Vplyv dovozu z ČĽR

| (113) | Je potrebné pripomenúť, že objem dovozu z ČĽR vzrástol asi o 150 % a jeho podiel na trhu vzrástol počas sledovaného obdobia o 118 %. Okrem toho už bolo vysvetlené v odôvodnení 85, že dovozné ceny z ČĽR poklesli o 22 % a že došlo k predaju za výrazne nižšie ceny (pozri odôvodnenie 87). Priemyselné odvetvie Spoločenstva reagovalo na tieto dovozy zachovaním svojho objemu predaja (aby nedošlo k ohrozeniu úspor z rozsahu), ale muselo výrazne znížiť svoje ceny. Tento pokles cien viedol okrem iného k 55-percentnému poklesu ziskovosti. Táto ziskovosť je výrazne pod úrovňou očakávanou od tohto typu priemyselného odvetvia a už sa nedá viac udržať. |
| --- | --- |

(113)

Je potrebné pripomenúť, že objem dovozu z ČĽR vzrástol asi o 150 % a jeho podiel na trhu vzrástol počas sledovaného obdobia o 118 %. Okrem toho už bolo vysvetlené v odôvodnení 85, že dovozné ceny z ČĽR poklesli o 22 % a že došlo k predaju za výrazne nižšie ceny (pozri odôvodnenie 87). Priemyselné odvetvie Spoločenstva reagovalo na tieto dovozy zachovaním svojho objemu predaja (aby nedošlo k ohrozeniu úspor z rozsahu), ale muselo výrazne znížiť svoje ceny. Tento pokles cien viedol okrem iného k 55-percentnému poklesu ziskovosti. Táto ziskovosť je výrazne pod úrovňou očakávanou od tohto typu priemyselného odvetvia a už sa nedá viac udržať.

3.   Vplyv na dovoz z tretích krajín

| (114) | Je veľmi nepravdepodobné, že dovoz pochádzajúci z iných tretích krajín, než z Čínskej ľudovej republiky, z Kórejskej republiky alebo Brazílie, by mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Podiel nečínskeho dovozu na trhu v OP predstavoval iba asi 3 %. Okrem toho priemerné ceny dovozov z Kórejskej republiky a Brazílie (t. j. krajiny, z ktorých pochádzajú najväčšie objemy nečínskych dovozov), boli v prípade Kórejskej republiky o 25 % a v prípade Brazílie o 47 % vyššie, ako ceny dovozov pochádzajúcich z ČĽR. Z ich podielu na trhu a pomerne vysokých cenových úrovní je preto možné usudzovať, že tieto krajiny prispeli k utrpenej ujme vo veľmi malej miere, ak vôbec v nejakej. |
| --- | --- |

(114)

Je veľmi nepravdepodobné, že dovoz pochádzajúci z iných tretích krajín, než z Čínskej ľudovej republiky, z Kórejskej republiky alebo Brazílie, by mohol prispieť k ujme, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Podiel nečínskeho dovozu na trhu v OP predstavoval iba asi 3 %. Okrem toho priemerné ceny dovozov z Kórejskej republiky a Brazílie (t. j. krajiny, z ktorých pochádzajú najväčšie objemy nečínskych dovozov), boli v prípade Kórejskej republiky o 25 % a v prípade Brazílie o 47 % vyššie, ako ceny dovozov pochádzajúcich z ČĽR. Z ich podielu na trhu a pomerne vysokých cenových úrovní je preto možné usudzovať, že tieto krajiny prispeli k utrpenej ujme vo veľmi malej miere, ak vôbec v nejakej.

4.   Vplyv hospodárskej súťaže medzi výrobcami v Spoločenstve a nevyužitej kapacity

| (115) | Niektoré zúčastnené strany tvrdili, že nevyužitá kapacita v rámci priemyslu žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve prinútila priemyselné odvetvie Spoločenstva konkurovať znížením cien na poškodzujúcu úroveň. Úrovne využitia kapacity, zistené prešetrovaním počas skúmaného obdobia a v indexovanej podobe uvedené v odôvodnení 90 však nepodporili toto tvrdenie. Preukázali skôr, že úrovne kapacity sú podobné úrovniam oceliarskeho priemyslu a úrovniam iných podobných priemyselných odvetví. Keďže je však jasné, že kapacity sa znížili a ceny poklesli, išlo najmä o reakciu na zvýšené dumpingové dovozy z ČĽR. Komisia tiež poznamenáva, že hlavná reštrukturalizácia priemyslu žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve už prebehla koncom 90-tych rokov. |
| --- | --- |

(115)

Niektoré zúčastnené strany tvrdili, že nevyužitá kapacita v rámci priemyslu žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve prinútila priemyselné odvetvie Spoločenstva konkurovať znížením cien na poškodzujúcu úroveň. Úrovne využitia kapacity, zistené prešetrovaním počas skúmaného obdobia a v indexovanej podobe uvedené v odôvodnení 90 však nepodporili toto tvrdenie. Preukázali skôr, že úrovne kapacity sú podobné úrovniam oceliarskeho priemyslu a úrovniam iných podobných priemyselných odvetví. Keďže je však jasné, že kapacity sa znížili a ceny poklesli, išlo najmä o reakciu na zvýšené dumpingové dovozy z ČĽR. Komisia tiež poznamenáva, že hlavná reštrukturalizácia priemyslu žiaruvzdorných materiálov v Spoločenstve už prebehla koncom 90-tych rokov.

5.   Vplyv vývoja v rámci oceliarskeho priemyslu

| (116) | Tvrdilo sa, že technický pokrok, ktorého výsledkom sú tehly s dlhšou životnosťou a účinnejší proces výroby ocele, spôsobil ujmu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Počas prešetrovania rôzni výrobcovia ocele zdôrazňovali, že vďaka technickému pokroku spotreba magnéziových tehál na tonu vyrobenej ocele poklesla. | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výroba ocele v EÚ 25 (v kilotonách) | 180 531 | 180 758 | 183 441 | 185 197 |
| Spotreba magnéziových tehál v EÚ 25 (v tonách) | 399 563 | 397 203 | 401 499 | 400 638 |
| Využitie tehál vo výrobe ocele (v tonách na kilotonu) | 2,21 | 2,20 | 2,19 | 2,16 |

(116)

Tvrdilo sa, že technický pokrok, ktorého výsledkom sú tehly s dlhšou životnosťou a účinnejší proces výroby ocele, spôsobil ujmu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. Počas prešetrovania rôzni výrobcovia ocele zdôrazňovali, že vďaka technickému pokroku spotreba magnéziových tehál na tonu vyrobenej ocele poklesla.

2001

2002

2003

OP

Výroba ocele v EÚ 25 (v kilotonách)

180 531

180 758

183 441

185 197

Spotreba magnéziových tehál v EÚ 25 (v tonách)

399 563

397 203

401 499

400 638

Využitie tehál vo výrobe ocele (v tonách na kilotonu)

2,21

2,20

2,19

2,16

Táto tabuľka ukazuje, že podiel magnéziových tehál používaných vo výrobe ocele predstavuje iba asi 2 %. Pokles tejto malej hodnoty by nevysvetlil zníženie predajných cien a ziskovosti, ako bolo vysvetlené v oddiele o ujme. Komisia sa preto domnieva, že účinok lepšej technickej kvality tehál nemohol byť významnou príčinou ujmy, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva.

| (117) | Počas prešetrovania sa zistilo, že niektorí výrobcovia ocele si naďalej vyrábajú určité magnéziové tehly. Nezistil sa však žiadny náznak toho, že sa takáto prax počas sledovaného obdobia rozšírila. Ďalej, keďže žiadna oceliarska spoločnosť nespolupracovala ako výrobca magnéziových tehál, bolo jasné, že tento sektor výroby nemal žiaden vplyv na hospodársky stav priemyselného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(117)

Počas prešetrovania sa zistilo, že niektorí výrobcovia ocele si naďalej vyrábajú určité magnéziové tehly. Nezistil sa však žiadny náznak toho, že sa takáto prax počas sledovaného obdobia rozšírila. Ďalej, keďže žiadna oceliarska spoločnosť nespolupracovala ako výrobca magnéziových tehál, bolo jasné, že tento sektor výroby nemal žiaden vplyv na hospodársky stav priemyselného odvetvia Spoločenstva.

6.   Vplyv zmeny kurzu mien

| (118) | Ďalším činiteľom, o ktorom sa tvrdilo, že spôsobil ujmu, je výmenný kurz dolára voči euru. Ide o potenciálne dôležitý činiteľ, keďže čínska mena renminbi je už mnoho rokov naviazaná na dolár a tvrdí sa, že výkyvy v sadzbách dolár/euro spôsobili, že sa vývoz do Spoločenstva stal pre čínskych výrobcov atraktívnejší. |
| --- | --- |

(118)

Ďalším činiteľom, o ktorom sa tvrdilo, že spôsobil ujmu, je výmenný kurz dolára voči euru. Ide o potenciálne dôležitý činiteľ, keďže čínska mena renminbi je už mnoho rokov naviazaná na dolár a tvrdí sa, že výkyvy v sadzbách dolár/euro spôsobili, že sa vývoz do Spoločenstva stal pre čínskych výrobcov atraktívnejší.

| (119) | Pokles dolára v porovnaní s eurom však nebol vždy spojený s nárastom dovozu. Pokles výmenného kurzu začal v júni 2002, zatiaľ čo dovoz začal významne narastať v roku 2001. Ďalej, je potrebné uviesť, že sadzby za dopravu z ČĽR do Spoločenstva sa v sledovanom období výrazne zvýšili. Ak dovoz z ČĽR rástol jednoducho v dôsledku toho, že výkyvy výmenného kurzu vytvorili lepšie trhové podmienky, potom by sa mohlo tiež očakávať, že dovoz by poklesol, alebo by sa prinajmenšom stabilizoval, ak by takéto menové výkyvy boli kompenzované zvýšenými dopravnými sadzbami. Hoci k tejto kompenzácii naozaj došlo (v posledných 15 mesiacoch sledovaného obdobia sa dopravné sadzby zvýšili o asi 25 % (zdroj P&O Nedlloyd), dovoz napriek tomu naďalej rástol. |
| --- | --- |

(119)

Pokles dolára v porovnaní s eurom však nebol vždy spojený s nárastom dovozu. Pokles výmenného kurzu začal v júni 2002, zatiaľ čo dovoz začal významne narastať v roku 2001. Ďalej, je potrebné uviesť, že sadzby za dopravu z ČĽR do Spoločenstva sa v sledovanom období výrazne zvýšili. Ak dovoz z ČĽR rástol jednoducho v dôsledku toho, že výkyvy výmenného kurzu vytvorili lepšie trhové podmienky, potom by sa mohlo tiež očakávať, že dovoz by poklesol, alebo by sa prinajmenšom stabilizoval, ak by takéto menové výkyvy boli kompenzované zvýšenými dopravnými sadzbami. Hoci k tejto kompenzácii naozaj došlo (v posledných 15 mesiacoch sledovaného obdobia sa dopravné sadzby zvýšili o asi 25 % (zdroj P&O Nedlloyd), dovoz napriek tomu naďalej rástol.

| (120) | Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že vplyv zmeny kurzu mien mohol len ťažko prispieť k ujme, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(120)

Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že vplyv zmeny kurzu mien mohol len ťažko prispieť k ujme, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva.

7.   Vplyv dovozu priemyselného odvetvia Spoločenstva do Spoločenstva

| (121) | Niektoré zúčastnené strany tiež tvrdili, že ujmu si spôsobilo priemyselné odvetvie Spoločenstva samo, pretože dovážalo príslušný výrobok aj z ČĽR. Je potrebné pripomenúť, že spoločnosť RHI, ktorá je zahrnutá do priemyselného odvetvia Spoločenstva, doviezla počas OP 5 % zo svojho celkového objemu predaja v Spoločenstve. Podiel dovozu a cenový rozdiel v prípade tohto dovozu však boli v porovnaní s predajom v Spoločenstve pomerne malé a nemohli mať významný vplyv na trh. |
| --- | --- |

(121)

Niektoré zúčastnené strany tiež tvrdili, že ujmu si spôsobilo priemyselné odvetvie Spoločenstva samo, pretože dovážalo príslušný výrobok aj z ČĽR. Je potrebné pripomenúť, že spoločnosť RHI, ktorá je zahrnutá do priemyselného odvetvia Spoločenstva, doviezla počas OP 5 % zo svojho celkového objemu predaja v Spoločenstve. Podiel dovozu a cenový rozdiel v prípade tohto dovozu však boli v porovnaní s predajom v Spoločenstve pomerne malé a nemohli mať významný vplyv na trh.

8.   Vplyv vývozu priemyselného odvetvia Spoločenstva

| (122) | Počas OP asi 27 % objemu výroby priemyselného odvetvia Spoločenstva bolo vyvezených mimo Spoločenstva. Objem vývozu poklesol počas tohto obdobia iba mierne. Ziskovosť týchto vývozov však bola vyššia ako predaj na trhu Spoločenstva a nedá sa povedať, že by mala negatívny vplyv na ujmu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(122)

Počas OP asi 27 % objemu výroby priemyselného odvetvia Spoločenstva bolo vyvezených mimo Spoločenstva. Objem vývozu poklesol počas tohto obdobia iba mierne. Ziskovosť týchto vývozov však bola vyššia ako predaj na trhu Spoločenstva a nedá sa povedať, že by mala negatívny vplyv na ujmu, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva.

9.   Záver o príčinných súvislostiach

| (123) | Je potrebné pripomenúť, že v tomto prípade je ujmou najmä pokles ceny spôsobujúci zníženie ziskovosti. Majúc na pamäti, že rýchlo narastajúci dovoz z ČĽR značne znížil ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva, neexistuje žiadny náznak toho, že uvedené ďalšie faktory mohli byť významnou príčinou závažnej ujmy, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. V priebehu prešetrovania neboli zistené žiadne iné faktory, ktoré by mohli spôsobiť závažnú ujmu. |
| --- | --- |

(123)

Je potrebné pripomenúť, že v tomto prípade je ujmou najmä pokles ceny spôsobujúci zníženie ziskovosti. Majúc na pamäti, že rýchlo narastajúci dovoz z ČĽR značne znížil ceny priemyselného odvetvia Spoločenstva, neexistuje žiadny náznak toho, že uvedené ďalšie faktory mohli byť významnou príčinou závažnej ujmy, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. V priebehu prešetrovania neboli zistené žiadne iné faktory, ktoré by mohli spôsobiť závažnú ujmu.

| (124) | Na základe opísanej analýzy vplyvov všetkých známych faktorov na stav priemyselného odvetvia Spoločenstva sa dospelo k predbežnému záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z ČĽR a závažnou ujmou, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva. |
| --- | --- |

(124)

Na základe opísanej analýzy vplyvov všetkých známych faktorov na stav priemyselného odvetvia Spoločenstva sa dospelo k predbežnému záveru, že existuje príčinná súvislosť medzi dumpingovými dovozmi z ČĽR a závažnou ujmou, ktorú utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva.

E.   ZÁUJEM SPOLOČENSTVA

1.   Všeobecné úvahy

| (125) | Komisia skúmala, či existujú presvedčivé dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že by nebolo v záujme Spoločenstva zaviesť antidumpingové clá na dovoz z príslušnej krajiny. Komisia zaslala dotazníky dovozcom, priemyselným spotrebiteľom a dodávateľom. Odpovede na dotazník boli doručené od 14 spotrebiteľov, piatich dodávateľov a troch nespriaznených dovozcov. |
| --- | --- |

(125)

Komisia skúmala, či existujú presvedčivé dôvody, ktoré by mohli viesť k záveru, že by nebolo v záujme Spoločenstva zaviesť antidumpingové clá na dovoz z príslušnej krajiny. Komisia zaslala dotazníky dovozcom, priemyselným spotrebiteľom a dodávateľom. Odpovede na dotazník boli doručené od 14 spotrebiteľov, piatich dodávateľov a troch nespriaznených dovozcov.

| (126) | Na základe informácií získaných od spolupracujúcich strán sa dospelo k týmto záverom. |
| --- | --- |

(126)

Na základe informácií získaných od spolupracujúcich strán sa dospelo k týmto záverom.

2.   Záujem priemyselného odvetvia Spoločenstva

| (127) | Je potrebné pripomenúť, že priemyselné odvetvie Spoločenstva tvorili štyria výrobcovia zamestnávajúci asi 800 pracovníkov vo výrobe a predaji príslušného výrobku. Je potrebné tiež pripomenúť, že uvedené hospodárske ukazovatele priemyselného odvetvia Spoločenstva poukázali na zhoršujúce sa finančné výsledky počas sledovaného obdobia. Napriek miernemu zlepšeniu počas OP priemyselné odvetvie Spoločenstva nemohlo dosiahnuť uspokojivý finančný stav v dôsledku dovozov z ČĽR. |
| --- | --- |

(127)

Je potrebné pripomenúť, že priemyselné odvetvie Spoločenstva tvorili štyria výrobcovia zamestnávajúci asi 800 pracovníkov vo výrobe a predaji príslušného výrobku. Je potrebné tiež pripomenúť, že uvedené hospodárske ukazovatele priemyselného odvetvia Spoločenstva poukázali na zhoršujúce sa finančné výsledky počas sledovaného obdobia. Napriek miernemu zlepšeniu počas OP priemyselné odvetvie Spoločenstva nemohlo dosiahnuť uspokojivý finančný stav v dôsledku dovozov z ČĽR.

| (128) | Ak by sa nezaviedli opatrenia, je jasné, že stále viac výrobných prevádzok v Spoločenstve sa bude zatvárať a že oceliarske spoločnosti budú stále viac nútené spoliehať sa na čínsku výrobu. V súčasnosti je na svete málo výrobných závodov a prevažná väčšina surovín (najmä oxid horečnatý) sa nachádza v ČĽR. V iných tretích krajinách preto neexistujú žiadne veľké zdroje dodávok. Na druhej strane by na základe už uvedených skutočností priemyselné odvetvie Spoločenstva jasne ťažilo z prijatia antidumpingových opatrení. |
| --- | --- |

(128)

Ak by sa nezaviedli opatrenia, je jasné, že stále viac výrobných prevádzok v Spoločenstve sa bude zatvárať a že oceliarske spoločnosti budú stále viac nútené spoliehať sa na čínsku výrobu. V súčasnosti je na svete málo výrobných závodov a prevažná väčšina surovín (najmä oxid horečnatý) sa nachádza v ČĽR. V iných tretích krajinách preto neexistujú žiadne veľké zdroje dodávok. Na druhej strane by na základe už uvedených skutočností priemyselné odvetvie Spoločenstva jasne ťažilo z prijatia antidumpingových opatrení.

| (129) | Predbežne sa preto dospelo k záveru, že antidumpingové opatrenia by boli v záujme priemyselného odvetvia Spoločenstva. |
| --- | --- |

(129)

Predbežne sa preto dospelo k záveru, že antidumpingové opatrenia by boli v záujme priemyselného odvetvia Spoločenstva.

3.   Záujem nespriaznených dovozcov

| (130) | Štyri spoločnosti vyplnili dotazník za nespriaznených dovozcov, hoci iba dvaja z nich dovážali príslušný výrobok počas OP. Spolupracujúci dovozcovia namietali proti zavedeniu opatrení a tvrdili, že v Spoločenstve je len niekoľko veľkých výrobcov žiaruvzdorných materiálov a že dovoz čínskych tehál posilňuje hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva. Ak by sa zaviedli opatrenia a zvýšili ceny, čínske spoločnosti by mohli znížiť predaj do Spoločenstva a dovozcovia by utrpeli straty v dôsledku zníženého obchodu a zníženej ziskovosti. |
| --- | --- |

(130)

Štyri spoločnosti vyplnili dotazník za nespriaznených dovozcov, hoci iba dvaja z nich dovážali príslušný výrobok počas OP. Spolupracujúci dovozcovia namietali proti zavedeniu opatrení a tvrdili, že v Spoločenstve je len niekoľko veľkých výrobcov žiaruvzdorných materiálov a že dovoz čínskych tehál posilňuje hospodársku súťaž na trhu Spoločenstva. Ak by sa zaviedli opatrenia a zvýšili ceny, čínske spoločnosti by mohli znížiť predaj do Spoločenstva a dovozcovia by utrpeli straty v dôsledku zníženého obchodu a zníženej ziskovosti.

| (131) | Jeden dovozca namietal, že možno bude musieť zatvoriť svoju firmu, ktorá zamestnáva 8 pracovníkov, keďže príslušný výrobok má hlavný podiel na jeho podnikateľskej činnosti. Účelom antidumpingových opatrení však nie je ani zakázať dovoz, ani brániť činnosti dovozcov v Spoločenstve. Pokiaľ navrhované opatrenia ovplyvňujú iba relatívne malú časť z celkových nákladov oceliarskeho priemyselného odvetvia Spoločenstva a pokiaľ existujú obchodné vzťahy medzi čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a užívateľmi Spoločenstva, založené na osobitných technických požiadavkách, je pravdepodobné, že tradičná podnikateľská činnosť dovozcov bude pokračovať, aj keď sa zavedú antidumpingové opatrenia proti dumpingovým dovozom. |
| --- | --- |

(131)

Jeden dovozca namietal, že možno bude musieť zatvoriť svoju firmu, ktorá zamestnáva 8 pracovníkov, keďže príslušný výrobok má hlavný podiel na jeho podnikateľskej činnosti. Účelom antidumpingových opatrení však nie je ani zakázať dovoz, ani brániť činnosti dovozcov v Spoločenstve. Pokiaľ navrhované opatrenia ovplyvňujú iba relatívne malú časť z celkových nákladov oceliarskeho priemyselného odvetvia Spoločenstva a pokiaľ existujú obchodné vzťahy medzi čínskymi vyvážajúcimi výrobcami a užívateľmi Spoločenstva, založené na osobitných technických požiadavkách, je pravdepodobné, že tradičná podnikateľská činnosť dovozcov bude pokračovať, aj keď sa zavedú antidumpingové opatrenia proti dumpingovým dovozom.

| (132) | Ďalej sa zistilo, že druhý dovozca by nemohol trpieť závažnými dôsledkami, ak by sa zaviedli opatrenia, keďže príslušný výrobok tvorí oveľa menej ako 1 % celkového obratu spoločnosti. |
| --- | --- |

(132)

Ďalej sa zistilo, že druhý dovozca by nemohol trpieť závažnými dôsledkami, ak by sa zaviedli opatrenia, keďže príslušný výrobok tvorí oveľa menej ako 1 % celkového obratu spoločnosti.

4.   Záujem dodávateľov

| (133) | Dodávatelia, ktorí spolupracovali počas prešetrovania, podporovali konanie. Dve spoločnosti, ktoré dodávajú priemyselnému odvetviu Spoločenstva hlavnú surovinu na výrobu magnéziových tehál – vypálený magnezit – tvrdili, že už pred niekoľkými rokmi museli prestať dodávať priemyslu žiaruvzdorných materiálov surovinu, pretože čínska surovina a neskôr aj čínske magnéziové tehly vstúpili na trh. |
| --- | --- |

(133)

Dodávatelia, ktorí spolupracovali počas prešetrovania, podporovali konanie. Dve spoločnosti, ktoré dodávajú priemyselnému odvetviu Spoločenstva hlavnú surovinu na výrobu magnéziových tehál – vypálený magnezit – tvrdili, že už pred niekoľkými rokmi museli prestať dodávať priemyslu žiaruvzdorných materiálov surovinu, pretože čínska surovina a neskôr aj čínske magnéziové tehly vstúpili na trh.

5.   Záujem spotrebiteľov

5.1.   Úvodná poznámka

| (134) | 14 spotrebiteľských spoločností, t. j. výrobcovia ocele, poskytli v dotazníku odpovede a ďalší výrobca a Wirtschaftsvereinigung Stahl (Nemecké oceliarske združenie) predložili tvrdenia. Jeden ďalší spotrebiteľ vyjadril podporu sťažnosti priemyselného odvetvia Spoločenstva, ale všetky ostatné oceliarske spoločnosti sa postavili proti zavedeniu antidumpingových opatrení. Spotrebiteľské spoločnosti zastupovali celkovo asi 38 % spotreby magnéziových tehál v Spoločenstve. |
| --- | --- |

(134)

14 spotrebiteľských spoločností, t. j. výrobcovia ocele, poskytli v dotazníku odpovede a ďalší výrobca a Wirtschaftsvereinigung Stahl (Nemecké oceliarske združenie) predložili tvrdenia. Jeden ďalší spotrebiteľ vyjadril podporu sťažnosti priemyselného odvetvia Spoločenstva, ale všetky ostatné oceliarske spoločnosti sa postavili proti zavedeniu antidumpingových opatrení. Spotrebiteľské spoločnosti zastupovali celkovo asi 38 % spotreby magnéziových tehál v Spoločenstve.

5.2.   Vysoko citlivý výrobok

| (135) | Žiaruvzdorné materiály predstavujú strategicky veľmi dôležitý materiál pre oceliarsky priemysel. Všetka oceľ, ktorú tento priemysel vyrába, prechádza cez konvertory, pece a lejacie panvy, ktoré sú vymurované magnéziovými tehlami. Poruchy žiaruvzdorného materiálu by preto mohli mať závažný vplyv v dôsledku prerušenia výroby, opráv a na bezpečnosť. Vysoká kvalita, t. j. dlhotrvácne tehly, a dobrá technická podpora sú preto pre tento druh výrobku veľmi dôležitým činiteľom. Z dôvodu týchto vysoko technických požiadaviek si vybudovanie dodávateľského vzťahu vyžaduje veľmi dlhý čas, vysoké investície a výskum. Prechod od jedného čínskeho výrobcu k inému výrobcovi by bol tiež veľmi ťažký. Výrobcovia ocele tvrdia, že s čínskymi výrobcami a ich dovozcami do Spoločenstva dosiahli v ostatných dvoch rokoch dobrý pokrok, najmä preto, že sa zlepšila účinnosť a realizovali sa inovácie. |
| --- | --- |

(135)

Žiaruvzdorné materiály predstavujú strategicky veľmi dôležitý materiál pre oceliarsky priemysel. Všetka oceľ, ktorú tento priemysel vyrába, prechádza cez konvertory, pece a lejacie panvy, ktoré sú vymurované magnéziovými tehlami. Poruchy žiaruvzdorného materiálu by preto mohli mať závažný vplyv v dôsledku prerušenia výroby, opráv a na bezpečnosť. Vysoká kvalita, t. j. dlhotrvácne tehly, a dobrá technická podpora sú preto pre tento druh výrobku veľmi dôležitým činiteľom. Z dôvodu týchto vysoko technických požiadaviek si vybudovanie dodávateľského vzťahu vyžaduje veľmi dlhý čas, vysoké investície a výskum. Prechod od jedného čínskeho výrobcu k inému výrobcovi by bol tiež veľmi ťažký. Výrobcovia ocele tvrdia, že s čínskymi výrobcami a ich dovozcami do Spoločenstva dosiahli v ostatných dvoch rokoch dobrý pokrok, najmä preto, že sa zlepšila účinnosť a realizovali sa inovácie.

| (136) | Oponujúce spoločnosti majú preto obavy, že by vzniklo vážne riziko nedostatku vysokokvalitných tehál s primeranou technickou podporou. Majú obavy z toho, že ak by sa zaviedli opatrenia, čínski výrobcovia by opustili trh Spoločenstva. Okrem toho hlavné zásoby magnezitu, ktorý predstavuje hlavnú surovinu na výrobu magnéziových tehál, sa nachádzajú v ČĽR. Oceliarsky priemysel sa preto obáva, že jeho vzťahy s čínskymi dodávateľmi surovín by sa mohli narušiť. |
| --- | --- |

(136)

Oponujúce spoločnosti majú preto obavy, že by vzniklo vážne riziko nedostatku vysokokvalitných tehál s primeranou technickou podporou. Majú obavy z toho, že ak by sa zaviedli opatrenia, čínski výrobcovia by opustili trh Spoločenstva. Okrem toho hlavné zásoby magnezitu, ktorý predstavuje hlavnú surovinu na výrobu magnéziových tehál, sa nachádzajú v ČĽR. Oceliarsky priemysel sa preto obáva, že jeho vzťahy s čínskymi dodávateľmi surovín by sa mohli narušiť.

| (137) | Ako už bolo uvedené, účelom antidumpingových opatrení nie je ani zakázať dovoz, ani obmedzovať činnosti výrobcov ocele. Nepoškodzujúce dovozy by teda mohli naďalej vstupovať na trh Spoločenstva. Vzťahy vybudované s čínskymi vývozcami by preto mohli pokračovať, dokonca aj vtedy, ak sa zavedú antidumpingové opatrenia proti dumpingovým dovozom. Táto skutočnosť sa potvrdzuje tým, že príslušný výrobok predstavuje iba nevýznamnú časť celkových výrobných nákladov výrobcov ocele, takže vplyv opatrení na náklady spotrebiteľov je zanedbateľný (pozri odôvodnenie 143). |
| --- | --- |

(137)

Ako už bolo uvedené, účelom antidumpingových opatrení nie je ani zakázať dovoz, ani obmedzovať činnosti výrobcov ocele. Nepoškodzujúce dovozy by teda mohli naďalej vstupovať na trh Spoločenstva. Vzťahy vybudované s čínskymi vývozcami by preto mohli pokračovať, dokonca aj vtedy, ak sa zavedú antidumpingové opatrenia proti dumpingovým dovozom. Táto skutočnosť sa potvrdzuje tým, že príslušný výrobok predstavuje iba nevýznamnú časť celkových výrobných nákladov výrobcov ocele, takže vplyv opatrení na náklady spotrebiteľov je zanedbateľný (pozri odôvodnenie 143).

| (138) | Je tiež potrebné zdôrazniť, že príslušný výrobok má pre oceliarsky priemysel strategický význam. V prípade nezavedenia opatrení existuje z dlhodobého hľadiska riziko presunutia výroby príslušného výrobku do ČĽR. Vzhľadom na nedostatok dôležitých výrobcov v iných tretích krajinách je jasné, že takéto spoliehanie sa na čínske dovozy nie je pre oceliarsky priemysel realizovateľným scenárom. |
| --- | --- |

(138)

Je tiež potrebné zdôrazniť, že príslušný výrobok má pre oceliarsky priemysel strategický význam. V prípade nezavedenia opatrení existuje z dlhodobého hľadiska riziko presunutia výroby príslušného výrobku do ČĽR. Vzhľadom na nedostatok dôležitých výrobcov v iných tretích krajinách je jasné, že takéto spoliehanie sa na čínske dovozy nie je pre oceliarsky priemysel realizovateľným scenárom.

| (139) | Ďalej, v prípade výrobcov ocele, ktorí si sami vyrábajú magnéziové tehly, neexistuje žiadny opodstatnený dôkaz o možnom vplyve na prístup k surovinám. |
| --- | --- |

(139)

Ďalej, v prípade výrobcov ocele, ktorí si sami vyrábajú magnéziové tehly, neexistuje žiadny opodstatnený dôkaz o možnom vplyve na prístup k surovinám.

5.3.   Štruktúra trhu

| (140) | Zástupcovia spotrebiteľského priemyslu tvrdili, že opatrenia by posilnili štruktúru trhu, ktorá pozostáva z malého počtu dôležitých výrobcov. Spotrebitelia tvrdili, že nedostatok hospodárskej súťaže vznikol v dôsledku fúzií a akvizícií v priemysle žiaruvzdorných materiálov v 90-tych rokoch. |
| --- | --- |

(140)

Zástupcovia spotrebiteľského priemyslu tvrdili, že opatrenia by posilnili štruktúru trhu, ktorá pozostáva z malého počtu dôležitých výrobcov. Spotrebitelia tvrdili, že nedostatok hospodárskej súťaže vznikol v dôsledku fúzií a akvizícií v priemysle žiaruvzdorných materiálov v 90-tych rokoch.

| (141) | Najväčší výrobca na trhu Spoločenstva mal v OP asi 30-percentný podiel na trhu a je nepravdepodobné, že by bol dosť veľký na to, aby ovládol trh a dominoval v ňom. Túto úvahu podporuje skutočnosť, že dovoz z ČĽR dokázal narušiť jeho podiel na trhu. Ako už bolo naznačené, tento dovoz bude podľa všetkého pokračovať aj po zavedení opatrení. Ďalej, v Spoločenstve vyrába magnéziové tehly mnoho malých spoločností, vrátane niektorých oceliarskych spoločností, a počas prešetrovania nebol predložený žiaden dôkaz o tom, ako veľkí hráči na trhu Spoločenstva ovládli trh v rozsahu, ktorý bol uvádzaný. Keďže neexistuje žiadny dôkaz o protikonkurenčnom správaní, tvrdenie zostáva nepodložené a neopodstatnené. |
| --- | --- |

(141)

Najväčší výrobca na trhu Spoločenstva mal v OP asi 30-percentný podiel na trhu a je nepravdepodobné, že by bol dosť veľký na to, aby ovládol trh a dominoval v ňom. Túto úvahu podporuje skutočnosť, že dovoz z ČĽR dokázal narušiť jeho podiel na trhu. Ako už bolo naznačené, tento dovoz bude podľa všetkého pokračovať aj po zavedení opatrení. Ďalej, v Spoločenstve vyrába magnéziové tehly mnoho malých spoločností, vrátane niektorých oceliarskych spoločností, a počas prešetrovania nebol predložený žiaden dôkaz o tom, ako veľkí hráči na trhu Spoločenstva ovládli trh v rozsahu, ktorý bol uvádzaný. Keďže neexistuje žiadny dôkaz o protikonkurenčnom správaní, tvrdenie zostáva nepodložené a neopodstatnené.

5.4.   Zvýšené náklady

| (142) | Zástupcovia oceliarskeho priemyslu tiež tvrdili, že antidumpingové clo na dovoz magnéziových tehál by spôsobilo ďalšie náklady na oceliarskom trhu, ktorý je vysoko citlivý na ceny, najmä pokiaľ ide o konkurenciu zo strany výrobcov ocele mimo Spoločenstva. Antidumpingové clo by preto malo vplyv na konkurencieschopnosť oceliarskeho priemyslu, najmä keď tlak na dopyt po iných surovinách na oceliarske výrobky je tiež veľmi vysoký. |
| --- | --- |

(142)

Zástupcovia oceliarskeho priemyslu tiež tvrdili, že antidumpingové clo na dovoz magnéziových tehál by spôsobilo ďalšie náklady na oceliarskom trhu, ktorý je vysoko citlivý na ceny, najmä pokiaľ ide o konkurenciu zo strany výrobcov ocele mimo Spoločenstva. Antidumpingové clo by preto malo vplyv na konkurencieschopnosť oceliarskeho priemyslu, najmä keď tlak na dopyt po iných surovinách na oceliarske výrobky je tiež veľmi vysoký.

| (143) | Odpovede na dotazník, predložené predstaviteľmi spotrebiteľského priemyslu, však ukazujú, že náklady na magnéziové tehly predstavujú oveľa menej ako 1 % celkových nákladov. Navrhované antidumpingové clá by preto mali iba minimálny vplyv na celkové náklady v procese výroby ocele. Ďalej, nedávny vývoj v oceliarskom priemysle jasne poukazuje na značne zlepšené predajné ceny a ziskovosť, čo znamená, že význam magnéziových tehál sa v celkovom obrate predaja ďalej znižuje. |
| --- | --- |

(143)

Odpovede na dotazník, predložené predstaviteľmi spotrebiteľského priemyslu, však ukazujú, že náklady na magnéziové tehly predstavujú oveľa menej ako 1 % celkových nákladov. Navrhované antidumpingové clá by preto mali iba minimálny vplyv na celkové náklady v procese výroby ocele. Ďalej, nedávny vývoj v oceliarskom priemysle jasne poukazuje na značne zlepšené predajné ceny a ziskovosť, čo znamená, že význam magnéziových tehál sa v celkovom obrate predaja ďalej znižuje.

5.5.   Záver o záujme spotrebiteľov

| (144) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti nie je pravdepodobné, že by antidumpingové opatrenia viedli k nedostatku dodávok alebo k nekonkurenčnej situácii na trhu Spoločenstva, najmä preto, že je stále pravdepodobné, že čínske magnéziové tehly si udržia súčasný podiel na trhu. Pokiaľ ide o zvýšenie nákladov, zistilo sa, že by bolo iba minimálne a nemalo by závažný vplyv na konkurencieschopnosť oceliarskeho priemyslu. Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že záujem spotrebiteľov nie je taký, aby zamedzil zavedeniu opatrení. |
| --- | --- |

(144)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti nie je pravdepodobné, že by antidumpingové opatrenia viedli k nedostatku dodávok alebo k nekonkurenčnej situácii na trhu Spoločenstva, najmä preto, že je stále pravdepodobné, že čínske magnéziové tehly si udržia súčasný podiel na trhu. Pokiaľ ide o zvýšenie nákladov, zistilo sa, že by bolo iba minimálne a nemalo by závažný vplyv na konkurencieschopnosť oceliarskeho priemyslu. Dospelo sa preto k predbežnému záveru, že záujem spotrebiteľov nie je taký, aby zamedzil zavedeniu opatrení.

6.   Záver o záujme Spoločenstva

| (145) | Zavedenie opatrení na dovoz magnéziových tehál pochádzajúcich z príslušných krajín by bolo nepochybne v záujme priemyselného odvetvia Spoločenstva. Pokiaľ ide o dovozcov/obchodníkov aj spotrebiteľské priemyselné odvetvia, očakáva sa, že vplyv na ceny magnéziových tehál bude iba minimálny. Naopak strata podielu na trhu, zníženie cien a strata ziskovosti, ktoré utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva, majú nepochybne väčší význam. |
| --- | --- |

(145)

Zavedenie opatrení na dovoz magnéziových tehál pochádzajúcich z príslušných krajín by bolo nepochybne v záujme priemyselného odvetvia Spoločenstva. Pokiaľ ide o dovozcov/obchodníkov aj spotrebiteľské priemyselné odvetvia, očakáva sa, že vplyv na ceny magnéziových tehál bude iba minimálny. Naopak strata podielu na trhu, zníženie cien a strata ziskovosti, ktoré utrpelo priemyselné odvetvie Spoločenstva, majú nepochybne väčší význam.

| (146) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že neexistujú presvedčivé dôvody na nezavedenie antidumpingového cla na dovoz magnéziových tehál pochádzajúcich z ČĽR. |
| --- | --- |

(146)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa dospelo k predbežnému záveru, že neexistujú presvedčivé dôvody na nezavedenie antidumpingového cla na dovoz magnéziových tehál pochádzajúcich z ČĽR.

F.   ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA

1.   Úroveň vylúčenia ujmy

| (147) | Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu a záujem Spoločenstva, je potrebné zaviesť opatrenia, ktoré by zabránili ďalšej ujme, ktorú spôsobujú priemyselnému odvetviu Spoločenstva dumpingové dovozy. |
| --- | --- |

(147)

Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, ujmu a záujem Spoločenstva, je potrebné zaviesť opatrenia, ktoré by zabránili ďalšej ujme, ktorú spôsobujú priemyselnému odvetviu Spoločenstva dumpingové dovozy.

| (148) | Je potrebné zaviesť opatrenia na dostatočnej úrovni, ktorá by vylúčila ujmu, ktorú spôsobujú tieto dovozy, bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa uvažovalo, že opatrenia by mali umožniť priemyselnému odvetviu Spoločenstva pokryť výrobné náklady a získať celkovo taký zisk pred zdanením, ktorý by priemyselné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v sektore za obvyklých podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingových dovozov, z predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Rozpätie zisku pred zdanením, použité pri tomto výpočte, bolo 8 % z obratu na základe úrovní zisku dosiahnutých pred existenciou dumpingových dovozov. Na tomto základe bola pre priemyselné odvetvie Spoločenstva vypočítaná nepoškodzujúca cena podobného výrobku. Nepoškodzujúca cena sa získala pripočítaním uvedeného rozpätia zisku vo výške 8 % k výrobným nákladom. |
| --- | --- |

(148)

Je potrebné zaviesť opatrenia na dostatočnej úrovni, ktorá by vylúčila ujmu, ktorú spôsobujú tieto dovozy, bez toho, aby sa prekročilo zistené dumpingové rozpätie. Pri výpočte výšky cla potrebného na odstránenie účinkov poškodzujúceho dumpingu sa uvažovalo, že opatrenia by mali umožniť priemyselnému odvetviu Spoločenstva pokryť výrobné náklady a získať celkovo taký zisk pred zdanením, ktorý by priemyselné odvetvie tohto druhu mohlo primerane dosiahnuť v sektore za obvyklých podmienok hospodárskej súťaže, t. j. pri neexistencii dumpingových dovozov, z predaja podobného výrobku v Spoločenstve. Rozpätie zisku pred zdanením, použité pri tomto výpočte, bolo 8 % z obratu na základe úrovní zisku dosiahnutých pred existenciou dumpingových dovozov. Na tomto základe bola pre priemyselné odvetvie Spoločenstva vypočítaná nepoškodzujúca cena podobného výrobku. Nepoškodzujúca cena sa získala pripočítaním uvedeného rozpätia zisku vo výške 8 % k výrobným nákladom.

| (149) | Nutné zvýšenie ceny bolo potom stanovené na základe porovnania váženého priemeru dovoznej ceny s priemernou nepoškodzujúcou cenou. K dovozným cenám bola z troch dôvodov pripočítaná 10-percentná tolerancia. Po prvé, výrobné závody priemyselného odvetvia Spoločenstva sa nachádzajú blízko oceliarní, takže náklady na dopravu a poistenie dovozov zo vstupných prístavov do Spoločenstva boli obvykle vyššie. Po druhé, priemyselné odvetvie Spoločenstva zahŕňa do nákupnej ceny aj technickú podporu určenú pre príslušné oceliarne, keďže dovozcovia túto podporu zvyčajne neposkytujú. Po tretie, celý predaj priemyselného odvetvia Spoločenstva bol na úrovni konečného spotrebiteľa, zatiaľ čo mnoho dovozných transakcií sa uskutočnilo na úrovni obchodníkov, ktorým vznikli dodatočné náklady. |
| --- | --- |

(149)

Nutné zvýšenie ceny bolo potom stanovené na základe porovnania váženého priemeru dovoznej ceny s priemernou nepoškodzujúcou cenou. K dovozným cenám bola z troch dôvodov pripočítaná 10-percentná tolerancia. Po prvé, výrobné závody priemyselného odvetvia Spoločenstva sa nachádzajú blízko oceliarní, takže náklady na dopravu a poistenie dovozov zo vstupných prístavov do Spoločenstva boli obvykle vyššie. Po druhé, priemyselné odvetvie Spoločenstva zahŕňa do nákupnej ceny aj technickú podporu určenú pre príslušné oceliarne, keďže dovozcovia túto podporu zvyčajne neposkytujú. Po tretie, celý predaj priemyselného odvetvia Spoločenstva bol na úrovni konečného spotrebiteľa, zatiaľ čo mnoho dovozných transakcií sa uskutočnilo na úrovni obchodníkov, ktorým vznikli dodatočné náklady.

| (150) | Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol potom vyjadrený ako percento priemernej dovoznej hodnoty CIF. Toto porovnanie sa vykonalo pomocou skupín čísel PCN, ako je vysvetlené v odôvodnení 11. |
| --- | --- |

(150)

Akýkoľvek rozdiel vyplývajúci z tohto porovnania bol potom vyjadrený ako percento priemernej dovoznej hodnoty CIF. Toto porovnanie sa vykonalo pomocou skupín čísel PCN, ako je vysvetlené v odôvodnení 11.

| (151) | Predbežné vážené priemery rozpätí ujmy v prípade spoločností, ktorým bol udelený buď status IR alebo RTH, boli:












  — | Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd |
| --- | --- | --- |

(151)

Predbežné vážené priemery rozpätí ujmy v prípade spoločností, ktorým bol udelený buď status IR alebo RTH, boli:

—

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

17,1 %,

| — | Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

42,1 %,

| — | Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

21,9 %,

| — | Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

21,9 %,

| — | Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

54,6 %,

| — | Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

66,1 %.

| (152) | Pokiaľ ide o výpočet celoštátnej úrovne vylúčenia ujmy pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR, je potrebné pripomenúť, že úroveň spolupráce bola nízka. Preto sa vypočítalo rozpätie na základe informácií od tých spolupracujúcich vývozcov, ktorým nebol udelený RTH ani IR. Keďže sa zistilo, že táto úroveň vylúčenia ujmy je nižšia ako najvyššie rozpätie ujmy, ktoré bolo stanovené pre uvedené spoločnosti, a s cieľom vyhnúť sa poskytovaniu stimulov pre nespoluprácu bolo rozpätie celoštátnej ujmy stanovené na úrovni najvyššieho zo stanovených rozpätí, t. j. 66,1 %. |
| --- | --- |

(152)

Pokiaľ ide o výpočet celoštátnej úrovne vylúčenia ujmy pre všetkých ostatných vývozcov v ČĽR, je potrebné pripomenúť, že úroveň spolupráce bola nízka. Preto sa vypočítalo rozpätie na základe informácií od tých spolupracujúcich vývozcov, ktorým nebol udelený RTH ani IR. Keďže sa zistilo, že táto úroveň vylúčenia ujmy je nižšia ako najvyššie rozpätie ujmy, ktoré bolo stanovené pre uvedené spoločnosti, a s cieľom vyhnúť sa poskytovaniu stimulov pre nespoluprácu bolo rozpätie celoštátnej ujmy stanovené na úrovni najvyššieho zo stanovených rozpätí, t. j. 66,1 %.

2.   Dočasné opatrenia

| (153) | Z hľadiska uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia je potrebné zaviesť dočasné antidumpingové clá na dovoz príslušného výrobku pochádzajúceho z ČĽR. Je potrebné, aby antidumpingové clá boli stanovené na nižšom dumpingovom rozpätí a nižšom rozpätí ujmy, v súlade s pravidlom menšieho cla. Keďže úroveň spolupráce bola nízka, zvyškové rozpätie by sa malo stanoviť pri najvyššom rozpätí vypočítanom pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, t. j. 66,1 % ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla. Individuálne sadzby antidumpingové cla pre spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú preto stav, ktorý bol zistený v týchto spoločnostiach počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa takto výlučne vzťahujú na dovoz výrobkov, ktoré pochádzajú z príslušnej krajiny a ktoré vyrobili spoločnosti, a teda osobitne uvedené právne subjekty. Dovážané výrobky vyrobené inou spoločnosťou, ktorej meno a adresa neboli osobitne uvedené v rozhodujúcej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov spriaznených s týmito osobitne uvedenými subjektami, nemôžu využívať tieto sadzby a podliehajú sadzbe cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“. |
| --- | --- |

(153)

Z hľadiska uvedených skutočností sa Komisia domnieva, že v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia je potrebné zaviesť dočasné antidumpingové clá na dovoz príslušného výrobku pochádzajúceho z ČĽR. Je potrebné, aby antidumpingové clá boli stanovené na nižšom dumpingovom rozpätí a nižšom rozpätí ujmy, v súlade s pravidlom menšieho cla. Keďže úroveň spolupráce bola nízka, zvyškové rozpätie by sa malo stanoviť pri najvyššom rozpätí vypočítanom pre spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, t. j. 66,1 % ceny CIF na hranici Spoločenstva bez cla. Individuálne sadzby antidumpingové cla pre spoločnosti uvedené v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto prešetrovania. Odrážajú preto stav, ktorý bol zistený v týchto spoločnostiach počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby cla (na rozdiel od celoštátneho cla vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa takto výlučne vzťahujú na dovoz výrobkov, ktoré pochádzajú z príslušnej krajiny a ktoré vyrobili spoločnosti, a teda osobitne uvedené právne subjekty. Dovážané výrobky vyrobené inou spoločnosťou, ktorej meno a adresa neboli osobitne uvedené v rozhodujúcej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov spriaznených s týmito osobitne uvedenými subjektami, nemôžu využívať tieto sadzby a podliehajú sadzbe cla, ktorá sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“.

| (154) | Akákoľvek požiadavka vyžadujúca uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla spoločnosťou (napr. po zmene mena spoločnosti alebo po založení nového výrobného alebo obchodného subjektu) sa musí okamžite poslať Komisii (3) so všetkými príslušnými informáciami, najmä v prípade zmien v činnosti spoločnosti, ktoré sú spojené s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozom spojeným napr. s uvedenou zmenou mena alebo uvedenou zmenou vo výrobnom alebo obchodnom subjekte. V prípade potreby sa nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spoločností využívajúcich individuálne sadzby cla. |
| --- | --- |

(154)

Akákoľvek požiadavka vyžadujúca uplatňovanie týchto individuálnych sadzieb antidumpingového cla spoločnosťou (napr. po zmene mena spoločnosti alebo po založení nového výrobného alebo obchodného subjektu) sa musí okamžite poslať Komisii (3) so všetkými príslušnými informáciami, najmä v prípade zmien v činnosti spoločnosti, ktoré sú spojené s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozom spojeným napr. s uvedenou zmenou mena alebo uvedenou zmenou vo výrobnom alebo obchodnom subjekte. V prípade potreby sa nariadenie zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní aktualizáciou zoznamu spoločností využívajúcich individuálne sadzby cla.

| (155) | Navrhujú sa tieto antidumpingové clá:








  Spoločnosť | Rozpätie vylúčenia ujmy | Dumpingové rozpätie | Navrhované antidumpingové clo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd | 17,1 % | 11,2 % | 11,2 % |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd | 42,1 % | 34,1 % | 34,1 % |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd | 21,9 % | 55,7 % | 21,9 % |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd | 21,9 % | 55,7 % | 21,9 % |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd | 54,6 % | 41,4 % | 41,4 % |
| Yingkou Orind Refractories Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| RHI Refractories Liaoning Co. Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |
| Všetky ostatné spoločnosti | 66,1 % | 99,9 % | 66,1 % |

(155)

Navrhujú sa tieto antidumpingové clá:

Spoločnosť

Rozpätie vylúčenia ujmy

Dumpingové rozpätie

Navrhované antidumpingové clo

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd

17,1 %

11,2 %

11,2 %

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd

42,1 %

34,1 %

34,1 %

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd

21,9 %

55,7 %

21,9 %

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd

21,9 %

55,7 %

21,9 %

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd

54,6 %

41,4 %

41,4 %

Yingkou Orind Refractories Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co., Ltd

66,1 %

99,9 %

66,1 %

Všetky ostatné spoločnosti

66,1 %

99,9 %

66,1 %

G.   ZÁVEREČNÉ USTANOVENIE

| (156) | V záujme náležitej správy je potrebné určiť obdobie, v rámci ktorého zúčastnené strany, ktoré dali o sebe vedieť v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania, môžu predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie. Ďalej je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa zavedenia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a musia sa znovu posúdiť na účely konečného cla, |
| --- | --- |

(156)

V záujme náležitej správy je potrebné určiť obdobie, v rámci ktorého zúčastnené strany, ktoré dali o sebe vedieť v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania, môžu predložiť svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o vypočutie. Ďalej je potrebné uviesť, že zistenia týkajúce sa zavedenia ciel sú na účely tohto nariadenia dočasné a musia sa znovu posúdiť na účely konečného cla,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

1.   Týmto sa zavádza dočasné antidumpingové clo na dovoz chemicky viazaných nepálených magnéziových tehál, ktorých magnéziová zložka obsahuje najmenej 80 % MgO, či už obsahujú alebo neobsahujú magnezit, ktoré pochádzajú z Čínskej ľudovej republiky, patriacich do kódov KN ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 a ex 6815 99 90 (kódy TARIC 6815910010, 6815991020 a 6815999020).

2.   Sadzby dočasného antidumpingového cla vzťahujúceho sa pred preclením na čistú cenu výrobkov na hranici Spoločenstva, ktoré sú opísané v odseku 1, sú takéto:

| Výrobca | Antidumpingové clo
  (%) | Doplnkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, ČĽR | 11,2 | A632 |
| Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Management Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR | 34,1 | A633 |
| Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, ČĽR | 21,9 | A634 |
| Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR, | 21,9 | A635 |
| Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR | 41,4 | A636 |
| Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, ČĽR | 66,1 | A637 |
| Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR | 66,1 | A638 |
| RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. ČĽR | 66,1 | A639 |
| Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR | 66,1 | A640 |
| Všetky ostatné spoločnosti | 66,1 | A999 |

Výrobca

Antidumpingové clo

(%)

Doplnkový kód TARIC

Liaoning Mayerton Refractories Co. Ltd, Jinqiao Development Zone, Dashiqiao, Liaoning Province, 115100, ČĽR

11,2

A632

Yingkou Sanhua Refractory Materials Co. Ltd, Gangdu Management Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR

34,1

A633

Yingkou Kyushu Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province 115100, ČĽR

21,9

A634

Yingkou Guangyang Refractories Co. Ltd, Houlashan, Jinqiao Village, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR,

21,9

A635

Yingkou Qinghua Refractories Co. Ltd, Qinghuayu Village, Qinghua District, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR

41,4

A636

Yingkou Orind Refractories Ltd, Wanghai, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, ČĽR

66,1

A637

Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd, Biangan Village, Nanlou Economic Development zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR

66,1

A638

RHI Refractories Liaoning Co. Ltd, Shenjingzi, Bayuquan, Yingkou, Liaoning, 115007, P.R. ČĽR

66,1

A639

Dashiqiao City Magnesite Refractory Factory Co. Ltd, No. 8, Heping Yuzigou, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, ČĽR

66,1

A640

Všetky ostatné spoločnosti

66,1

A999

3.   Uvoľnenie výrobku uvedeného v odseku 1 do voľného obehu v Spoločenstve je podmienené poskytnutím zábezpeky, ktorá sa rovná výške dočasného cla.

4.   Ak nie je ustanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách.

Článok 2

Bez toho, aby bol dotknutý článok 20 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, zúčastnené strany môžu požiadať o zverejnenie základných skutočností a úvah, na základe ktorých bolo prijaté toto nariadenie, prezentovať svoje stanoviská v písomnej forme a požiadať o ústne vypočutie Komisiou do 30 dní od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

Podľa článku 21 ods. 4 nariadenia (ES) č. 384/96 môžu príslušné strany uviesť pripomienky k uplatňovaniu tohto nariadenia do jedného mesiaca od dátumu nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 3

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 1 tohto nariadenia sa uplatňuje na obdobie šiestich mesiacov.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. apríla 2005

Za Komisiu

Peter MANDELSON

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 56, 6.3.1996, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 461/2004 (Ú. v. EÚ L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 180, 13.7.2004, s. 2.

2

(3)

3

| Európska komisia |
| --- |
| Generálne riaditeľstvo pre obchod |
| Riaditeľstvo B |
| Úrad J-79 5/16 |
| B-1049 Brusel |

Európska komisia

Generálne riaditeľstvo pre obchod

Riaditeľstvo B

Úrad J-79 5/16

B-1049 Brusel

---

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/31 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/31

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 553/2005

z 11. apríla 2005

ustanovujúce nové rozdelenie dovozných povolení v zmysle nariadenia (ES) č. 1081/1999 pre nejatočné býky, kravy a jalovice, niektoré alpské a horské plemená

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1254/1999 zo 17. mája 1999 o spoločnej organizácii trhu s hovädzím a teľacím mäsom (1),

so zreteľom na nariadenie Komisie (ES) č. 1081/1999 z 26. mája 1999, ustanovujúce otvorenie a spôsob riadenia colnej dovoznej kvóty pre nejatočné býky, kravy a jalovice, niektoré alpské a horské plemená, zrušujúce nariadenie (ES) č. 1012/98 a pozmeňujúce a doplňujúce nariadenie (ES) č. 1143/98 (2), a najmä na jeho článok 9 ods. 3,

keďže:

Nariadenie (ES) č. 1081/1999 ustanovuje v článku 1 pre obdobie od 1. júla 2004 do 30. júna 2005 otvorenie dvoch colných kvót vo výške 5 000 hláv pre nejatočné býky, kravy a jalovice, niektoré alpské a horské plemená. Uvedené nariadenie ustanovuje v článku 9 pre každú z týchto kvót nové rozdelenie množstiev, ktoré neboli predmetom žiadosti o dovozný certifikát do 15. marca 2005,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Množstvá uvedené v článku 9 ods. 1 nariadenia (ES) č. 1081/1999 predstavujú:

| — | 3 711 hláv pre poradové číslo 09.0001, |
| --- | --- |

—

3 711 hláv pre poradové číslo 09.0001,

| — | 3 712 hláv pre poradové číslo 09.0003. |
| --- | --- |

—

3 712 hláv pre poradové číslo 09.0003.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť 12. apríla 2005.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. apríla 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 160, 26.6.1999, s. 21. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1782/2003 (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 131, 27.5.1999, s. 15. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1096/2001 (Ú. v. ES L 150, 6.6.2001, s. 33).

2

---

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/32 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/32

---

NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 554/2005

z 11. apríla 2005,

ktorým sa určujú výrobné ceny Spoločenstva a dovozné ceny Spoločenstva pre klince a ruže v rámci uplatňovania dovozného režimu niektorých kvetinárskych produktov pochádzajúcich z Jordánska

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 4088/87 z 21. decembra 1987, ktorým sa určujú podmienky uplatňovania preferenčného dovozného cla na niektoré kvetinárske produkty pochádzajúce z Cypru, Izraela, Jordánska a Maroka, ako aj z Predjordánska a z pásma Gazy (1), a najmä na článok 5 ods. 2 písm. a),

keďže:

| (1) | Článok 2 ods. 2 a článok 3 nariadenia (EHS) č. 4088/87 stanovujú, že dovozné ceny Spoločenstva a výrobné ceny Spoločenstva sa určujú každé dva týždne pre jednokveté klince (štandard) a viackveté klince (spray), veľkokveté ruže a malokveté ruže a sú uplatniteľné počas dvoch týždňov. Podľa článku 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 700/88 zo dňa 17. marca 1988 o niektorých spôsoboch aplikácie režimu uplatniteľného pri dovoze niektorých kvetinárskych produktov na územie Spoločenstva, pochádzajúcich z Cypru, Izraela, Jordánska a Maroka, ako aj z Predjordánska a pásma Gazy (2), tieto ceny sú stanovené na obdobie dvoch týždňov na základe vyvážených údajov poskytnutých členskými štátmi. |
| --- | --- |

(1)

Článok 2 ods. 2 a článok 3 nariadenia (EHS) č. 4088/87 stanovujú, že dovozné ceny Spoločenstva a výrobné ceny Spoločenstva sa určujú každé dva týždne pre jednokveté klince (štandard) a viackveté klince (spray), veľkokveté ruže a malokveté ruže a sú uplatniteľné počas dvoch týždňov. Podľa článku 1 nariadenia Komisie (EHS) č. 700/88 zo dňa 17. marca 1988 o niektorých spôsoboch aplikácie režimu uplatniteľného pri dovoze niektorých kvetinárskych produktov na územie Spoločenstva, pochádzajúcich z Cypru, Izraela, Jordánska a Maroka, ako aj z Predjordánska a pásma Gazy (2), tieto ceny sú stanovené na obdobie dvoch týždňov na základe vyvážených údajov poskytnutých členskými štátmi.

| (2) | Uvedené ceny je dôležité stanoviť bez odkladu, aby bolo možné určiť clo, ktoré sa má uplatniť. |
| --- | --- |

(2)

Uvedené ceny je dôležité stanoviť bez odkladu, aby bolo možné určiť clo, ktoré sa má uplatniť.

| (3) | V dôsledku pristúpenia Cypru k Európskej únii 1. mája 2004 nie je potrebné stanoviť dovozné ceny pre túto krajinu. |
| --- | --- |

(3)

V dôsledku pristúpenia Cypru k Európskej únii 1. mája 2004 nie je potrebné stanoviť dovozné ceny pre túto krajinu.

| (4) | S prihliadnutím na zmluvy prijaté rozhodnutím Rady 2003/917/ES z 22. decembra 2003 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a štátom Izrael, pokiaľ ide o recipročné liberalizačné opatrenia a nahradenie protokolov 1 a 2 k Dohode o pridružení ES–Izrael (3), rozhodnutím Rady 2003/914/ES z 22. decembra 2003 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom o recipročných liberalizačných opatreniach a nahradení protokolov 1 a 3 k Dohode o pridružení ES–Maroko (4) rozhodnutím Rady 2005/4/ES z 22. decembra 2004 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP), konajúcou v prospech Palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a pásmo Gazy, týkajúcej sa recipročných liberalizačných opatrení a nahradenia protokolov 1 a 2 k dočasnej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a Palestínskou samosprávou (5), nie je potrebné naďalej stanovovať dovozné ceny pre Izrael, Maroko, ako aj Zajordánsko a pásmo Gazy. |
| --- | --- |

(4)

S prihliadnutím na zmluvy prijaté rozhodnutím Rady 2003/917/ES z 22. decembra 2003 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a štátom Izrael, pokiaľ ide o recipročné liberalizačné opatrenia a nahradenie protokolov 1 a 2 k Dohode o pridružení ES–Izrael (3), rozhodnutím Rady 2003/914/ES z 22. decembra 2003 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Marockým kráľovstvom o recipročných liberalizačných opatreniach a nahradení protokolov 1 a 3 k Dohode o pridružení ES–Maroko (4) rozhodnutím Rady 2005/4/ES z 22. decembra 2004 o uzavretí Dohody vo forme výmeny listov medzi Európskym spoločenstvom a Organizáciou pre oslobodenie Palestíny (OOP), konajúcou v prospech Palestínskej samosprávy pre západný breh Jordánu a pásmo Gazy, týkajúcej sa recipročných liberalizačných opatrení a nahradenia protokolov 1 a 2 k dočasnej dohode o pridružení medzi Európskym spoločenstvom a Palestínskou samosprávou (5), nie je potrebné naďalej stanovovať dovozné ceny pre Izrael, Maroko, ako aj Zajordánsko a pásmo Gazy.

| (5) | V období medzi rokovaniami Riadiaceho výboru pre živé rastliny a pestovanie kvetov musí Komisia prijať tieto opatrenia, |
| --- | --- |

(5)

V období medzi rokovaniami Riadiaceho výboru pre živé rastliny a pestovanie kvetov musí Komisia prijať tieto opatrenia,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Výrobné ceny Spoločenstva a dovozné ceny Spoločenstva pre jednokveté klince (štandard), mnohokveté klince (spray), veľkokveté ruže a malokveté ruže v zmysle článku 1 nariadenia (EHS) č. 4088/87, sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu pre obdobie od 13. do 26. apríla 2005.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahom a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 11. apríla 2005

Za Komisiu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

---

(1)  Ú. v. ES L 382, 31.12.1987, s. 22. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1300/97 (Ú. v. ES L 177, 5.7.1997, s. 1).

1

(2)  Ú. v. ES L 72, 18.3.1988, s. 16. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2062/97 (Ú. v. ES L 289, 22.10.1997, s. 1).

2

(3)  Ú. v. EÚ L 346, 31.12.2003, s. 65.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 117.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 2, 5.1.2005, s. 4.

5

---

PRÍLOHA

| (EUR/100 kusov) |
| --- |
| Obdobie: od 13. do 26. apríla 2005 |
| Výrobné ceny Spoločenstva | Jednokveté klince
  (štandard) | Viackveté klince
  (spray) | Veľkokveté ruže | Malokveté ruže |
| | 15,65 | 12,78 | 22,47 | 11,72 |
| Dovozné ceny Spoločenstva | Jednokveté klince
  (štandard) | Viackveté klince
  (spray) | Veľkokveté ruže | Malokveté ruže |
| Jordánsko | — | — | — | — |

(EUR/100 kusov)

Obdobie: od 13. do 26. apríla 2005

Výrobné ceny Spoločenstva

Jednokveté klince

(štandard)

Viackveté klince

(spray)

Veľkokveté ruže

Malokveté ruže

15,65

12,78

22,47

11,72

Dovozné ceny Spoločenstva

Jednokveté klince

(štandard)

Viackveté klince

(spray)

Veľkokveté ruže

Malokveté ruže

Jordánsko

—

—

—

—

---

II Akty, ktorých uverejnenie nie je povinné

Komisia

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/34 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/34

---

ROZHODNUTIE KOMISIE

zo 4. apríla 2005

o zjednodušených osvedčeniach na dovoz spermií hovädzieho dobytka a čerstvého bravčového mäsa z Kanady a o zmene a doplnení rozhodnutia 2004/639/ES

[oznámené pod číslom K(2005) 1002]

(Text s významom pre EHP)

(2005/290/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na rozhodnutie Rady 1999/201/ES zo 14. decembra 1998 o uzatvorení Dohody medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady o sanitárnych opatreniach na ochranu zdravia ľudí a zvierat pri obchodovaní so živými zvieratami a živočíšnymi produktmi (1), najmä na jeho článok 3,

so zreteľom na smernicu Rady 88/407/EHS zo 14. júna 1988, ktorou sa stanovujú veterinárne požiadavky pre obchodovanie so zmrazeným semenom domáceho dobytka v Spoločenstve a pre jeho dovoz do Spoločenstva (2), najmä na jej článok 10 ods. 2 a článok 11 ods. 2,

so zreteľom na smernicu Rady 72/462/EHS z 12. decembra 1972 o zdravotných problémoch a problémoch veterinárnych inšpekcií pri dovoze hovädzieho dobytka a ošípaných a čerstvého mäsa z tretích krajín (3), najmä na jej články 16 ods. 1 a 22 ods. 2,

so zreteľom na smernicu Rady 2002/99/ES zo 16. decembra 2002 ustanovujúcu pravidlá zdravia zvierat, ktorými sa riadi produkcia, spracovanie, distribúcia a uvádzanie produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu na trh (4), najmä na jej článok 8 ods. 4 a článok 9 ods. 4 písm. b),

keďže:

| (1) | Príloha V k dohode zo 17. decembra 1998 medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady o sanitárnych opatreniach na ochranu zdravia ľudí a zvierat pri obchodovaní so živými zvieratami a živočíšnymi výrobkami („dohoda“) určuje opatrenia týkajúce sa zdravia ľudí a zvierat na dovozy do Spoločenstva niektorých zvierat a výrobkov z nich, pre ktoré by mala byť uznaná rovnocennosť. |
| --- | --- |

(1)

Príloha V k dohode zo 17. decembra 1998 medzi Európskym spoločenstvom a vládou Kanady o sanitárnych opatreniach na ochranu zdravia ľudí a zvierat pri obchodovaní so živými zvieratami a živočíšnymi výrobkami („dohoda“) určuje opatrenia týkajúce sa zdravia ľudí a zvierat na dovozy do Spoločenstva niektorých zvierat a výrobkov z nich, pre ktoré by mala byť uznaná rovnocennosť.

| (2) | Príloha VII k dohode ustanovuje zjednodušené úradné osvedčenia týkajúce sa zdravia zvierat a/alebo ľudí, ktoré budú zahrnuté do vzorového zdravotného osvedčenia na dovozy do Spoločenstva živých zvierat a živočíšnych výrobkov, pre ktoré bola uznaná rovnocennosť opatrení (Yes-1). |
| --- | --- |

(2)

Príloha VII k dohode ustanovuje zjednodušené úradné osvedčenia týkajúce sa zdravia zvierat a/alebo ľudí, ktoré budú zahrnuté do vzorového zdravotného osvedčenia na dovozy do Spoločenstva živých zvierat a živočíšnych výrobkov, pre ktoré bola uznaná rovnocennosť opatrení (Yes-1).

| (3) | V súvislosti s veterinárnymi požiadavkami na základe smernice 88/407/EHS, zmenenej a doplnenej smernicou 2003/43/ES (5), bola pre spermu hovädzieho dobytka uznaná rovnocennosť, a preto by sa malo pre spermie hovädzieho dobytka vytvoriť zjednodušené vzorové osvedčenie. |
| --- | --- |

(3)

V súvislosti s veterinárnymi požiadavkami na základe smernice 88/407/EHS, zmenenej a doplnenej smernicou 2003/43/ES (5), bola pre spermu hovädzieho dobytka uznaná rovnocennosť, a preto by sa malo pre spermie hovädzieho dobytka vytvoriť zjednodušené vzorové osvedčenie.

| (4) | Je potrebné upresniť, že použitie vzorových veterinárnych osvedčení stanovených v rozhodnutí Komisie 2004/639/ES zo 6. septembra 2004, ktorým sa ustanovujú podmienky dovozu spermií domácich zvierat druhov hovädzieho dobytka (6), sa požaduje bez toho, aby boli dotknuté špecifické požiadavky certifikácie, založené na dohodách o rovnocennosti medzi Spoločenstvom a tretími krajinami. Rozhodnutie 2004/639/ES by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. |
| --- | --- |

(4)

Je potrebné upresniť, že použitie vzorových veterinárnych osvedčení stanovených v rozhodnutí Komisie 2004/639/ES zo 6. septembra 2004, ktorým sa ustanovujú podmienky dovozu spermií domácich zvierat druhov hovädzieho dobytka (6), sa požaduje bez toho, aby boli dotknuté špecifické požiadavky certifikácie, založené na dohodách o rovnocennosti medzi Spoločenstvom a tretími krajinami. Rozhodnutie 2004/639/ES by sa malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.

| (5) | V prípade bravčového mäsa bola uznaná rovnocennosť vzhľadom na požiadavky týkajúce sa zdravia ľudí, avšak nie vzhľadom na veterinárne požiadavky. Preto sa zjednodušenie založené na rovnocennosti vzorového osvedčenia pre bravčové mäso vzťahuje len na opatrenia týkajúce sa zdravia ľudí. |
| --- | --- |

(5)

V prípade bravčového mäsa bola uznaná rovnocennosť vzhľadom na požiadavky týkajúce sa zdravia ľudí, avšak nie vzhľadom na veterinárne požiadavky. Preto sa zjednodušenie založené na rovnocennosti vzorového osvedčenia pre bravčové mäso vzťahuje len na opatrenia týkajúce sa zdravia ľudí.

| (6) | Smernica Rady 93/119/ES z 22. decembra 1993 o ochrane zvierat počas porážky alebo utratenia (7) stanovuje, že zdravotné osvedčenia sprevádzajúce mäso, ktoré sa má doviezť z tretej krajiny, sú doplnené o osvedčenie potvrdzujúce, že zvieratá uvedené v tejto smernici boli porazené za podmienok, ktoré poskytujú záruky humánneho zaobchádzania, minimálne rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v tejto smernici. Toto osvedčenie by sa malo zahrnúť do vzorového osvedčenia pre čerstvé bravčové mäso, navrhovaného v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(6)

Smernica Rady 93/119/ES z 22. decembra 1993 o ochrane zvierat počas porážky alebo utratenia (7) stanovuje, že zdravotné osvedčenia sprevádzajúce mäso, ktoré sa má doviezť z tretej krajiny, sú doplnené o osvedčenie potvrdzujúce, že zvieratá uvedené v tejto smernici boli porazené za podmienok, ktoré poskytujú záruky humánneho zaobchádzania, minimálne rovnocenné s tými, ktoré sú stanovené v tejto smernici. Toto osvedčenie by sa malo zahrnúť do vzorového osvedčenia pre čerstvé bravčové mäso, navrhovaného v tomto rozhodnutí.

| (7) | Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat, |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia ustanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Členské štáty povolia dovoz spermií domácich zvierat druhov hovädzieho dobytka z Kanady, ktoré vyhovujú požiadavkám certifikácie stanoveným vo vzorovom osvedčení uvedenom v prílohe I, a ktoré sprevádza toto osvedčenie, náležito vyplnené a vystavené, pred odchodom zásielky z Kanady.

Článok 2

Členské štáty povolia dovoz z Kanady čerstvého mäsa domácich ošípaných, ktoré vyhovuje požiadavkám certifikácie stanoveným vo vzorovom osvedčení uvedenom v prílohe II, a ktoré sprevádza toto osvedčenie, náležito vyplnené a vystavené, pred odchodom zásielky z Kanady.

Článok 3

V článku 1 rozhodnutia 2004/639/ES sa dopĺňa tento odsek 4:

„4.   Požiadavka stanovená v odseku 1, použiť vzorové veterinárne osvedčenie uvedené v prílohe II časť 1, sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté špecifické požiadavky certifikácie a vzorové osvedčenia prijaté v súlade s dohodami medzi Spoločenstvom a tretími krajinami, na základe uznania rovnocennosti.“

Článok 4

V prechodnom období, ktoré nepresiahne 90 dní od dátumu začiatku uplatňovania tohto rozhodnutia, povolia členské štáty dovoz spermií domácich zvierat druhov hovädzieho dobytku a čerstvého mäsa domácich ošípaných z Kanady na základe vzorových osvedčení uplatniteľných pred dátumom uplatnenia tohto rozhodnutia.

Článok 5

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 4. apríla 2005

Za Komisiu

Markos KYPRIANOU

člen Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 71, 18.3.1999, s. 1.

1

(2)  Ú. v. ES L 194, 22.7.1988, s. 10. Smernica naposledy zmenená a doplnená rozhodnutím Komisie 2004/101/ES (Ú. v. EÚ L 30, 4.2.2004, s. 15).

2

(3)  Ú. v. ES L 302, 31.12.1972, s. 24. Smernica naposledy zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 807/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 36).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 18, 23.1.2003, s. 11.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 143, 11.6.2003, s. 23.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 292, 15.9.2004, s. 21.

6

(7)  Ú. v. ES L 340, 31.12.1993, s. 21. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 806/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16.5.2003, s. 1).

7

---

PRÍLOHA I

Image

---

PRÍLOHA II

Image

Image

Image

---

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/40

---

ROZHODNUTIE č. 1/2005 VÝBORU

zo 7. marca 2005

zriadeného na základe dohody o vzájomnom uznávaní medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, týkajúce sa zaradenia orgánu posudzovania zhody do zoznamu v sektorovej kapitole o zariadeniach a bezpečnostných systémov určených na použitie v potenciálne výbušnom prostredí

(2005/291/ES)

VÝBOR,

so zreteľom na Dohodu o vzájomnom uznávaní posudzovania zhody medzi Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou, najmä na jej článok 10 ods. 4 písm. a) a článok 11,

keďže má Výbor prijať rozhodnutie o zaradení orgánu alebo orgánov na posudzovanie zhody do zoznamu sektorovej kapitoly prílohy 1 k dohode,

ROZHODOL TAKTO:

1.   Do zoznamu švajčiarskych orgánov na posudzovanie zhody v sektorovej kapitole o zariadeniach a ochranných systémoch určených na použitie v potenciálne výbušnom prostredí v prílohe 1 k dohode sa dopĺňa orgán posudzovania zhody uvedený v dodatku A.

2.   Zmluvné strany sa dohodli na konkrétnom rozsahu zaradenia orgánov na posudzovanie zhody do zoznamu uvedeného v dodatku A, pokiaľ ide o výrobky a postupy na posudovanie zhody, a budú tento rozsah zachovávať.

Toto rozhodnutie, vypracované dvojmo, podpíšu zástupcovia Výboru, ktorí sú oprávnení konať v mene zmluvných strán s cieľom zmeniť a doplniť dohodu. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom posledného podpisu.

V Berne 2. marca 2005

Za Švajčiarsku konfederáciu

Heinz HERTIG

V Bruseli 16. marca 2005

Za Európske spoločenstvo

Joanna KIOUSSI

---

DODATOK A

Švajčiarsky orgán posudzovania zhody, doplnený do zoznamu orgánov posudzovania zhody v sektorovej kapitole o zariadeniach a ochranných systémoch určených na použitie v potenciálne výbušnom prostredí v prílohe 1 k dohode

| QS SCHAFFHAUSEN AG |
| --- |
| Wiesengasse, 20 |
| 8222 Beringen |
| Switzerland |
| Tel.: (41) 526 87 20 10 |
| Fax: (41) 526 82 18 02. |

QS SCHAFFHAUSEN AG

Wiesengasse, 20

8222 Beringen

Switzerland

Tel.: (41) 526 87 20 10

Fax: (41) 526 82 18 02.

---

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/42 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/42

---

ODPORÚČANIE KOMISIE

zo 6. apríla 2005

o širokopásmových elektronických komunikáciách po silnoprúdovom vedení

(Text s významom pre EHP)

(2005/292/ES)

KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (ďalej len „rámcová smernica“) (1), a najmä na jej článok 19 ods. 1,

keďže:

| (1) | Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť transparentné, proporcionálne a nediskriminačné podmienky na rozvoj silnoprúdových komunikačných systémov a odstránenie všetkých nenáležitých regulačných bariér. Silnoprúdové komunikačné systémy zahŕňajú zariadenia, ako aj siete. |
| --- | --- |

(1)

Cieľom tohto odporúčania je zabezpečiť transparentné, proporcionálne a nediskriminačné podmienky na rozvoj silnoprúdových komunikačných systémov a odstránenie všetkých nenáležitých regulačných bariér. Silnoprúdové komunikačné systémy zahŕňajú zariadenia, ako aj siete.

| (2) | Cieľom regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikácie je vytvoriť podmienky na konkurencieschopné poskytovanie elektronických komunikačných sietí a služieb a zabezpečiť pre užívateľov maximálny úžitok, pokiaľ ide o výber, cenu a kvalitu. Vnútroštátne orgány majú za cieľ podporovať hospodársku súťaž v poskytovaní elektronických komunikačných sietí, ktoré zahŕňajú silnoprúdové komunikačné siete. Mali by teda odstrániť všetky neopodstatnené regulačné prekážky týkajúce sa najmä spoločností verejnoprospešných služieb s cieľom vybudovať a prevádzkovať elektronické komunikačné siete prostredníctvom ich silnoprúdových vedení. |
| --- | --- |

(2)

Cieľom regulačného rámca EÚ pre elektronické komunikácie je vytvoriť podmienky na konkurencieschopné poskytovanie elektronických komunikačných sietí a služieb a zabezpečiť pre užívateľov maximálny úžitok, pokiaľ ide o výber, cenu a kvalitu. Vnútroštátne orgány majú za cieľ podporovať hospodársku súťaž v poskytovaní elektronických komunikačných sietí, ktoré zahŕňajú silnoprúdové komunikačné siete. Mali by teda odstrániť všetky neopodstatnené regulačné prekážky týkajúce sa najmä spoločností verejnoprospešných služieb s cieľom vybudovať a prevádzkovať elektronické komunikačné siete prostredníctvom ich silnoprúdových vedení.

| (3) | Výstavba silnoprúdových komunikačných systémov podlieha len všeobecnému schváleniu podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o schvaľovaní elektronických komunikačných sietí a služieb (ďalej len „schvaľovacia smernica“) (2). To môže v prípade potreby zahŕňať povinnosti ustanovené v smernici Rady 89/336/EHS z 3. mája 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa elektromagnetickej kompatibility (ďalej len „smernica EMC“) (3), v smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (ďalej len „koncová smernica“) (4), v rámcovej smernici, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (ďalej len „smernica univerzálnej služby“) (5), ako napr. povinnosti súvisiace s núdzovými komunikáciami a neporušenosťou siete. Aby sa zabránilo diskriminácii, krížovému subvencovaniu a narúšaniu hospodárskej súťaže, môžu sa uplatňovať aj povinnosti voči niektorým podnikom v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a o zrušení smernice 96/92/ES (6) s cieľom viesť samostatné konsolidované účty pre neelektrické činnosti, ako napr. silnoprúdové komunikácie. |
| --- | --- |

(3)

Výstavba silnoprúdových komunikačných systémov podlieha len všeobecnému schváleniu podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o schvaľovaní elektronických komunikačných sietí a služieb (ďalej len „schvaľovacia smernica“) (2). To môže v prípade potreby zahŕňať povinnosti ustanovené v smernici Rady 89/336/EHS z 3. mája 1989 o aproximácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa elektromagnetickej kompatibility (ďalej len „smernica EMC“) (3), v smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody (ďalej len „koncová smernica“) (4), v rámcovej smernici, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľov týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (ďalej len „smernica univerzálnej služby“) (5), ako napr. povinnosti súvisiace s núdzovými komunikáciami a neporušenosťou siete. Aby sa zabránilo diskriminácii, krížovému subvencovaniu a narúšaniu hospodárskej súťaže, môžu sa uplatňovať aj povinnosti voči niektorým podnikom v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2003/54/ES z 26. júna 2003 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrickou energiou a o zrušení smernice 96/92/ES (6) s cieľom viesť samostatné konsolidované účty pre neelektrické činnosti, ako napr. silnoprúdové komunikácie.

| (4) | Silnoprúdové komunikačné siete sú káblové siete a ako také sú to usmerňované médiá. Nepoužívajú na prenosy rádiové frekvencie v zmysle prílohy B k schvaľovacej smernici alebo rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (7). |
| --- | --- |

(4)

Silnoprúdové komunikačné siete sú káblové siete a ako také sú to usmerňované médiá. Nepoužívajú na prenosy rádiové frekvencie v zmysle prílohy B k schvaľovacej smernici alebo rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 676/2002/ES zo 7. marca 2002 o regulačnom rámci pre politiku rádiového frekvenčného spektra v Európskom spoločenstve (7).

| (5) | Silnoprúdové komunikačné siete patria do rámca smernice EMC. Pojem „prístroje“ definovaný v smernici EMC znamená všetky elektrické a elektronické aparáty, zariadenia a systémy, ktoré obsahujú elektrické a/alebo elektronické konštrukčné súčiastky. Silnoprúdové komunikačné systémy sú považované za pevné zariadenia a môžu byť uvedené do prevádzky, iba ak sú v súlade so smernicou. |
| --- | --- |

(5)

Silnoprúdové komunikačné siete patria do rámca smernice EMC. Pojem „prístroje“ definovaný v smernici EMC znamená všetky elektrické a elektronické aparáty, zariadenia a systémy, ktoré obsahujú elektrické a/alebo elektronické konštrukčné súčiastky. Silnoprúdové komunikačné systémy sú považované za pevné zariadenia a môžu byť uvedené do prevádzky, iba ak sú v súlade so smernicou.

| (6) | Káble používané v silnoprúdových komunikačných systémoch môžu už byť v prevádzke na iné spôsoby použitia a siete môžu byť vystavené stálym zmenám. Tieto vlastnosti spolu s osobitným charakterom nežiaducich vyžarovaných emisií pozdĺž drôtových systémov znamenajú, že nie je možné vykonávať merania v celom systéme a že v súlade so smernicou EMC je na riadenie vzájomného rušenia drôtových systémov a rádiových systémov vhodné používať model ex-post. Preto sieť vytvorená zo zariadení zodpovedajúcich smernici EMC a používaná na svoj zamýšľaný účel, ktorá je inštalovaná a prevádzkovaná v súlade so správnymi technickými postupmi určenými na splnenie základných požiadaviek smernice EMC, by sa mala považovať za zodpovedajúcu požiadavkám smernice EMC. Dokumentované správne technické postupy by mali zahŕňať merania na mieste preukazujúce, že ciele smernice EMC sú splnené, pokiaľ ide o nežiaduce vyžarované emisie, najmä v situáciách, v ktorých je pravdepodobnejší výskyt vzájomného rušenia. |
| --- | --- |

(6)

Káble používané v silnoprúdových komunikačných systémoch môžu už byť v prevádzke na iné spôsoby použitia a siete môžu byť vystavené stálym zmenám. Tieto vlastnosti spolu s osobitným charakterom nežiaducich vyžarovaných emisií pozdĺž drôtových systémov znamenajú, že nie je možné vykonávať merania v celom systéme a že v súlade so smernicou EMC je na riadenie vzájomného rušenia drôtových systémov a rádiových systémov vhodné používať model ex-post. Preto sieť vytvorená zo zariadení zodpovedajúcich smernici EMC a používaná na svoj zamýšľaný účel, ktorá je inštalovaná a prevádzkovaná v súlade so správnymi technickými postupmi určenými na splnenie základných požiadaviek smernice EMC, by sa mala považovať za zodpovedajúcu požiadavkám smernice EMC. Dokumentované správne technické postupy by mali zahŕňať merania na mieste preukazujúce, že ciele smernice EMC sú splnené, pokiaľ ide o nežiaduce vyžarované emisie, najmä v situáciách, v ktorých je pravdepodobnejší výskyt vzájomného rušenia.

| (7) | Tento prístup nebráni členským štátom prijímať osobitné opatrenia z bezpečnostných dôvodov týkajúce sa uvádzania do prevádzky alebo používania zariadení na ochranu verejných telekomunikačných sietí alebo prijímajúcich či vysielajúcich staníc používaných na bezpečnostné účely v riadne definovaných situáciách frekvenčného spektra v súlade s článkom 6 smernice EMC. |
| --- | --- |

(7)

Tento prístup nebráni členským štátom prijímať osobitné opatrenia z bezpečnostných dôvodov týkajúce sa uvádzania do prevádzky alebo používania zariadení na ochranu verejných telekomunikačných sietí alebo prijímajúcich či vysielajúcich staníc používaných na bezpečnostné účely v riadne definovaných situáciách frekvenčného spektra v súlade s článkom 6 smernice EMC.

| (8) | Ak dotknuté strany nie sú v stave odstrániť rušenie spôsobené silnoprúdovým komunikačným systémom, príslušné orgány by mali požiadať o dôkaz o súlade predmetného systému a prípadne iniciovať ďalšie hodnotenie. Toto hodnotenie by malo zahŕňať overenie súladu systému podľa smernice EMC. V prípade zistenia nesúladu by príslušné orgány mali zaviesť primerané, nediskriminačné a transparentné vykonávacie opatrenia na uvedenie systému do súladu. |
| --- | --- |

(8)

Ak dotknuté strany nie sú v stave odstrániť rušenie spôsobené silnoprúdovým komunikačným systémom, príslušné orgány by mali požiadať o dôkaz o súlade predmetného systému a prípadne iniciovať ďalšie hodnotenie. Toto hodnotenie by malo zahŕňať overenie súladu systému podľa smernice EMC. V prípade zistenia nesúladu by príslušné orgány mali zaviesť primerané, nediskriminačné a transparentné vykonávacie opatrenia na uvedenie systému do súladu.

| (9) | Ak sa systém považuje za zodpovedajúci, no i napriek tomu vytvára škodlivé rušenie, príslušné orgány členských štátov by mali prijať osobitné opatrenia v súlade s článkom 6 smernice EMC na účely odstránenia takého rušenia. Prijaté opatrenia by mali byť primerané, nediskriminačné a transparentné. Pri skúmaní primeranosti opatrení by členské štáty mali zohľadňovať hospodárske a spoločenské aspekty dotknutých služieb. Členské štáty by mali prihliadať aj na technickú spôsobilosť moderných silnoprúdových komunikačných zariadení umožniť včasné vyriešenie problémov rušenia znížením emisií na konkrétnych rušiacich frekvenciách a miestach takzvaným „notchingom“. |
| --- | --- |

(9)

Ak sa systém považuje za zodpovedajúci, no i napriek tomu vytvára škodlivé rušenie, príslušné orgány členských štátov by mali prijať osobitné opatrenia v súlade s článkom 6 smernice EMC na účely odstránenia takého rušenia. Prijaté opatrenia by mali byť primerané, nediskriminačné a transparentné. Pri skúmaní primeranosti opatrení by členské štáty mali zohľadňovať hospodárske a spoločenské aspekty dotknutých služieb. Členské štáty by mali prihliadať aj na technickú spôsobilosť moderných silnoprúdových komunikačných zariadení umožniť včasné vyriešenie problémov rušenia znížením emisií na konkrétnych rušiacich frekvenciách a miestach takzvaným „notchingom“.

| (10) | S cieľom dosiahnuť dôsledné uplatnenie vykonávacích opatrení alebo osobitných opatrení podľa článku 6 smernice EMC by si príslušné orgány mali vymieňať informácie navzájom, ako aj s Komisiou. |
| --- | --- |

(10)

S cieľom dosiahnuť dôsledné uplatnenie vykonávacích opatrení alebo osobitných opatrení podľa článku 6 smernice EMC by si príslušné orgány mali vymieňať informácie navzájom, ako aj s Komisiou.

| (11) | Tento prístup spojený s pravidelným a podrobným podávaním správ o rušení umožní, aby boli zhromaždené ďalšie výsledky testov a skúsenosti o použití silnoprúdových komunikačných sietí, najmä na účely ochrany používania rádiofrekvenčného spektra. Správy by sa mali podávať polročne, táto frekvencia sa však môže meniť v závislosti od dosiahnutých výsledkov. |
| --- | --- |

(11)

Tento prístup spojený s pravidelným a podrobným podávaním správ o rušení umožní, aby boli zhromaždené ďalšie výsledky testov a skúsenosti o použití silnoprúdových komunikačných sietí, najmä na účely ochrany používania rádiofrekvenčného spektra. Správy by sa mali podávať polročne, táto frekvencia sa však môže meniť v závislosti od dosiahnutých výsledkov.

| (12) | Komisia v roku 2001 vyzvala Európske organizácie pre normalizáciu (ESO), aby vypracovali návrh harmonizovaných európskych noriem pre drôtové siete tak, aby zahŕňali digitálnu účastnícku linku (DSL), koaxiálny kábel, ethernet a silnoprúdové komunikačné siete (8). Práca ESO sa však ešte neskončila. Na umožnenie vypracovania harmonizovanej európskej normy pre drôtové siete a prístroje by vnútroštátne orgány mali sledovať vývoj v úzkej spolupráci s účastníkmi trhu. |
| --- | --- |

(12)

Komisia v roku 2001 vyzvala Európske organizácie pre normalizáciu (ESO), aby vypracovali návrh harmonizovaných európskych noriem pre drôtové siete tak, aby zahŕňali digitálnu účastnícku linku (DSL), koaxiálny kábel, ethernet a silnoprúdové komunikačné siete (8). Práca ESO sa však ešte neskončila. Na umožnenie vypracovania harmonizovanej európskej normy pre drôtové siete a prístroje by vnútroštátne orgány mali sledovať vývoj v úzkej spolupráci s účastníkmi trhu.

| (13) | V súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2 rámcovej smernice sa uskutočnili konzultácie s komunikačným výborom, |
| --- | --- |

(13)

V súlade s postupom uvedeným v článku 22 ods. 2 rámcovej smernice sa uskutočnili konzultácie s komunikačným výborom,

TÝMTO ODPORÚČA:

| 1. | Členské štáty by mali uplatňovať tieto podmienky a zásady na poskytovanie verejne dostupných širokopásmových silnoprúdových komunikačných systémov. |
| --- | --- |

1.

Členské štáty by mali uplatňovať tieto podmienky a zásady na poskytovanie verejne dostupných širokopásmových silnoprúdových komunikačných systémov.

| 2. | Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia bodov 3 až 5, členské štáty by mali odstrániť všetky neopodstatnené regulačné prekážky, najmä zo spoločností verejnoprospešných služieb, pri použití širokopásmových silnoprúdových komunikačných systémov a poskytovaní elektronických komunikačných služieb v týchto systémoch. |
| --- | --- |

2.

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia bodov 3 až 5, členské štáty by mali odstrániť všetky neopodstatnené regulačné prekážky, najmä zo spoločností verejnoprospešných služieb, pri použití širokopásmových silnoprúdových komunikačných systémov a poskytovaní elektronických komunikačných služieb v týchto systémoch.

| 3. | Kým sa normy, ktoré sa majú používať na dosiahnutie predpokladu zhody pre silnoprúdové komunikačné systémy, nezosúladia podľa smernice 89/336/EHS, členské štáty by mali považovať za zodpovedajúci uvedenej smernici silnoprúdový komunikačný systém, ktorý:






  — | tvorí zariadenie zodpovedajúce smernici a je používaný na svoj zamýšľaný účel, |
| --- | --- | --- |

3.

Kým sa normy, ktoré sa majú používať na dosiahnutie predpokladu zhody pre silnoprúdové komunikačné systémy, nezosúladia podľa smernice 89/336/EHS, členské štáty by mali považovať za zodpovedajúci uvedenej smernici silnoprúdový komunikačný systém, ktorý:

—

tvorí zariadenie zodpovedajúce smernici a je používaný na svoj zamýšľaný účel,

| — | je inštalovaný a prevádzkovaný v súlade so správnymi technickými postupmi určenými na splnenie základných požiadaviek smernice. |
| --- | --- |

—

je inštalovaný a prevádzkovaný v súlade so správnymi technickými postupmi určenými na splnenie základných požiadaviek smernice.

Dokumentácia o správnych technických postupoch by sa mala uchovávať tak, aby bola prístupná príslušným vnútroštátnym orgánom na účely kontroly dovtedy, kým je systém v prevádzke.

| 4. | V prípade, že sa zistí, že silnoprúdový komunikačný systém spôsobuje škodlivé rušenie, ktoré dotknuté strany nie sú v stave odstrániť, príslušné orgány členského štátu by mali požiadať o dôkaz o súlade systému a prípadne iniciovať hodnotenie. |
| --- | --- |

4.

V prípade, že sa zistí, že silnoprúdový komunikačný systém spôsobuje škodlivé rušenie, ktoré dotknuté strany nie sú v stave odstrániť, príslušné orgány členského štátu by mali požiadať o dôkaz o súlade systému a prípadne iniciovať hodnotenie.

| 5. | Ak výsledkom tohto hodnotenia bude zistenie nesúladu silnoprúdového komunikačného systému, príslušné orgány by mali zaviesť primerané, nediskriminačné a transparentné vykonávacie opatrenia na zabezpečenie súladu. |
| --- | --- |

5.

Ak výsledkom tohto hodnotenia bude zistenie nesúladu silnoprúdového komunikačného systému, príslušné orgány by mali zaviesť primerané, nediskriminačné a transparentné vykonávacie opatrenia na zabezpečenie súladu.

| 6. | Ak je silnoprúdový komunikačný systém v súlade s požiadavkami smernice, no rušenie napriek tomu pretrváva, mali by príslušné orgány členského štátu zvážiť prijatie osobitných opatrení v súlade s článkom 6 smernice 89/336/EHS primeraným, nediskriminačným a transparentným spôsobom. |
| --- | --- |

6.

Ak je silnoprúdový komunikačný systém v súlade s požiadavkami smernice, no rušenie napriek tomu pretrváva, mali by príslušné orgány členského štátu zvážiť prijatie osobitných opatrení v súlade s článkom 6 smernice 89/336/EHS primeraným, nediskriminačným a transparentným spôsobom.

| 7. | Členské štáty by mali pravidelne podávať komunikačnému výboru správy o používaní a prevádzkovaní silnoprúdových komunikačných systémov na svojom území. Tieto správy by mali zahŕňať všetky podstatné údaje o hladinách rušenia (vrátane údajov o meraní, súvisiacich úrovniach pridaných signálov a ďalších údajov užitočných pre navrhnutie harmonizovanej európskej normy), o problémoch spojených s rušením a o všetkých vykonávacích opatreniach týkajúcich sa silnoprúdových komunikačných systémov. Prvá takáto správa by sa mala podať k 31. decembru 2005. |
| --- | --- |

7.

Členské štáty by mali pravidelne podávať komunikačnému výboru správy o používaní a prevádzkovaní silnoprúdových komunikačných systémov na svojom území. Tieto správy by mali zahŕňať všetky podstatné údaje o hladinách rušenia (vrátane údajov o meraní, súvisiacich úrovniach pridaných signálov a ďalších údajov užitočných pre navrhnutie harmonizovanej európskej normy), o problémoch spojených s rušením a o všetkých vykonávacích opatreniach týkajúcich sa silnoprúdových komunikačných systémov. Prvá takáto správa by sa mala podať k 31. decembru 2005.

| 8. | Toto odporúčanie je určené členským štátom. |
| --- | --- |

8.

Toto odporúčanie je určené členským štátom.

V Bruseli 6. apríla 2005

Za Komisiu

Viviane REDING

členka Komisie

---

(1)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 33.

1

(2)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 21.

2

(3)  Ú. v. ES L 139, 23.5.1989, s. 19. Smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 93/68/EHS (Ú. v. ES L 220, 30.8.1993, s. 1).

3

(4)  Ú. v. ES L 91, 7.4.1999, s. 10. Smernica zmenená a doplnená nariadením (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 51.

5

(6)  Ú. v. EÚ L 176, 15.7.2003, s. 37. Smernica zmenená a doplnená smernicou Rady 2004/85/ES (Ú. v. EÚ L 236, 7.7.2004, s. 10).

6

(7)  Ú. v. ES L 108, 24.4.2002, s. 1.

7

(8)  Normalizačný mandát adresovaný CEN, CENELEC a ETSI v súvislosti s elekromagnetickou kompatibilitou (EMC) o zosúladených normách EMC pre telekomunikačné siete, Mandate M/313, 7. august 2001.

8

---

Korigendá

| 12.4.2005 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 93/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.4.2005

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 93/45

---

Korigendum k rozhodnutiu č. 197 z 23. marca 2004 o prechodných obdobiach na zavedenie európskeho preukazu zdravotného poistenia podľa článku 5 rozhodnutia č. 191

(
  Úradný vestník Európskej únie L 343 z 19. novembra 2004
  )

Strana 30, príloha III týkajúca sa Islandu:

Namiesto:

„31. decembra 2005“

má byť:

„30. apríla 2005“.

---