# Euroopan unionin L 27/29.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 27 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta29. tammikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 27

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta29. tammikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 143/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 144/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2799/1999 säädetyn pysyvän 75. tarjouskilpailun osana järjestetystä erityisestä tarjouskilpailusta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 145/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa | 4 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 146/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, pöytäviinien vapaaehtoista tislausta koskevien sopimusten hyväksymisprosentin vahvistamisesta | 24 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 147/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa | 25 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 148/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, voin vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa | 27 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 149/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 328. erityisessä tarjouskilpailussa sovellettavan voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärän vahvistamisesta | 29 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 150/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2771/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 12. yksittäistä tarjouskilpailua varten | 30 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 151/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 214/2001 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetystä 11. erityisestä tarjouskilpailusta | 31 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 152/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, nuorten urospuolisten lihotukseen tarkoitettujen nautojen tammikuussa 2005 esitettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä asetuksessa (EY) N:o 1202/2004 määriteltyjen tariffikiintiöiden rajoissa | 32 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 153/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, lopullisen tukimäärän ja B-menettelyn mukaisten vientitodistusten myöntämisprosentin vahvistamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat, syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet ja omenat) | 33 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 154/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2032/2004 tarkoitetun tiettyihin kolmansiin maihin vietävää pitkäjyväistä kokonaan hiottua, kiehautettua (parboiled) B-riisiä koskevan tarjouskilpailun osana jätetyistä tarjouksista | 35 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 155/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2033/2004 tarkoitetussa Réunioniin toimitettavan esikuoritun pitkäjyväisen B-riisin tukea koskevassa tarjouskilpailussa jätetyistä tarjouksista | 36 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 156/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2031/2004 tarkoitetun tiettyihin kolmansiin maihin vietävää lyhytjyväistä kokonaan hiottua riisiä, keskipitkäjyväistä kokonaan hiottua riisiä ja pitkäjyväistä kokonaan hiottua A-riisiä koskevan tarjouskilpailun osana jätetyistä tarjouksista | 37 |
| | * | Komission direktiivi 2005/5/EY, annettu 26 päivänä tammikuuta 2005, näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden okratoksiini A -pitoisuuksien virallista tarkastusta varten annetun direktiivin 2002/26/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komission direktiivi 2005/7/EY, annettu 27 päivänä tammikuuta 2005, rehujen dioksiinipitoisuuksien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämistä koskevista vaatimuksista annetun direktiivin 2002/70/EY muuttamisesta (
  1
  ) | 41 |
| | * | Komission direktiivi 2005/8/EY, annettu 27 päivänä tammikuuta 2005, haitallisista aineista eläinten rehuissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/32/EY liitteen I muuttamisesta (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komission direktiivi 2005/9/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY muuttamisesta sen liitteen VII mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (
  1
  ) | 46 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 143/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 144/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2799/1999 säädetyn pysyvän 75. tarjouskilpailun osana järjestetystä erityisestä tarjouskilpailusta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 145/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa

4

*

Komission asetus (EY) N:o 146/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, pöytäviinien vapaaehtoista tislausta koskevien sopimusten hyväksymisprosentin vahvistamisesta

24

Komission asetus (EY) N:o 147/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa

25

Komission asetus (EY) N:o 148/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, voin vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa

27

Komission asetus (EY) N:o 149/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 328. erityisessä tarjouskilpailussa sovellettavan voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärän vahvistamisesta

29

Komission asetus (EY) N:o 150/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2771/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 12. yksittäistä tarjouskilpailua varten

30

Komission asetus (EY) N:o 151/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 214/2001 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetystä 11. erityisestä tarjouskilpailusta

31

Komission asetus (EY) N:o 152/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, nuorten urospuolisten lihotukseen tarkoitettujen nautojen tammikuussa 2005 esitettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä asetuksessa (EY) N:o 1202/2004 määriteltyjen tariffikiintiöiden rajoissa

32

Komission asetus (EY) N:o 153/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, lopullisen tukimäärän ja B-menettelyn mukaisten vientitodistusten myöntämisprosentin vahvistamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat, syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet ja omenat)

33

Komission asetus (EY) N:o 154/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2032/2004 tarkoitetun tiettyihin kolmansiin maihin vietävää pitkäjyväistä kokonaan hiottua, kiehautettua (parboiled) B-riisiä koskevan tarjouskilpailun osana jätetyistä tarjouksista

35

Komission asetus (EY) N:o 155/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2033/2004 tarkoitetussa Réunioniin toimitettavan esikuoritun pitkäjyväisen B-riisin tukea koskevassa tarjouskilpailussa jätetyistä tarjouksista

36

Komission asetus (EY) N:o 156/2005, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 2031/2004 tarkoitetun tiettyihin kolmansiin maihin vietävää lyhytjyväistä kokonaan hiottua riisiä, keskipitkäjyväistä kokonaan hiottua riisiä ja pitkäjyväistä kokonaan hiottua A-riisiä koskevan tarjouskilpailun osana jätetyistä tarjouksista

37

*

Komission direktiivi 2005/5/EY, annettu 26 päivänä tammikuuta 2005, näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden okratoksiini A -pitoisuuksien virallista tarkastusta varten annetun direktiivin 2002/26/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

38

*

Komission direktiivi 2005/7/EY, annettu 27 päivänä tammikuuta 2005, rehujen dioksiinipitoisuuksien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämistä koskevista vaatimuksista annetun direktiivin 2002/70/EY muuttamisesta (
  1
  )

1

41

*

Komission direktiivi 2005/8/EY, annettu 27 päivänä tammikuuta 2005, haitallisista aineista eläinten rehuissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/32/EY liitteen I muuttamisesta (
  1
  )

1

44

*

Komission direktiivi 2005/9/EY, annettu 28 päivänä tammikuuta 2005, kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY muuttamisesta sen liitteen VII mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen (
  1
  )

1

46

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | 2005/64/EY:Komission päätös, tehty 26 päivänä tammikuuta 2005, neuvoston direktiivin 92/65/ETY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuontia hyväksyttyihin yhteisöihin, laitoksiin ja keskuksiin koskevista edellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 118)

   (
  1
  ) | 48 |
| | * | 2005/65/EY:Komission päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2005, Tanskalle myönnettävistä siirtymäajan lisätakeista muutettaessa Tanskan asemaa Newcastlen tautia vastaan ei-rokottavana alueena
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 143)

   (
  1
  ) | 52 |
| | * | 2005/66/EY:Komission päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2005, suunnitelman hyväksymisestä klassisen sikaruton hävittämiseksi luonnonvaraisista sioista eräillä Belgian alueilla tehdyn päätöksen 2003/363/EY kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 144)

   (
  1
  ) | 54 |
| | * | 2005/67/EY:Komission päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2005, kalojen virusperäisen verenvuotoseptikemian (VHS) ja tarttuvan verta muodostavan kudoksen kuolion (IHN) osalta hyväksytyn vyöhykkeen aseman ja ei-hyväksytyillä vyöhykkeillä sijaitsevan näiden tautien osalta hyväksytyn tilan aseman saamista varten toteutettavien ohjelmien kelpuuttamisesta tehdyn päätöksen 2003/634/EY liitteiden I ja II muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 148)

   (
  1
  ) | 55 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

*

2005/64/EY:Komission päätös, tehty 26 päivänä tammikuuta 2005, neuvoston direktiivin 92/65/ETY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuontia hyväksyttyihin yhteisöihin, laitoksiin ja keskuksiin koskevista edellytyksistä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 118)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 118)

1

48

*

2005/65/EY:Komission päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2005, Tanskalle myönnettävistä siirtymäajan lisätakeista muutettaessa Tanskan asemaa Newcastlen tautia vastaan ei-rokottavana alueena
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 143)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 143)

1

52

*

2005/66/EY:Komission päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2005, suunnitelman hyväksymisestä klassisen sikaruton hävittämiseksi luonnonvaraisista sioista eräillä Belgian alueilla tehdyn päätöksen 2003/363/EY kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 144)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 144)

1

54

*

2005/67/EY:Komission päätös, tehty 28 päivänä tammikuuta 2005, kalojen virusperäisen verenvuotoseptikemian (VHS) ja tarttuvan verta muodostavan kudoksen kuolion (IHN) osalta hyväksytyn vyöhykkeen aseman ja ei-hyväksytyillä vyöhykkeillä sijaitsevan näiden tautien osalta hyväksytyn tilan aseman saamista varten toteutettavien ohjelmien kelpuuttamisesta tehdyn päätöksen 2003/634/EY liitteiden I ja II muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 148)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 148)

1

55

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005/68/YUTP:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 2005, Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene), tehdyn päätöksen 2004/197/YUTP muuttamisesta | 59 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

2005/68/YUTP:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 2005, Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene), tehdyn päätöksen 2004/197/YUTP muuttamisesta

59

| | | Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | * | Neuvoston yhteinen kanta 2005/69/YOS, vahvistettu 24 päivänä tammikuuta 2005, eräiden tietojen vaihdosta Interpolin kanssa | 61 |

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa soveltamalla annetut säädökset

*

Neuvoston yhteinen kanta 2005/69/YOS, vahvistettu 24 päivänä tammikuuta 2005, eräiden tietojen vaihdosta Interpolin kanssa

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 143/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 28 päivänä tammikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 123,3 |
| 204 | 75,2 |
| 212 | 176,1 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 163,5 |
| 999 | 131,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 155,2 |
| 999 | 155,2 |
| 0709 90 70 | 052 | 175,4 |
| 204 | 183,5 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 138,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 43,3 |
| 204 | 45,7 |
| 212 | 54,1 |
| 220 | 38,5 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 34,7 |
| 624 | 71,7 |
| 999 | 46,6 |
| 0805 20 10 | 204 | 65,1 |
| 999 | 65,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 59,3 |
| 204 | 86,3 |
| 400 | 78,6 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 68,0 |
| 662 | 27,9 |
| 999 | 76,5 |
| 0805 50 10 | 052 | 70,5 |
| 999 | 70,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 82,6 |
| 404 | 83,9 |
| 720 | 64,7 |
| 999 | 77,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,5 |
| 400 | 88,1 |
| 528 | 87,7 |
| 720 | 36,8 |
| 999 | 73,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

123,3

204

75,2

212

176,1

608

118,9

624

163,5

999

131,4

0707 00 05

052

155,2

999

155,2

0709 90 70

052

175,4

204

183,5

624

56,7

999

138,5

0805 10 20

052

43,3

204

45,7

212

54,1

220

38,5

421

38,1

448

34,7

624

71,7

999

46,6

0805 20 10

204

65,1

999

65,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

59,3

204

86,3

400

78,6

464

138,7

624

68,0

662

27,9

999

76,5

0805 50 10

052

70,5

999

70,5

0808 10 80

400

82,6

404

83,9

720

64,7

999

77,1

0808 20 50

388

79,5

400

88,1

528

87,7

720

36,8

999

73,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/3 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 144/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 2799/1999 säädetyn pysyvän 75. tarjouskilpailun osana järjestetystä erityisestä tarjouskilpailusta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1), ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tuen ja mainitun rasvattoman maitojauheen myynnin osalta 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2799/1999 (2), 26 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat asettaneet pysyvään tarjouskilpailuun tiettyjä hallussaan olevia määriä rasvatonta maitojauhetta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tuen ja mainitun rasvattoman maitojauheen myynnin osalta 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2799/1999 (2), 26 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat asettaneet pysyvään tarjouskilpailuun tiettyjä hallussaan olevia määriä rasvatonta maitojauhetta.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 2799/1999 30 artiklan mukaisesti kussakin erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 2799/1999 30 artiklan mukaisesti kussakin erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta.

| (3) | Saatujen tarjousten tutkiminen johtaa tarjouskilpailun jättämiseen ratkaisematta. |
| --- | --- |

(3)

Saatujen tarjousten tutkiminen johtaa tarjouskilpailun jättämiseen ratkaisematta.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2799/1999 säädetyn pysyvän 75. tarjouskilpailun osana järjestetty erityinen tarjouskilpailu, jonka tarjousten jättöaika päättyy 25 päivänä tammikuuta 2005, on jätetty ratkaisematta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 340, 31.12.1999, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/4 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/4

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 145/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 7 artiklan,

on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

A.   MENETTELY

1.   VIREILLEPANO

| (1) | Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä huhtikuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä30 päivänä huhtikuuta 2004 julkaistulla ilmoituksella (2), jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus’, polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevan bariumkarbonaatin tuonnissa yhteisöön.

| (2) | Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli maaliskuussa 2004 tehnyt Solvay Barium Strontium GmbH, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka on ainoa bariumkarbonaatin tuottaja yhteisössä ja edustaa siis yhteisön koko tuotantoa. Valitukseen sisältynyt näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle. |
| --- | --- |

(2)

Menettely aloitettiin valituksen perusteella, jonka oli maaliskuussa 2004 tehnyt Solvay Barium Strontium GmbH, jäljempänä ’valituksen tekijä’, joka on ainoa bariumkarbonaatin tuottaja yhteisössä ja edustaa siis yhteisön koko tuotantoa. Valitukseen sisältynyt näyttö polkumyynnistä ja siitä aiheutuneesta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.

2.   MENETTELYN OSAPUOLET

| (3) | Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti valituksen tekijälle ja niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille, tavarantoimittajille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.

| (4) | Valituksen tekijä, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, käyttäjät ja käyttäjiä edustavat järjestöt ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. |
| --- | --- |

(4)

Valituksen tekijä, vientiä harjoittavat tuottajat, tuojat, käyttäjät ja käyttäjiä edustavat järjestöt ilmaisivat kantansa. Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.

| (5) | Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille kiinalaisille yrityksille, joita asian tiedettiin koskevan. Viisi yritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että tutkimuksessa ilmenisi, etteivät ne täytä markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä. |
| --- | --- |

(5)

Jotta kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat voisivat halutessaan esittää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti lomakkeet pyyntöjen esittämistä varten niille kiinalaisille yrityksille, joita asian tiedettiin koskevan. Viisi yritystä pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan nojalla markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että tutkimuksessa ilmenisi, etteivät ne täytä markkinatalouskohtelun saamisen edellytyksiä.

| (6) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ilmoitti, että koska viejien/tuottajien ja tuojien määrä oli ilmeisen suuri, tutkimuksessa voitaisiin soveltaa otantaa. Kiinassa oli kuitenkin odotettua vähemmän yhteistyöhalunsa julki tuoneita vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisössä vastaavasti vähemmän tuojia ja käyttäjiä, joten otannan käyttöä ei pidetty tarpeellisena. |
| --- | --- |

(6)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ilmoitti, että koska viejien/tuottajien ja tuojien määrä oli ilmeisen suuri, tutkimuksessa voitaisiin soveltaa otantaa. Kiinassa oli kuitenkin odotettua vähemmän yhteistyöhalunsa julki tuoneita vientiä harjoittavia tuottajia ja yhteisössä vastaavasti vähemmän tuojia ja käyttäjiä, joten otannan käyttöä ei pidetty tarpeellisena.

| (7) | Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, viideltä etuyhteydettömältä tuojalta, yhdeltä raaka-aineen toimittajalta, kuudelta käyttäjältä, yhdeltä käyttäjäjärjestöltä ja viideltä Kiinassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta. |
| --- | --- |

(7)

Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, viideltä etuyhteydettömältä tuojalta, yhdeltä raaka-aineen toimittajalta, kuudelta käyttäjältä, yhdeltä käyttäjäjärjestöltä ja viideltä Kiinassa toimivalta vientiä harjoittavalta tuottajalta.

| (8) | Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloihin:






  a) | Yhteisön tuottaja







  — | Solvay Barium Strontium GmbH, Saksa |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä suoritettiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

a)

Yhteisön tuottaja

—

Solvay Barium Strontium GmbH, Saksa

| b) | Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat







  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| --- | --- | --- |

b)

Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

| — | Zaozhuang Yongli Chemical Co. |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

| — | Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva Hengyang Hong Xiang Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Guizhou Hongkaj Chemical Co. Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva Hengyang Hong Xiang Co. Ltd

| — | Guizhou Red Star Developing Co. |
| --- | --- |

—

Guizhou Red Star Developing Co.

| — | Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Hebei Xinji Chemical Group Co. Ltd

| c) | Etuyhteydettömät tuojat







  — | Kimpe Sarl, Ranska |
| --- | --- | --- |

c)

Etuyhteydettömät tuojat

—

Kimpe Sarl, Ranska

| — | Norkem BV, Alankomaat |
| --- | --- |

—

Norkem BV, Alankomaat

| d) | Yhteisön käyttäjät







  — | Ilpea SpA, Italia. |
| --- | --- | --- |

d)

Yhteisön käyttäjät

—

Ilpea SpA, Italia.

| (9) | Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:






  — | Chemical Products Corporation (CPC), Cartersville, Yhdysvalloissa toimiva tuottaja. |
| --- | --- | --- |

(9)

Niille Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, on tarpeen vahvistaa normaaliarvo vertailumaata koskevien tietojen perusteella, mistä syystä seuraavan yrityksen toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynti tässä tarkoituksessa:

—

Chemical Products Corporation (CPC), Cartersville, Yhdysvalloissa toimiva tuottaja.

3.   TUTKIMUSAJANJAKSO

| (10) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2003 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2000 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(10)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2003 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon määrittämisessä tarvittava kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson tammikuusta 2000 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

B.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

1.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE

| (11) | Tarkasteltavana oleva tuote on CN-koodiin ex 2836 60 00 kuuluva tietynlainen Kiinasta peräisin oleva bariumkarbonaatti, jonka strontiumpitoisuus on enemmän kuin 0,07 painoprosenttia ja rikkipitoisuus enemmän kuin 0,0015 painoprosenttia, joko jauheena, puristettuina rakeina tai kalsinoituina rakeina. |
| --- | --- |

(11)

Tarkasteltavana oleva tuote on CN-koodiin ex 2836 60 00 kuuluva tietynlainen Kiinasta peräisin oleva bariumkarbonaatti, jonka strontiumpitoisuus on enemmän kuin 0,07 painoprosenttia ja rikkipitoisuus enemmän kuin 0,0015 painoprosenttia, joko jauheena, puristettuina rakeina tai kalsinoituina rakeina.

2.   SAMANKALTAINEN TUOTE

| (12) | Tarkasteltavana olevan tuotteen ja Kiinan sekä Yhdysvaltojen, jota käytettiin vertailumaana määritettäessä normaaliarvoa Kiinasta peräisin olevaa tuontia varten, kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn bariumkarbonaatin välillä ei havaittu eroja. Yhdysvalloissa tuotetulla ja myydyllä bariumkarbonaatilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet kuin Kiinasta yhteisöön viedyllä bariumkarbonaatilla ja sitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Eroja ei myöskään todettu tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän bariumkarbonaatin välillä. Niillä on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Näin ollen Kiinan kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn, vertailumaan kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn sekä yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän bariumkarbonaatin fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset ovat samat. Tästä syystä päätellään, että bariumkarbonaatin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(12)

Tarkasteltavana olevan tuotteen ja Kiinan sekä Yhdysvaltojen, jota käytettiin vertailumaana määritettäessä normaaliarvoa Kiinasta peräisin olevaa tuontia varten, kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn bariumkarbonaatin välillä ei havaittu eroja. Yhdysvalloissa tuotetulla ja myydyllä bariumkarbonaatilla on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet kuin Kiinasta yhteisöön viedyllä bariumkarbonaatilla ja sitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Eroja ei myöskään todettu tarkasteltavana olevan tuotteen ja yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän bariumkarbonaatin välillä. Niillä on samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja niitä käytetään samoihin tarkoituksiin. Näin ollen Kiinan kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn, vertailumaan kotimarkkinoilla tuotetun ja myydyn sekä yhteisön tuotannonalan tuottaman ja yhteisön markkinoilla myymän bariumkarbonaatin fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet sekä käyttötarkoitukset ovat samat. Tästä syystä päätellään, että bariumkarbonaatin kaikki lajit ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

C.   POLKUMYYNTI

1.   MARKKINATALOUSKOHTELU

| (13) | Normaaliarvo on Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(13)

Normaaliarvo on Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 1–6 kohdan mukaisesti niille tuottajille, joiden on todettu täyttävän 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut vaatimukset.

| (14) | Kyseiset vaatimukset, jotka hakemuksen esittäneiden yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:






  — | liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan, |
| --- | --- | --- |

(14)

Kyseiset vaatimukset, jotka hakemuksen esittäneiden yritysten on täytettävä, ovat lyhyesti seuraavat:

—

liiketoimintaa ja kustannuksia koskevat päätökset tehdään markkinasignaalien perusteella ja ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan,

| — | kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan, |
| --- | --- |

—

kirjanpito tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja sitä sovelletaan kaikkeen toimintaan,

| — | aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole, |
| --- | --- |

—

aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä ei ole,

| — | konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden, |
| --- | --- |

—

konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö takaavat oikeusvarmuuden ja vakauden,

| — | valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan. |
| --- | --- |

—

valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan.

| (15) | Viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja täytti niille lähetetyn, asiaa koskevan lomakkeen. |
| --- | --- |

(15)

Viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla markkinatalouskohtelua ja täytti niille lähetetyn, asiaa koskevan lomakkeen.

| (16) | Kahden yrityksen pyynnöt hylättiin lomakkeiden ensimmäisen tarkastelun perusteella, koska siinä ei käynyt ilmi, että kaikki vaatimukset olisivat täyttyneet. Kyseiset yritykset, jotka olivat kokonaan tai valtaosaltaan valtion omistuksessa ja joiden hallintoneuvoston muodostivat kokonaan tai valtaosin valtion nimittämät jäsenet, eivät etenkään kyenneet osoittamaan, ettei valtio olisi puuttunut merkittävällä tavalla niiden liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Muiden kolmen yrityksen osalta komissio tarkisti yritysten toimitiloissa kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina. |
| --- | --- |

(16)

Kahden yrityksen pyynnöt hylättiin lomakkeiden ensimmäisen tarkastelun perusteella, koska siinä ei käynyt ilmi, että kaikki vaatimukset olisivat täyttyneet. Kyseiset yritykset, jotka olivat kokonaan tai valtaosaltaan valtion omistuksessa ja joiden hallintoneuvoston muodostivat kokonaan tai valtaosin valtion nimittämät jäsenet, eivät etenkään kyenneet osoittamaan, ettei valtio olisi puuttunut merkittävällä tavalla niiden liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Muiden kolmen yrityksen osalta komissio tarkisti yritysten toimitiloissa kaikki markkinatalouskohtelua koskevissa pyynnöissä esitetyt tiedot, joita se piti tarpeellisina.

| (17) | Tutkimus osoitti, että kaksi yritystä täytti kaikki asetetut vaatimukset, ja sen vuoksi niille myönnettiin markkinatalouskohtelu. Markkinatalouskohtelun saaneet Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat ovat






  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| --- | --- | --- |

(17)

Tutkimus osoitti, että kaksi yritystä täytti kaikki asetetut vaatimukset, ja sen vuoksi niille myönnettiin markkinatalouskohtelu. Markkinatalouskohtelun saaneet Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat ovat

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

| — | Zaozhuang Yongli Chemical Co. |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical Co.

| (18) | Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenvetona, kuinka ne kolme yritystä, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, täyttivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt viisi edellytystä










  Yritys | Edellytykset |
| --- | --- | --- |
| 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 1 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 2 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 4 luetelmakohta | 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 5 luetelmakohta |
| 1 | Ei täyty | | | | |
| 2 | Ei täyty | Ei täyty | Ei täyty | Täyttyy | Täyttyy |
| 3 | Ei täyty | | | | |
| Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien todennetut kyselyvastaukset. |

(18)

Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenvetona, kuinka ne kolme yritystä, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, täyttivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa säädetyt viisi edellytystä

Yritys

Edellytykset

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 1 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 2 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 4 luetelmakohta

2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 5 luetelmakohta

1

Ei täyty

2

Ei täyty

Ei täyty

Ei täyty

Täyttyy

Täyttyy

3

Ei täyty

Lähde: Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten viejien todennetut kyselyvastaukset.

| (19) | Asianomaisille yrityksille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä tuloksista. |
| --- | --- |

(19)

Asianomaisille yrityksille annettiin tilaisuus esittää huomautuksia edellä esitetyistä tuloksista.

| (20) | Yritykseen nro 2 etuyhteydessä olevan yrityksen osakkeenomistajia ei kyetty yksilöimään eikä kyetty vahvistamaan, kenen valvonnassa yritys viime kädessä oli. Sen vuoksi valtion merkittävää puuttumista yrityksen toimintaan ei voitu sulkea pois. Vaikka yritys kiisti tämän, se ei kyennyt toimittamaan tietoja tai näyttöä siitä, että se on pääasiassa yksityisten yrittäjien valvonnassa ja ettei valtio puutu merkittävästi sen toimintaan. Tämän vuoksi katsottiin, ettei perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 1 alakohdassa säädetty edellytys täyttynyt. |
| --- | --- |

(20)

Yritykseen nro 2 etuyhteydessä olevan yrityksen osakkeenomistajia ei kyetty yksilöimään eikä kyetty vahvistamaan, kenen valvonnassa yritys viime kädessä oli. Sen vuoksi valtion merkittävää puuttumista yrityksen toimintaan ei voitu sulkea pois. Vaikka yritys kiisti tämän, se ei kyennyt toimittamaan tietoja tai näyttöä siitä, että se on pääasiassa yksityisten yrittäjien valvonnassa ja ettei valtio puutu merkittävästi sen toimintaan. Tämän vuoksi katsottiin, ettei perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 1 alakohdassa säädetty edellytys täyttynyt.

| (21) | Saman yrityksen kohdalla tutkimuksessa tuli esille tarkastettuihin tileihin liittyviä merkittäviä puutteita. Tältä osin yrityksen omat tilintarkastajat tekivät varauksia, jotka liittyivät muun muassa kirjanpitoon merkittyihin myyntilukuihin, omaisuuden arviointiin ja poistoihin. Yritys ei kuitenkaan tehnyt korjauksia tarkastajien yksilöimien puutteiden korjaamiseksi eikä kyennyt selittämään, miksi tarkastajien esittämiä varauksia ei ollut otettu huomioon. Kyseisten puutteiden vuoksi ei olisi ollut mahdollista laatia tältä pohjalta luotettavaa polkumyyntilaskelmaa. Vaikka yritys vastusti näitä päätelmiä, se ei esittänyt hyväksyttävää selitystä sille, miksi sen tilit olisivat luotettavia puutteista huolimatta. Ottaen huomioon edellä esitetyt, tilien luotettavuuden kyseenalaistavat seikat ja sen, ettei tarkastajien yksilöimiä puutteita korjattu, pääteltiin, etteivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 2 luetelmakohdassa asetetut edellytykset täyttyneet. |
| --- | --- |

(21)

Saman yrityksen kohdalla tutkimuksessa tuli esille tarkastettuihin tileihin liittyviä merkittäviä puutteita. Tältä osin yrityksen omat tilintarkastajat tekivät varauksia, jotka liittyivät muun muassa kirjanpitoon merkittyihin myyntilukuihin, omaisuuden arviointiin ja poistoihin. Yritys ei kuitenkaan tehnyt korjauksia tarkastajien yksilöimien puutteiden korjaamiseksi eikä kyennyt selittämään, miksi tarkastajien esittämiä varauksia ei ollut otettu huomioon. Kyseisten puutteiden vuoksi ei olisi ollut mahdollista laatia tältä pohjalta luotettavaa polkumyyntilaskelmaa. Vaikka yritys vastusti näitä päätelmiä, se ei esittänyt hyväksyttävää selitystä sille, miksi sen tilit olisivat luotettavia puutteista huolimatta. Ottaen huomioon edellä esitetyt, tilien luotettavuuden kyseenalaistavat seikat ja sen, ettei tarkastajien yksilöimiä puutteita korjattu, pääteltiin, etteivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 2 luetelmakohdassa asetetut edellytykset täyttyneet.

| (22) | Yrityksen nro 2 varainhankinnan osalta voidaan todeta, että yritys ei kyennyt selittämään, missä olosuhteissa osa yrityksen varoista oli siirretty sitä edeltävältä yhteisomistuksessa olleelta yritykseltä. Tämän vuoksi komissio päätteli, etteivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohdassa asetetut edellytykset täyttyneet. Yritys ei hyväksynyt päätelmiä, mutta se ei toimittanut varojen siirrosta tietoja tai näyttöä, jotka olisivat osoittaneet aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvien merkittävien vääristymien puuttumisen. Yrityksen nro 2 väite oli näin ollen perusteeton ja se hylättiin. |
| --- | --- |

(22)

Yrityksen nro 2 varainhankinnan osalta voidaan todeta, että yritys ei kyennyt selittämään, missä olosuhteissa osa yrityksen varoista oli siirretty sitä edeltävältä yhteisomistuksessa olleelta yritykseltä. Tämän vuoksi komissio päätteli, etteivät perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan 3 luetelmakohdassa asetetut edellytykset täyttyneet. Yritys ei hyväksynyt päätelmiä, mutta se ei toimittanut varojen siirrosta tietoja tai näyttöä, jotka olisivat osoittaneet aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvien merkittävien vääristymien puuttumisen. Yrityksen nro 2 väite oli näin ollen perusteeton ja se hylättiin.

| (23) | Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin ja asiasta ilmoitettiin niille osapuolille, joita se välittömästi koskee. Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, eikä se vastustanut markkinatalousasemasta tehtyjä päätelmiä. |
| --- | --- |

(23)

Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin ja asiasta ilmoitettiin niille osapuolille, joita se välittömästi koskee. Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus esittää huomautuksia, eikä se vastustanut markkinatalousasemasta tehtyjä päätelmiä.

2.   YKSILÖLLINEN KOHTELU

| (24) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että a) ne voivat vapaasti kotiuttaa pääomaa ja voittoa, b) niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot päätetään vapaasti, c) niiden osake-enemmistö on yksityisillä henkilöillä. Hallintoneuvostossa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävässä määrin riippumaton valtiosta, d) valuuttamuunnokset tehdään markkinahintaan ja e) valtio ei puutu toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit. |
| --- | --- |

(24)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan koko maata koskeva tulli vahvistetaan tarvittaessa niiden maiden osalta, joihin sovelletaan 2 artiklan 7 kohtaa, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset pystyvät 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti osoittamaan, että a) ne voivat vapaasti kotiuttaa pääomaa ja voittoa, b) niiden vientihinnat ja -määrät sekä myyntiolosuhteet ja -ehdot päätetään vapaasti, c) niiden osake-enemmistö on yksityisillä henkilöillä. Hallintoneuvostossa tai keskeisissä johtotehtävissä olevien valtion viranhaltijoiden on oltava vähemmistönä, tai on osoitettava, että yritys on kaikesta huolimatta riittävässä määrin riippumaton valtiosta, d) valuuttamuunnokset tehdään markkinahintaan ja e) valtio ei puutu toimintaan siten, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos viejille vahvistetaan eri tullit.

| (25) | Ne kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, hakivat myös yksilöllistä kohtelua. Sen vuoksi komissio tutki, voivatko kyseiset kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(25)

Ne kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, hakivat myös yksilöllistä kohtelua. Sen vuoksi komissio tutki, voivatko kyseiset kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa osoittaa, että ne täyttävät perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset.

| (26) | Kahden yrityksen (yritykset nro 1 ja 3) todettiin olevan kokonaan tai valtaosin valtion omistuksessa ja niiden hallintoneuvoston todettiin koostuvan kokonaan tai valtaosin valtion nimittämistä henkilöistä. Yritykset eivät kyenneet osoittamaan olevansa valtion puuttumisen suhteen riittävän riippumattomia, eivätkä ne näin ollen täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(26)

Kahden yrityksen (yritykset nro 1 ja 3) todettiin olevan kokonaan tai valtaosin valtion omistuksessa ja niiden hallintoneuvoston todettiin koostuvan kokonaan tai valtaosin valtion nimittämistä henkilöistä. Yritykset eivät kyenneet osoittamaan olevansa valtion puuttumisen suhteen riittävän riippumattomia, eivätkä ne näin ollen täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.

| (27) | Vaikka kolmas vientiä harjoittava tuottaja (yritys nro 2) olikin osittain yksityisessä omistuksessa, se ei kyennyt osoittamaan, kenen valvonnassa se viime kädessä oli, eikä valtion merkittävää puuttumista voitu sen vuoksi sulkea pois. Yritys ei siis kyennyt osoittamaan, että se täytti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

(27)

Vaikka kolmas vientiä harjoittava tuottaja (yritys nro 2) olikin osittain yksityisessä omistuksessa, se ei kyennyt osoittamaan, kenen valvonnassa se viime kädessä oli, eikä valtion merkittävää puuttumista voitu sen vuoksi sulkea pois. Yritys ei siis kyennyt osoittamaan, että se täytti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan c alakohdassa säädetyt edellytykset.

| (28) | Kaikkien kolmen yrityksen osalta todettiin lisäksi, että oli olemassa vaara, että toimenpiteitä kierrettäisiin, jos kyseisille viejille myönnettäisiin yksilöllinen tulli. Tämä vaara perustuu osittain edellä mainittuun kahden yrityksen toimintaa koskevaan valtion vaikutukseen sekä siihen, ettei kolmaskaan yritys kyennyt osoittamaan valtion merkittävän vaikutuksen puuttumista. Lisäksi katsottiin, että koska kyse on irtotavarasta, jonka ei voida osoittaa olevan peräisin tietyltä tuottajalta, on olemassa merkittävä vaara, että toimenpiteitä kierrettäisiin viemällä tuotetta sellaisen yrityksen kautta, johon sovelletaan alempaa tullia. Näin ollen yritykset eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan e alakohdassa säädettyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(28)

Kaikkien kolmen yrityksen osalta todettiin lisäksi, että oli olemassa vaara, että toimenpiteitä kierrettäisiin, jos kyseisille viejille myönnettäisiin yksilöllinen tulli. Tämä vaara perustuu osittain edellä mainittuun kahden yrityksen toimintaa koskevaan valtion vaikutukseen sekä siihen, ettei kolmaskaan yritys kyennyt osoittamaan valtion merkittävän vaikutuksen puuttumista. Lisäksi katsottiin, että koska kyse on irtotavarasta, jonka ei voida osoittaa olevan peräisin tietyltä tuottajalta, on olemassa merkittävä vaara, että toimenpiteitä kierrettäisiin viemällä tuotetta sellaisen yrityksen kautta, johon sovelletaan alempaa tullia. Näin ollen yritykset eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan e alakohdassa säädettyjä edellytyksiä.

| (29) | Yksikään kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei siis täyttänyt kaikkia perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädettyjä edellytyksiä. Sen vuoksi pääteltiin, ettei yksilöllistä kohtelua tulisi myöntää yhdellekään niistä vientiä harjoittavista tuottajista, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(29)

Yksikään kolmesta vientiä harjoittavasta tuottajasta ei siis täyttänyt kaikkia perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädettyjä edellytyksiä. Sen vuoksi pääteltiin, ettei yksilöllistä kohtelua tulisi myöntää yhdellekään niistä vientiä harjoittavista tuottajista, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua.

3.   NORMAALIARVO

3.1   Normaaliarvon määrittäminen kaikille niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua

a)   Vertailumaa

| (30) | Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella. |
| --- | --- |

(30)

Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, on määritettävä markkinataloutta toteuttavassa kolmannessa maassa, jäljempänä ’vertailumaa’, sovellettujen hintojen tai laskennallisen arvon perusteella.

| (31) | Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kaavailtiin Yhdysvaltoja sopivaksi markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään kantansa tästä valinnasta. |
| --- | --- |

(31)

Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa kaavailtiin Yhdysvaltoja sopivaksi markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi määritettäessä normaaliarvoa Kiinalle. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään kantansa tästä valinnasta.

| (32) | Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vastusti Yhdysvaltojen valitsemista väittäen, että taloudellisen kehityksen aste, valmistusprosessi ja raaka-aineiden saanti olivat erilaisia Yhdysvalloissa ja Kiinassa. Lisäksi väitettiin, että kilpailu oli Yhdysvalloissa vähäisempää, koska siellä oli ainoastaan yksi bariumkarbonaatin tuottaja ja kotimarkkinoita suojattiin polkumyyntitulleilla. Vaihtoehtoisiksi vertailumaiksi ehdotettiin Etelä-Koreaa, Venäjää ja Intiaa. |
| --- | --- |

(32)

Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa vastusti Yhdysvaltojen valitsemista väittäen, että taloudellisen kehityksen aste, valmistusprosessi ja raaka-aineiden saanti olivat erilaisia Yhdysvalloissa ja Kiinassa. Lisäksi väitettiin, että kilpailu oli Yhdysvalloissa vähäisempää, koska siellä oli ainoastaan yksi bariumkarbonaatin tuottaja ja kotimarkkinoita suojattiin polkumyyntitulleilla. Vaihtoehtoisiksi vertailumaiksi ehdotettiin Etelä-Koreaa, Venäjää ja Intiaa.

| (33) | Komissio selvitti mahdollisuutta yhteistyöhön muiden mahdollisten vertailumaiden kuten Intian, Japanin ja Brasilian osalta. Yksikään kyseisissä maissa toimiva tuottaja ei kuitenkaan ollut halukas yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(33)

Komissio selvitti mahdollisuutta yhteistyöhön muiden mahdollisten vertailumaiden kuten Intian, Japanin ja Brasilian osalta. Yksikään kyseisissä maissa toimiva tuottaja ei kuitenkaan ollut halukas yhteistyöhön.

| (34) | Komissio katsoi, ettei Etelä-Korea soveltunut missään tapauksessa vertailumaaksi, koska sillä ei ollut kotimaista baryytin (raskassälvän) eli tärkeimmän raaka-aineen lähdettä ja maassa tuotettiin vain vähän bariumkarbonaattia. Venäjää komissio ei pitänyt soveltuvana vertailumaana, koska Venäjällä tuotettu bariumkarbonaatti oli merkittävästi heikkolaatuisempaa eikä näin ollen ollut vertailukelpoinen Kiinassa ja yhteisössä tuotetun tuotteen kanssa. Tutkimus osoitti myös, että Brasilian kotimarkkinat olivat pienet ja että siellä oli vielä tiukempi suoja kuin Yhdysvalloissa. Tämän vuoksi Brasilian ei katsottu soveltuvan vertailumaaksi. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että jokin vertailumaaksi ehdotetuista vaihtoehdoista olisi ollut Yhdysvaltoja sopivampi. |
| --- | --- |

(34)

Komissio katsoi, ettei Etelä-Korea soveltunut missään tapauksessa vertailumaaksi, koska sillä ei ollut kotimaista baryytin (raskassälvän) eli tärkeimmän raaka-aineen lähdettä ja maassa tuotettiin vain vähän bariumkarbonaattia. Venäjää komissio ei pitänyt soveltuvana vertailumaana, koska Venäjällä tuotettu bariumkarbonaatti oli merkittävästi heikkolaatuisempaa eikä näin ollen ollut vertailukelpoinen Kiinassa ja yhteisössä tuotetun tuotteen kanssa. Tutkimus osoitti myös, että Brasilian kotimarkkinat olivat pienet ja että siellä oli vielä tiukempi suoja kuin Yhdysvalloissa. Tämän vuoksi Brasilian ei katsottu soveltuvan vertailumaaksi. Ei myöskään ollut näyttöä siitä, että jokin vertailumaaksi ehdotetuista vaihtoehdoista olisi ollut Yhdysvaltoja sopivampi.

| (35) | Yhdysvaltojen osalta todettiin, että tuotantomäärät olivat Kiinasta harjoitettuun bariumkarbonaatin vientiin nähden huomattavia ja edustavia. |
| --- | --- |

(35)

Yhdysvaltojen osalta todettiin, että tuotantomäärät olivat Kiinasta harjoitettuun bariumkarbonaatin vientiin nähden huomattavia ja edustavia.

| (36) | Talouden kehitystason ja erilaisten tuotantoprosessien osalta katsottiin, että joitakin eroja saattoi todellakin olla. Yhdysvallat on pitkälle teollistunut talous ja siellä toimiva tuottaja käytti kehittyneempää ja tehokkaampaa tuotantomenetelmää kuin Kiinassa käytettiin. On kuitenkin paikallaan huomata, että vaikka erot vaikuttaisivatkin normaaliarvoon, tulos olisi tavallisessa tapauksessa se, että Yhdysvaltoja koskeva normaaliarvo on alempi, mikä olisi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta edullista. Lisäksi muistutetaan, että tarvittaessa voidaan tehdä asianmukaisia oikaisuja. Joka tapauksessa on todettava, että vaikka tuotantoprosessien paikallista vaihtelua ei voidakaan sulkea pois, ei myöskään ole osoitettu, että jossain tietyssä muussa maassa käytetty tuotantoprosessi olisi vertailukelpoisempi Kiinassa käytetyn prosessin kanssa kuin Yhdysvalloissa käytetty. |
| --- | --- |

(36)

Talouden kehitystason ja erilaisten tuotantoprosessien osalta katsottiin, että joitakin eroja saattoi todellakin olla. Yhdysvallat on pitkälle teollistunut talous ja siellä toimiva tuottaja käytti kehittyneempää ja tehokkaampaa tuotantomenetelmää kuin Kiinassa käytettiin. On kuitenkin paikallaan huomata, että vaikka erot vaikuttaisivatkin normaaliarvoon, tulos olisi tavallisessa tapauksessa se, että Yhdysvaltoja koskeva normaaliarvo on alempi, mikä olisi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta edullista. Lisäksi muistutetaan, että tarvittaessa voidaan tehdä asianmukaisia oikaisuja. Joka tapauksessa on todettava, että vaikka tuotantoprosessien paikallista vaihtelua ei voidakaan sulkea pois, ei myöskään ole osoitettu, että jossain tietyssä muussa maassa käytetty tuotantoprosessi olisi vertailukelpoisempi Kiinassa käytetyn prosessin kanssa kuin Yhdysvalloissa käytetty.

| (37) | Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla vallitsevasta kilpailusta todettakoon, että yhdysvaltalaiseen tuottajaan vaikutti Kiinasta, Saksasta ja Meksikosta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu. Kyseisistä maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli noin 30 prosenttia, mitä pidettiin huomattavana. Tämän vuoksi pääteltiin, että Yhdysvalloissa vallitsi terve kilpailu. |
| --- | --- |

(37)

Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla vallitsevasta kilpailusta todettakoon, että yhdysvaltalaiseen tuottajaan vaikutti Kiinasta, Saksasta ja Meksikosta tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu. Kyseisistä maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli noin 30 prosenttia, mitä pidettiin huomattavana. Tämän vuoksi pääteltiin, että Yhdysvalloissa vallitsi terve kilpailu.

| (38) | Raaka-aineiden saannin osalta todettiin, että Yhdysvallat on Kiinan ohella yksi suurimmista baryytin tuottajista ja että sillä on huomattavat baryyttivarannot. Tämän vuoksi pääteltiin, että raaka-aineen saatavuus oli Yhdysvalloissa samaa luokkaa kuin Kiinassa. |
| --- | --- |

(38)

Raaka-aineiden saannin osalta todettiin, että Yhdysvallat on Kiinan ohella yksi suurimmista baryytin tuottajista ja että sillä on huomattavat baryyttivarannot. Tämän vuoksi pääteltiin, että raaka-aineen saatavuus oli Yhdysvalloissa samaa luokkaa kuin Kiinassa.

| (39) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että Yhdysvallat sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi. |
| --- | --- |

(39)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että Yhdysvallat sopii perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuksi vertailumaaksi.

b)   Normaaliarvon määrittäminen vertailumaassa

| (40) | Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sellaisten todennettujen vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen pohjalta, jotka koskevat vastaavien tuotelajien kustannuksia ja myyntiä Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(40)

Niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, normaaliarvo määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sellaisten todennettujen vertailumaan tuottajalta saatujen tietojen pohjalta, jotka koskevat vastaavien tuotelajien kustannuksia ja myyntiä Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla.

| (41) | Normaaliarvo määritettiin 43–47 ja 53–59 kappaleessa selostettuja menetelmiä käyttäen. Yhdysvaltojen kotimarkkinamyynti oli edustava, vaikka tiettyjä tuotelajeja ei myytykään tavanomaisessa kaupankäynnissä eli niiden myynti oli kannattamatonta. Kyseisille tuotelajeille normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti lisäämällä tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voittomarginaali. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa, yrityksen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia pidettiin luotettavina ja käytettiin niitä. Voittomarginaalina ei voitu käyttää yrityksen omaa, tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin voittomarginaalia, koska kyseinen myynti oli kokonaisuudessaan kannattamatonta. Koska muita yhteistyössä toimivia yhdysvaltalaisia tuottajia ei ollut, komissio käytti perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti saman yleisen tuoteluokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä saavutettua voittomarginaalia. |
| --- | --- |

(41)

Normaaliarvo määritettiin 43–47 ja 53–59 kappaleessa selostettuja menetelmiä käyttäen. Yhdysvaltojen kotimarkkinamyynti oli edustava, vaikka tiettyjä tuotelajeja ei myytykään tavanomaisessa kaupankäynnissä eli niiden myynti oli kannattamatonta. Kyseisille tuotelajeille normaaliarvo muodostettiin laskennallisesti perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti lisäämällä tuotantokustannuksiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voittomarginaali. Koska tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynti oli edustavaa, yrityksen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia pidettiin luotettavina ja käytettiin niitä. Voittomarginaalina ei voitu käyttää yrityksen omaa, tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin voittomarginaalia, koska kyseinen myynti oli kokonaisuudessaan kannattamatonta. Koska muita yhteistyössä toimivia yhdysvaltalaisia tuottajia ei ollut, komissio käytti perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti saman yleisen tuoteluokan tuotteiden tuotannossa ja myynnissä saavutettua voittomarginaalia.

| (42) | Kaikkien muiden tuotelajien osalta normaaliarvoksi vahvistettiin yhteistyössä toimivan yhdysvaltalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo, jota oikaistiin seuraavassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

(42)

Kaikkien muiden tuotelajien osalta normaaliarvoksi vahvistettiin yhteistyössä toimivan yhdysvaltalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo, jota oikaistiin seuraavassa kuvatulla tavalla.

3.2   Normaaliarvon määrittäminen niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu

| (43) | Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan bariumkarbonaatin kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa sen yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos se oli vähintään 5 prosenttia asianomaisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tämän perusteella kummankin vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla oli edustava. |
| --- | --- |

(43)

Normaaliarvon määrittämiseksi komissio tutki ensin, oliko kunkin yhteistyössä toimivan vientiä harjoittavan tuottajan bariumkarbonaatin kokonaismyynti kotimarkkinoilla ollut edustavaa sen yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärään verrattuna. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyynnin katsottiin olevan edustavaa, jos se oli vähintään 5 prosenttia asianomaisen tuottajan yhteisöön suuntautuneen vientimyynnin kokonaismäärästä. Tämän perusteella kummankin vientiä harjoittavan tuottajan tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä tutkimusajanjaksolla oli edustava.

| (44) | Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tarkasteltavana olevan tuotteen lajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa. |
| --- | --- |

(44)

Tämän jälkeen komissio yksilöi ne kotimarkkinoilla myydyt tarkasteltavana olevan tuotteen lajit, jotka ovat samanlaisia kuin yhteisöön vietäviksi myydyt lajit tai suoraan niihin verrattavissa.

| (45) | Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myytyyn bariumkarbonaattiin suoraan verrattavissa olevan tuotelajin osalta määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklassa 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tietyn bariumkarbonaattilajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen kokonaismäärä oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan yhteisöön vietäväksi myydyn bariumkarbonaattilajin koko myyntimäärästä. Analyysi osoitti, että yhtä lajia lukuun ottamatta tuotteen kaikkia lajeja myytiin edustava määrä. |
| --- | --- |

(45)

Kunkin vientiä harjoittavien tuottajien kotimarkkinoillaan myymän ja yhteisöön vietäväksi myytyyn bariumkarbonaattiin suoraan verrattavissa olevan tuotelajin osalta määritettiin, oliko kotimarkkinamyynti ollut riittävän edustavaa perusasetuksen 2 artiklassa 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tietyn bariumkarbonaattilajin kotimarkkinamyyntiä pidettiin riittävän edustavana, jos sen kokonaismäärä oli tutkimusajanjakson aikana vähintään 5 prosenttia siihen verrattavissa olevan yhteisöön vietäväksi myydyn bariumkarbonaattilajin koko myyntimäärästä. Analyysi osoitti, että yhtä lajia lukuun ottamatta tuotteen kaikkia lajeja myytiin edustava määrä.

| (46) | Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin edustavassa määrin myydyn bariumkarbonaattilajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen bariumkarbonaattilajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. |
| --- | --- |

(46)

Tämän jälkeen komissio tutki, voitiinko kunkin edustavassa määrin myydyn bariumkarbonaattilajin kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus kyseisen bariumkarbonaattilajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa.

| (47) | Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos tuotelajin yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kunkin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana myydyn tuotelajin tuotantokustannukset. |
| --- | --- |

(47)

Kotimarkkinoiden myyntitapahtumia pidettiin kannattavina, jos tuotelajin yksikköhinta oli vähintään tuotantokustannusten tasolla. Tämän vuoksi määritettiin kunkin kotimarkkinoilla tutkimusajanjakson aikana myydyn tuotelajin tuotantokustannukset.

| (48) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati kustannusten oikaisua tuotannon käynnistämisen osalta sillä perusteella, että tuotanto tavanomaisella käyttöasteella alkoi vasta tutkimusajanjakson alkamisen jälkeen. Yritys aloitti bariumkarbonaatin tuotannon vain vähän ennen tutkimusajanjakson alkua. Yritys väitti, että se oli tuotantolinjojen ostamisen jälkeen sijoittanut huomattavia summia korjaustöihin ennen koetuotannon ja lopulta varsinaisen tuotannon aloittamista. Se väitti, että kummankin tuotantolinjan käynnistysvaihe kesti keskimäärin 11 kuukautta ja että varsinainen tuotanto alkoi kahdeksan kuukautta tutkimusajanjakson alkamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(48)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati kustannusten oikaisua tuotannon käynnistämisen osalta sillä perusteella, että tuotanto tavanomaisella käyttöasteella alkoi vasta tutkimusajanjakson alkamisen jälkeen. Yritys aloitti bariumkarbonaatin tuotannon vain vähän ennen tutkimusajanjakson alkua. Yritys väitti, että se oli tuotantolinjojen ostamisen jälkeen sijoittanut huomattavia summia korjaustöihin ennen koetuotannon ja lopulta varsinaisen tuotannon aloittamista. Se väitti, että kummankin tuotantolinjan käynnistysvaihe kesti keskimäärin 11 kuukautta ja että varsinainen tuotanto alkoi kahdeksan kuukautta tutkimusajanjakson alkamisen jälkeen.

| (49) | Vastoin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan väitettä todettiin, että kuukausittaiset tuotanto- ja myyntimäärät olivat samaa suuruusluokkaa koko tutkimusajanjakson ajan, joissakin tapauksissa jopa suuremmat kuin aikana, jolloin tavanomainen kapasiteetin käyttöaste oli väitteen mukaan saavutettu. Koko tutkimusajanjakson ajalta todetut huomattavat myyntimäärät eivät viittaa pelkästään koetuotannon myyntiin. Tämän vuoksi pääteltiin, että yrityksen tuotannon kapasiteetin käyttöaste oli tavanomainen koko tutkimusajanjakson ajan. Yritys ei myöskään osoittanut, että tuotantokustannukset olisivat olleet väitetyn käynnistysvaiheen aikana korkeammat kuin aikana, jolloin tavanomainen kapasiteetin käyttöaste oli väitteen mukaan saavutettu. Vaikka kustannukset olisivatkin olleet korkeammat, se ei silti olisi johtunut alemmista tuotantomääristä, kuten edellä on osoitettu. Tämän johdosta pääteltiin, ettei käynnistysvaiheen kustannusten perusteella tehtävää oikaisua koskeva vaatimus ollut perusteltu eikä sen tueksi ollut esitetty näyttöä, minkä vuoksi vaatimus hylättiin. |
| --- | --- |

(49)

Vastoin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan väitettä todettiin, että kuukausittaiset tuotanto- ja myyntimäärät olivat samaa suuruusluokkaa koko tutkimusajanjakson ajan, joissakin tapauksissa jopa suuremmat kuin aikana, jolloin tavanomainen kapasiteetin käyttöaste oli väitteen mukaan saavutettu. Koko tutkimusajanjakson ajalta todetut huomattavat myyntimäärät eivät viittaa pelkästään koetuotannon myyntiin. Tämän vuoksi pääteltiin, että yrityksen tuotannon kapasiteetin käyttöaste oli tavanomainen koko tutkimusajanjakson ajan. Yritys ei myöskään osoittanut, että tuotantokustannukset olisivat olleet väitetyn käynnistysvaiheen aikana korkeammat kuin aikana, jolloin tavanomainen kapasiteetin käyttöaste oli väitteen mukaan saavutettu. Vaikka kustannukset olisivatkin olleet korkeammat, se ei silti olisi johtunut alemmista tuotantomääristä, kuten edellä on osoitettu. Tämän johdosta pääteltiin, ettei käynnistysvaiheen kustannusten perusteella tehtävää oikaisua koskeva vaatimus ollut perusteltu eikä sen tueksi ollut esitetty näyttöä, minkä vuoksi vaatimus hylättiin.

| (50) | Sama tuottaja väitti, ettei sen käyttämä ”kiinteään omaisuuteen tehtyjen investointien” poistomenetelmä kuvastanut riittävän hyvin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto- ja myyntikustannuksia. Tehdyt investoinnit vastasivat tuotantolinjojen kunnostuskustannuksia, jotka olivat syntyneet alkuvaiheessa heti niiden hankinnan jälkeen, ja ne oli merkitty kirjanpitoon yhtä verotusvuotta vastaaviksi, koska yritys katsoi kunnostetun omaisuuden käyttöiän olevan alle yhden vuoden. Yritys oli aikonut tehdä uusia investointeja kyseisen ajan päätyttyä. Koska lisäkorjausten tekeminen tuotantolinjoihin ei kuitenkaan ollut enää tarpeen, investointien tosiasiallinen elinikä oli pidempi kuin alun perin oletettiin. Yritys vaati, että poistoaikaa oli sen vuoksi mukautettava taloudellisten tosiseikkojen mukaiseksi ja tileihin kirjattuja kustannuksia oli 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti oikaistava vastaavasti. |
| --- | --- |

(50)

Sama tuottaja väitti, ettei sen käyttämä ”kiinteään omaisuuteen tehtyjen investointien” poistomenetelmä kuvastanut riittävän hyvin tarkasteltavana olevan tuotteen tuotanto- ja myyntikustannuksia. Tehdyt investoinnit vastasivat tuotantolinjojen kunnostuskustannuksia, jotka olivat syntyneet alkuvaiheessa heti niiden hankinnan jälkeen, ja ne oli merkitty kirjanpitoon yhtä verotusvuotta vastaaviksi, koska yritys katsoi kunnostetun omaisuuden käyttöiän olevan alle yhden vuoden. Yritys oli aikonut tehdä uusia investointeja kyseisen ajan päätyttyä. Koska lisäkorjausten tekeminen tuotantolinjoihin ei kuitenkaan ollut enää tarpeen, investointien tosiasiallinen elinikä oli pidempi kuin alun perin oletettiin. Yritys vaati, että poistoaikaa oli sen vuoksi mukautettava taloudellisten tosiseikkojen mukaiseksi ja tileihin kirjattuja kustannuksia oli 2 artiklan 5 kohdan mukaisesti oikaistava vastaavasti.

| (51) | Edellä olevan väitteen osalta katsotaan, etteivät tavallista suuremmat käytetyn laitteiston korjausmenot ensimmäisenä vuonna hankinnan jälkeen ole epätavallisia ja että niiden merkitseminen kirjanpitoon ensimmäisenä vuonna on tavanomaisen kirjanpitokäytännön mukaista. Yrityksen käyttämä menetelmä ei näin ollen ollut kohtuuton, vaan vastasi tavanomaista käytäntöä. Se, ettei jälkeenpäin enää syntynyt uusia korjauskustannuksia, ei oikeuta poikkeamaan tavanomaisesta kirjanpitokäytännöstä. Yrityksen vaatimus kustannusten oikaisemiseksi tässä suhteessa ei siis ollut perusteltu, ja se hylättiin. |
| --- | --- |

(51)

Edellä olevan väitteen osalta katsotaan, etteivät tavallista suuremmat käytetyn laitteiston korjausmenot ensimmäisenä vuonna hankinnan jälkeen ole epätavallisia ja että niiden merkitseminen kirjanpitoon ensimmäisenä vuonna on tavanomaisen kirjanpitokäytännön mukaista. Yrityksen käyttämä menetelmä ei näin ollen ollut kohtuuton, vaan vastasi tavanomaista käytäntöä. Se, ettei jälkeenpäin enää syntynyt uusia korjauskustannuksia, ei oikeuta poikkeamaan tavanomaisesta kirjanpitokäytännöstä. Yrityksen vaatimus kustannusten oikaisemiseksi tässä suhteessa ei siis ollut perusteltu, ja se hylättiin.

| (52) | Toinen vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että sivutuotteen (rikki) arvo olisi vähennettävä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista. Rikki prosessoidaan kaasusta (H2S), jota vapautuu luonnostaan bariumkarbonaatin tuotannossa. Yrityksellä ei kuitenkaan ollut hallussaan tekniikkaa, jolla se olisi voinut mitata rikin tuotannossa käytetyn kaasun määrän, minkä vuoksi se ei kyennyt ilmaisemaan vaatimuksen kohteena olevaa määrää. Lisäksi yrityksen kirjanpidossa rikkiä ja tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkasteltiin kahtena erillisenä tuotteena ja bariumkarbonaatin tuotantokustannukset kohdeltiin ottamatta huomioon rikin arvoa. Tämän perusteella vaatimus hylättiin alustavasti. |
| --- | --- |

(52)

Toinen vientiä harjoittava tuottaja katsoi, että sivutuotteen (rikki) arvo olisi vähennettävä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokustannuksista. Rikki prosessoidaan kaasusta (H2S), jota vapautuu luonnostaan bariumkarbonaatin tuotannossa. Yrityksellä ei kuitenkaan ollut hallussaan tekniikkaa, jolla se olisi voinut mitata rikin tuotannossa käytetyn kaasun määrän, minkä vuoksi se ei kyennyt ilmaisemaan vaatimuksen kohteena olevaa määrää. Lisäksi yrityksen kirjanpidossa rikkiä ja tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkasteltiin kahtena erillisenä tuotteena ja bariumkarbonaatin tuotantokustannukset kohdeltiin ottamatta huomioon rikin arvoa. Tämän perusteella vaatimus hylättiin alustavasti.

| (53) | Kuten 46 kappaleessa mainittiin, tutkimuksessa määritettiin kyseessä olevan tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneen kannattavan myynnin osuus. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen tietyn bariumkarbonaattilajin myynnin osuus oli yli 80 prosenttia sen kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona kaikelle tuotelajin tutkimusajanjakson aikaiselle myynnille riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos bariumkarbonaattilajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Kuten 46 kappaleessa mainittiin, tutkimuksessa määritettiin kyseessä olevan tuotelajin riippumattomille asiakkaille suuntautuneen kannattavan myynnin osuus. Kun vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen tietyn bariumkarbonaattilajin myynnin osuus oli yli 80 prosenttia sen kokonaismyyntimäärästä ja kun kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen myyntihinta oli vähintään tuotantokustannusten tasoinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin kotimarkkinamyynnin hintojen painotettuna keskiarvona kaikelle tuotelajin tutkimusajanjakson aikaiselle myynnille riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. Jos bariumkarbonaattilajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo edellyttäen, että kannattavan myynnin osuus kokonaismyyntimäärästä oli vähintään 10 prosenttia.

| (54) | Tapauksissa, joissa bariumkarbonaattilajin kannattavan myynnin osuus kokonaismyyntimäärästä oli alle 10 prosenttia, kyseisen tuotelajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinoiden hinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi. |
| --- | --- |

(54)

Tapauksissa, joissa bariumkarbonaattilajin kannattavan myynnin osuus kokonaismyyntimäärästä oli alle 10 prosenttia, kyseisen tuotelajin myyntiä pidettiin riittämättömänä, eikä kotimarkkinoiden hinnan katsottu soveltuvan normaaliarvon määrittämisen perustaksi.

| (55) | Edellä olevien analyysien perusteella todettiin, että yhtä lukuun ottamatta tuotteen kaikkia lajeja myytiin hinnan osalta tavanomaisessa kaupankäynnissä. |
| --- | --- |

(55)

Edellä olevien analyysien perusteella todettiin, että yhtä lukuun ottamatta tuotteen kaikkia lajeja myytiin hinnan osalta tavanomaisessa kaupankäynnissä.

| (56) | Määritettäessä normaaliarvoa kaikille niille tuotelajeille, joita ei joko myyty edustavia määriä tai ei myyty hinnan osalta tavanomaisessa kaupankäynnissä, ei voitu käyttää kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinahintaa vaan oli valittava toinen menetelmä. |
| --- | --- |

(56)

Määritettäessä normaaliarvoa kaikille niille tuotelajeille, joita ei joko myyty edustavia määriä tai ei myyty hinnan osalta tavanomaisessa kaupankäynnissä, ei voitu käyttää kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinahintaa vaan oli valittava toinen menetelmä.

| (57) | Tällöin komissio määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Tällöin komissio määritti laskennallisen normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti.

| (58) | Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti normaaliarvon laskennan perustana olivat kummankin vientiä harjoittavan tuottajan omat valmistuskustannukset, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

(58)

Perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti normaaliarvon laskennan perustana olivat kummankin vientiä harjoittavan tuottajan omat valmistuskustannukset, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullinen voitto.

| (59) | Koska kummankin vientiä harjoittavan tuottajan tosiasialliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto olivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja luotettavia tietoja, käytettiin kaikissa tapauksissa, joissa normaaliarvo määritettiin laskennallisesti, vientiä harjoittavan tuottajan omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja omaa voittoa. |
| --- | --- |

(59)

Koska kummankin vientiä harjoittavan tuottajan tosiasialliset myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voitto olivat perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja luotettavia tietoja, käytettiin kaikissa tapauksissa, joissa normaaliarvo määritettiin laskennallisesti, vientiä harjoittavan tuottajan omia myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja omaa voittoa.

4.   VIENTIHINNAT

| (60) | Kaikkien niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, vientimyynnin määrät määritettiin yrityksittäin. Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimyynti yhteisöön suuntautui kokonaisuudessaan suoraan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella. |
| --- | --- |

(60)

Kaikkien niiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, vientimyynnin määrät määritettiin yrityksittäin. Asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien vientimyynti yhteisöön suuntautui kokonaisuudessaan suoraan yhteisössä sijaitseville riippumattomille asiakkaille, ja sen vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.

5.   VERTAILU

| (61) | Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon hintoihin ja niiden vertailtavuuteen vaikuttavat eroavuudet. Oikaisuja tehtiin kaikissa niissä tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö. |
| --- | --- |

(61)

Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla samassa kaupan portaassa. Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon hintoihin ja niiden vertailtavuuteen vaikuttavat eroavuudet. Oikaisuja tehtiin kaikissa niissä tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin todennettu näyttö.

| (62) | Tämän perusteella tehtiin oikaisuja pakkaus- ja luottokustannusten, hyvitysten ja alennusten, palkkioiden, sisämaarahtikulujen, vakuutusten, käsittelyn, myynninjälkeisten palvelujen ja kaupan portaan erojen huomioon ottamiseksi. Pankkimaksujen osalta tehtiin oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Tämän perusteella tehtiin oikaisuja pakkaus- ja luottokustannusten, hyvitysten ja alennusten, palkkioiden, sisämaarahtikulujen, vakuutusten, käsittelyn, myynninjälkeisten palvelujen ja kaupan portaan erojen huomioon ottamiseksi. Pankkimaksujen osalta tehtiin oikaisu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti.

| (63) | Kaupan portaan osalta todettiin, että suurin osa Yhdysvaltojen kotimarkkinamyynnistä suuntautui loppukäyttäjille, kun taas Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana olevan tuotteen vienti suuntautui yksinomaan jakeluyrityksille. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaisesti oikaisu laskettiin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla loppukäyttäjille suuntautuneen myynnin ja jakeluyrityksille suuntautuneen myynnin keskimääräisen hintaeron perusteella. |
| --- | --- |

(63)

Kaupan portaan osalta todettiin, että suurin osa Yhdysvaltojen kotimarkkinamyynnistä suuntautui loppukäyttäjille, kun taas Kiinasta peräisin oleva tarkasteltavana olevan tuotteen vienti suuntautui yksinomaan jakeluyrityksille. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukaisesti oikaisu laskettiin Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla loppukäyttäjille suuntautuneen myynnin ja jakeluyrityksille suuntautuneen myynnin keskimääräisen hintaeron perusteella.

| (64) | Edelleen todettiin, että Kiinassa pääasiallista raaka-ainetta, baryyttia, oli saatavilla runsaasti ilman erillistä louhintaa, kun taas Yhdysvalloissa baryytti louhittiin joko maan pinnasta tai maanalaisesti. Kiinassa raaka-aine kuljetettiin läheisiin tehtaisiin lähes kustannuksitta, mutta Yhdysvalloissa baryytin kuljetuksesta kaivoksista tehtaisiin aiheutui huomattavat kustannukset. |
| --- | --- |

(64)

Edelleen todettiin, että Kiinassa pääasiallista raaka-ainetta, baryyttia, oli saatavilla runsaasti ilman erillistä louhintaa, kun taas Yhdysvalloissa baryytti louhittiin joko maan pinnasta tai maanalaisesti. Kiinassa raaka-aine kuljetettiin läheisiin tehtaisiin lähes kustannuksitta, mutta Yhdysvalloissa baryytin kuljetuksesta kaivoksista tehtaisiin aiheutui huomattavat kustannukset.

| (65) | Tämän vuoksi katsottiin, että Yhdysvaltojen osalta oli perusteltua tehdä asianmukaiset oikaisut normaaliarvoon, jotta Yhdysvalloissa vallitsevia bariumkarbonaatin tuotantoedellytyksiä voitaisiin verrata Kiinan tuotantoedellytyksiin. Tämän vuoksi normaaliarvoa oikaistiin ottamalla huomioon tärkeimmät tuotantoedellytyksiin liittyvät erot eli pääasiallisen raaka-aineen baryytin tuotanto- ja kuljetuskustannusten erot. |
| --- | --- |

(65)

Tämän vuoksi katsottiin, että Yhdysvaltojen osalta oli perusteltua tehdä asianmukaiset oikaisut normaaliarvoon, jotta Yhdysvalloissa vallitsevia bariumkarbonaatin tuotantoedellytyksiä voitaisiin verrata Kiinan tuotantoedellytyksiin. Tämän vuoksi normaaliarvoa oikaistiin ottamalla huomioon tärkeimmät tuotantoedellytyksiin liittyvät erot eli pääasiallisen raaka-aineen baryytin tuotanto- ja kuljetuskustannusten erot.

| (66) | Vielä todettiin, että Yhdysvalloissa ympäristökustannukset olivat huomattavat, kun taas Kiinassa kyseisiä kustannuksia ei esiintynyt lainkaan. Tämän vuoksi normaaliarvoa oikaistiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(66)

Vielä todettiin, että Yhdysvalloissa ympäristökustannukset olivat huomattavat, kun taas Kiinassa kyseisiä kustannuksia ei esiintynyt lainkaan. Tämän vuoksi normaaliarvoa oikaistiin vastaavasti.

6.   POLKUMYYNTIMARGINAALI

6.1   Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu

| (67) | Polkumyyntimarginaali määritettiin kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle tuotelajeittain perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella edellä esitetyn mukaisesti. |
| --- | --- |

(67)

Polkumyyntimarginaali määritettiin kullekin vientiä harjoittavalle tuottajalle tuotelajeittain perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti painotetun keskimääräisen normaaliarvon ja painotetun keskimääräisen vientihinnan välisen vertailun perusteella edellä esitetyn mukaisesti.

| (68) | Niiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, alustavat polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:












  — | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd |
| --- | --- | --- |

(68)

Niiden yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu, alustavat polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina cif-nettohinnasta vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:

—

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd

11,2 %

| — | Zaozhuang Yongli Chemical |
| --- | --- |

—

Zaozhuang Yongli Chemical

24,4 %.

6.2   Kaikki muut vientiä harjoittavat tuottajat

| (69) | Kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettavan, koko maata koskevan tullin laskemiseksi komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Eurostatin tietojen pohjalta laskettua Kiinasta peräisin olevan asianomaisen tuotteen tuonnin kokonaismäärää ja niiltä Kiinassa toimivilta viejiltä, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, saatuja kyselyvastauksia verrattiin keskenään. Tämän perusteella todettiin, että yhteistyössä toimimisen aste oli lähes 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(69)

Kaikkiin muihin Kiinassa toimiviin viejiin sovellettavan, koko maata koskevan tullin laskemiseksi komissio määritti ensin yhteistyössä toimimisen asteen. Eurostatin tietojen pohjalta laskettua Kiinasta peräisin olevan asianomaisen tuotteen tuonnin kokonaismäärää ja niiltä Kiinassa toimivilta viejiltä, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, saatuja kyselyvastauksia verrattiin keskenään. Tämän perusteella todettiin, että yhteistyössä toimimisen aste oli lähes 100 prosenttia.

| (70) | Tämän vuoksi polkumyyntimarginaali niille jäljellä oleville viejille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, laskettiin vertaamalla vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja yhteistyössä toimivien viejien ilmoittamaa painotettua keskimääräistä vientihintaa, minkä tuloksena saatiin muita yhteistyössä toimivia viejiä koskeva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(70)

Tämän vuoksi polkumyyntimarginaali niille jäljellä oleville viejille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, laskettiin vertaamalla vertailumaalle määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja yhteistyössä toimivien viejien ilmoittamaa painotettua keskimääräistä vientihintaa, minkä tuloksena saatiin muita yhteistyössä toimivia viejiä koskeva painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali.

| (71) | Edellä esitetyn perusteella vahvistettiin koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi 34,0 prosenttia cif-hinnasta yhteisön rajalla. |
| --- | --- |

(71)

Edellä esitetyn perusteella vahvistettiin koko maata koskevaksi väliaikaiseksi polkumyyntimarginaaliksi 34,0 prosenttia cif-hinnasta yhteisön rajalla.

D.   VAHINKO

1.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ

| (72) | Ainoa yhteistyössä toimiva yhteisön tuottaja tuotti tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia yhteisössä tuotetusta bariumkarbonaatista. Sen vuoksi katsotaan, että se muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. |
| --- | --- |

(72)

Ainoa yhteistyössä toimiva yhteisön tuottaja tuotti tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia yhteisössä tuotetusta bariumkarbonaatista. Sen vuoksi katsotaan, että se muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.

| (73) | Koska yhteisön tuotannonalan muodostaa näin ollen yksi ainoa tuottaja, kaikki kyseiseen tuottajaan liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava. |
| --- | --- |

(73)

Koska yhteisön tuotannonalan muodostaa näin ollen yksi ainoa tuottaja, kaikki kyseiseen tuottajaan liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava.

2.   YHTEISÖN KULUTUS

| (74) | Yhteisön kulutus määritettiin Eurostatin tietojen pohjalta yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien ja Kiinasta ja muista kolmansista maista tuotujen määrien perusteella. Bariumkarbonaatin kulutus yhteisössä väheni vuosien 2000 ja 2002 välillä 10 prosenttia johtuen yleisesti vaikeasta taloudellisesta tilanteesta. Sen jälkeen se on noussut takaisin vuoden 2000 tasolle ja samalla Kiinasta tuleva tuonti on kasvanut. | 2000 | 2001 | 2002 | Tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteisön kulutus
  (tonnia) | 137 742 | 130 243 | 124 568 | 136 722 |

(74)

Yhteisön kulutus määritettiin Eurostatin tietojen pohjalta yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien ja Kiinasta ja muista kolmansista maista tuotujen määrien perusteella. Bariumkarbonaatin kulutus yhteisössä väheni vuosien 2000 ja 2002 välillä 10 prosenttia johtuen yleisesti vaikeasta taloudellisesta tilanteesta. Sen jälkeen se on noussut takaisin vuoden 2000 tasolle ja samalla Kiinasta tuleva tuonti on kasvanut.

2000

2001

2002

Tutkimusajanjakso

Yhteisön kulutus

(tonnia)

137 742

130 243

124 568

136 722

3.   TUONTI ASIANOMAISESTA MAASTA

a)   Määrä ja markkinaosuus

| (75) | Bariumkarbonaatin tuonti Kiinasta yhteisöön kasvoi vuoden 2000 määrästä, 54 167 tonnia, tutkimusajanjakson aikaiseen 63 742 tonniin eli se kasvoi tarkastelujakson aikana 18 prosenttia. On paikallaan huomata, että tuonti väheni 48 900 tonniin vuonna 2002 ja palautui sen jälkeen nopeasti entiselle tasolle tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(75)

Bariumkarbonaatin tuonti Kiinasta yhteisöön kasvoi vuoden 2000 määrästä, 54 167 tonnia, tutkimusajanjakson aikaiseen 63 742 tonniin eli se kasvoi tarkastelujakson aikana 18 prosenttia. On paikallaan huomata, että tuonti väheni 48 900 tonniin vuonna 2002 ja palautui sen jälkeen nopeasti entiselle tasolle tutkimusajanjakson aikana.

| (76) | Tämä vastasi vuonna 2000 noin 40 prosentin markkinaosuutta, joka kasvoi tarkastelujakson aikana 19 prosenttia johtuen lähinnä Kiinasta tulevan tuonnin huomattavasta kasvusta vuonna 2003. |
| --- | --- |

(76)

Tämä vastasi vuonna 2000 noin 40 prosentin markkinaosuutta, joka kasvoi tarkastelujakson aikana 19 prosenttia johtuen lähinnä Kiinasta tulevan tuonnin huomattavasta kasvusta vuonna 2003.

b)   Hinnat

| (77) | Kiinasta tulevan tuonnin keskihinnat laskivat jatkuvasti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kaikkiaan 253 eurosta 186 euroon tonnilta. |
| --- | --- |

(77)

Kiinasta tulevan tuonnin keskihinnat laskivat jatkuvasti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, kaikkiaan 253 eurosta 186 euroon tonnilta.

c)   Hinnan alittavuus

| (78) | Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset. |
| --- | --- |

(78)

Hinnan alittavuuden tutkimista varten verrattiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla etuyhteydettömille asiakkaille myymien tuotelajien painotettuja keskimääräisiä myyntihintoja, jotka oli oikaistu noudettuna lähettäjältä -tasolle, vastaaviin tarkasteltavana olevan tuonnin painotettuihin keskimääräisiin vientihintoihin, jotka oli määritetty cif-tasolla ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. Vertailtavista hinnoista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset.

| (79) | Toisin kuin Kiinasta tulevan tuonnin kohdalla yhteisön tuotannonala takaa asiakkaan ohjeiden mukaan valmistetun pysyvän tuotteen, joka sisältää aina samat epäpuhtaudet, sekä tarjoaa asiakaspalveluja, muun muassa laboratorioanalyysejä. Palvelujen markkina-arvo otettiin hintavertailussa huomioon tekemällä yhteisön tuotannonalan hintoihin 25 prosentin oikaisu tuotannonalalta saatujen tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(79)

Toisin kuin Kiinasta tulevan tuonnin kohdalla yhteisön tuotannonala takaa asiakkaan ohjeiden mukaan valmistetun pysyvän tuotteen, joka sisältää aina samat epäpuhtaudet, sekä tarjoaa asiakaspalveluja, muun muassa laboratorioanalyysejä. Palvelujen markkina-arvo otettiin hintavertailussa huomioon tekemällä yhteisön tuotannonalan hintoihin 25 prosentin oikaisu tuotannonalalta saatujen tietojen perusteella.

| (80) | Useat tuojat ja käyttäjät katsoivat, että yhteisön tuotannonala veloittaa korkeampia hintoja, koska sen tuote on reaktiivisempaa. Väite oli hylättävä, koska viime vuosina saavutetun teknisen edistymisen ansiosta kiinalaiset viejät kykenevät toimittamaan kuhunkin yhteisön tuotannonalan tuottamaan laatuluokkaan verrattavia tuotteita. Lisäksi bariumkarbonaatin kaikkein reaktiivisimman laatuluokan osuus yhteisön tuotannonalan myynnistä on alle 5 prosenttia. Tämän vuoksi katsottiin, ettei oikaisu reaktiivisuuden erojen huomioon ottamiseksi ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(80)

Useat tuojat ja käyttäjät katsoivat, että yhteisön tuotannonala veloittaa korkeampia hintoja, koska sen tuote on reaktiivisempaa. Väite oli hylättävä, koska viime vuosina saavutetun teknisen edistymisen ansiosta kiinalaiset viejät kykenevät toimittamaan kuhunkin yhteisön tuotannonalan tuottamaan laatuluokkaan verrattavia tuotteita. Lisäksi bariumkarbonaatin kaikkein reaktiivisimman laatuluokan osuus yhteisön tuotannonalan myynnistä on alle 5 prosenttia. Tämän vuoksi katsottiin, ettei oikaisu reaktiivisuuden erojen huomioon ottamiseksi ollut tarpeen.

| (81) | Vertailu osoitti, että tutkimusajanjakson aikana Kiinasta peräisin olevaa tuotetta myytiin yhteisössä hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 28–31 prosentilla. |
| --- | --- |

(81)

Vertailu osoitti, että tutkimusajanjakson aikana Kiinasta peräisin olevaa tuotetta myytiin yhteisössä hinnoilla, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 28–31 prosentilla.

4.   YHTEISÖN TUOTANNONALAN TILANNE

| (82) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. |
| --- | --- |

(82)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.

| (83) | Tutkittiin, onko yhteisön tuotannonala vielä toipumassa aikaisemman tuetun tuonnin tai polkumyynnin vaikutuksista. Asiasta ei kuitenkaan todettu olevan näyttöä. |
| --- | --- |

(83)

Tutkittiin, onko yhteisön tuotannonala vielä toipumassa aikaisemman tuetun tuonnin tai polkumyynnin vaikutuksista. Asiasta ei kuitenkaan todettu olevan näyttöä.

a)   Tuotanto

| (84) | Yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni tarkastelujakson aikana 13 prosenttia. Tuotanto pysyi vakaana vuodesta 2000 vuoteen 2001, minkä jälkeen se väheni. |
| --- | --- |

(84)

Yhteisön tuotannonalan tuotanto väheni tarkastelujakson aikana 13 prosenttia. Tuotanto pysyi vakaana vuodesta 2000 vuoteen 2001, minkä jälkeen se väheni.

b)   Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (85) | Kapasiteetin käyttöaste pieneni tarkastelujakson aikana 14 prosenttia. Tätä ei selitä tarkastelujakson aikana ilmennyt kokonaistuotantokapasiteetin vähäinen 2 prosentin lisäys vuosien 2001 ja 2002 välillä. |
| --- | --- |

(85)

Kapasiteetin käyttöaste pieneni tarkastelujakson aikana 14 prosenttia. Tätä ei selitä tarkastelujakson aikana ilmennyt kokonaistuotantokapasiteetin vähäinen 2 prosentin lisäys vuosien 2001 ja 2002 välillä.

c)   Myynti, hinnat ja markkinaosuus

| (86) | Yhteisössä etuyhteydettömille osapuolille suuntautuneen myynnin määrä väheni vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon 17 prosenttia (etuyhteydessä oleville asiakkaille suuntautuneen myynnin määrä oli alle prosentin myynnin koko määrästä), ja tämän myötä markkinaosuus pieneni noin 55–60 prosentista 45–50 prosenttiin. Tonnin keskihinta laski 7 prosenttia, ja näin liikevaihto pieneni 23 prosenttia. |
| --- | --- |

(86)

Yhteisössä etuyhteydettömille osapuolille suuntautuneen myynnin määrä väheni vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon 17 prosenttia (etuyhteydessä oleville asiakkaille suuntautuneen myynnin määrä oli alle prosentin myynnin koko määrästä), ja tämän myötä markkinaosuus pieneni noin 55–60 prosentista 45–50 prosenttiin. Tonnin keskihinta laski 7 prosenttia, ja näin liikevaihto pieneni 23 prosenttia.

d)   Vaihto-omaisuus

| (87) | Lopputuotteen varastot kasvoivat vuosien 2000 ja 2001 välillä lähes kolminkertaisiksi. Seuraavien kahden vuoden aikana varastot pienenivät huomattavasti, ja tutkimusajanjakson aikana ne olivat lähes kaksinkertaiset vuoteen 2000 verrattuna. |
| --- | --- |

(87)

Lopputuotteen varastot kasvoivat vuosien 2000 ja 2001 välillä lähes kolminkertaisiksi. Seuraavien kahden vuoden aikana varastot pienenivät huomattavasti, ja tutkimusajanjakson aikana ne olivat lähes kaksinkertaiset vuoteen 2000 verrattuna.

e)   Työllisyys, tuottavuus ja palkat

| (88) | Yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä väheni tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Samana aikana palkat nousivat vähitellen 10 prosenttia. Tuottavuus laskettuna tuotettuina tonneina työntekijää kohden kasvoi ensin vuosien 2000 ja 2002 välillä 3 prosenttia, minkä jälkeen se laski lähes 6 prosenttia. |
| --- | --- |

(88)

Yhteisön tuotannonalan työntekijämäärä väheni tarkastelujakson aikana 10 prosenttia. Samana aikana palkat nousivat vähitellen 10 prosenttia. Tuottavuus laskettuna tuotettuina tonneina työntekijää kohden kasvoi ensin vuosien 2000 ja 2002 välillä 3 prosenttia, minkä jälkeen se laski lähes 6 prosenttia.

f)   Kasvu

| (89) | Vaikka yhteisön kulutus pysyi jokseenkin vakaana vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, yhteisön tuotannonalan myynti väheni 17 prosenttia. Toisaalta tarkasteltavana olevan tuonnin määrä nousi 18 prosenttia. Tämä kehityssuunta oli vielä selvempi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin yhteisön kulutus kasvoi noin 10 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynti laski yli 10 prosenttia ja Kiinasta tuleva tuonti kasvoi yli 30 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotannonalan myynti laski kysynnän kasvusta huolimatta vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä johti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen lähes 9 prosenttiyksiköllä, mikä oli lähinnä Kiinasta tulevan tuonnin vaikutusta. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus puolestaan kasvoi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä yli 7 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(89)

Vaikka yhteisön kulutus pysyi jokseenkin vakaana vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä, yhteisön tuotannonalan myynti väheni 17 prosenttia. Toisaalta tarkasteltavana olevan tuonnin määrä nousi 18 prosenttia. Tämä kehityssuunta oli vielä selvempi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä, jolloin yhteisön kulutus kasvoi noin 10 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynti laski yli 10 prosenttia ja Kiinasta tuleva tuonti kasvoi yli 30 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotannonalan myynti laski kysynnän kasvusta huolimatta vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä johti yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden pienenemiseen lähes 9 prosenttiyksiköllä, mikä oli lähinnä Kiinasta tulevan tuonnin vaikutusta. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus puolestaan kasvoi vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä yli 7 prosenttiyksikköä.

g)   Investoinnit

| (90) | Investointien määrä kasvoi vuosien 2000 ja 2001 välillä yli kaksinkertaiseksi. Vuonna 2002 se pysyi vakaana ja vuonna 2003 palasi vuoden 2000 tasolle. Investoinnit liittyivät yleensä ympäristönsuojeluun tai huoltoon. |
| --- | --- |

(90)

Investointien määrä kasvoi vuosien 2000 ja 2001 välillä yli kaksinkertaiseksi. Vuonna 2002 se pysyi vakaana ja vuonna 2003 palasi vuoden 2000 tasolle. Investoinnit liittyivät yleensä ympäristönsuojeluun tai huoltoon.

h)   Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti

| (91) | Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti ei ollut kannattavaa koko tarkastelujakson ajan. Vaikka yhteisön tuotannonalan toiminta olikin vuonna 2000 lähes kannattavaa, tilanne heikkeni ja tutkimusajanjakson aikana myynti oli erittäin kannattamatonta (tappioiden suuruus yli 10 prosenttia). |
| --- | --- |

(91)

Yhteisön tuotannonalan samankaltaisen tuotteen myynti ei ollut kannattavaa koko tarkastelujakson ajan. Vaikka yhteisön tuotannonalan toiminta olikin vuonna 2000 lähes kannattavaa, tilanne heikkeni ja tutkimusajanjakson aikana myynti oli erittäin kannattamatonta (tappioiden suuruus yli 10 prosenttia).

| (92) | Myös sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoina/tappioina suhteessa varallisuuden nettokirjanpitoarvoon, oli koko tarkastelujakson ajan arvoltaan negatiivinen ja heikkeni joka vuosi. Tutkimusajanjaksona sijoitetun pääoman tuotto oli –25 prosentin ja –20 prosentin välillä. |
| --- | --- |

(92)

Myös sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoina/tappioina suhteessa varallisuuden nettokirjanpitoarvoon, oli koko tarkastelujakson ajan arvoltaan negatiivinen ja heikkeni joka vuosi. Tutkimusajanjaksona sijoitetun pääoman tuotto oli –25 prosentin ja –20 prosentin välillä.

| (93) | Yhteisössä tuotettujen ja myytyjen tuotteiden aiheuttama kassavirta väheni jyrkästi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se oli vielä vuonna 2000 selvästi positiivinen, mutta muuttui negatiiviseksi vuonna 2001 ja heikkeni seuraavien kahden vuoden aikana niin, että tutkimusajanjaksona kassavirta oli yli miljoona euroa negatiivinen. |
| --- | --- |

(93)

Yhteisössä tuotettujen ja myytyjen tuotteiden aiheuttama kassavirta väheni jyrkästi vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se oli vielä vuonna 2000 selvästi positiivinen, mutta muuttui negatiiviseksi vuonna 2001 ja heikkeni seuraavien kahden vuoden aikana niin, että tutkimusajanjaksona kassavirta oli yli miljoona euroa negatiivinen.

| (94) | Koska investointeja tehtiin hyvin vähän, todettiin, ettei yhteisön tuotannonalalla ollut vaikeuksia hankkia pääomaa joko pankkilainoina tai pääomaosuuksina emoyhtiöltä. |
| --- | --- |

(94)

Koska investointeja tehtiin hyvin vähän, todettiin, ettei yhteisön tuotannonalalla ollut vaikeuksia hankkia pääomaa joko pankkilainoina tai pääomaosuuksina emoyhtiöltä.

i)   Polkumyyntimarginaalin suuruus

| (95) | Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutuksia ei voida pitää vähäpätöisinä. |
| --- | --- |

(95)

Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutuksia ei voida pitää vähäpätöisinä.

5.   VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (96) | Edellä mainittujen tekijöiden tarkastelu osoittaa, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni huomattavasti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä. Myynnin määrä laski tarkastelujakson aikana 17 prosenttia, minkä seurauksena markkinaosuus pieneni merkittävästi. Keskihinnat laskivat, mikä pienensi liikevaihtoa entisestään. Tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste noudattivat samaa kehityssuuntaa. Edellä kuvatun kielteisen kehityksen seurauksena kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta heikkenivät tarkastelujakson aikana huomattavasti. |
| --- | --- |

(96)

Edellä mainittujen tekijöiden tarkastelu osoittaa, että yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni huomattavasti vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä. Myynnin määrä laski tarkastelujakson aikana 17 prosenttia, minkä seurauksena markkinaosuus pieneni merkittävästi. Keskihinnat laskivat, mikä pienensi liikevaihtoa entisestään. Tuotantomäärä ja kapasiteetin käyttöaste noudattivat samaa kehityssuuntaa. Edellä kuvatun kielteisen kehityksen seurauksena kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto ja kassavirta heikkenivät tarkastelujakson aikana huomattavasti.

| (97) | Tämän johdosta yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin heikentyneen siinä määrin, että päätellään alustavasti, että sille on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 1 ja 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(97)

Tämän johdosta yhteisön tuotannonalan tilanteen todettiin heikentyneen siinä määrin, että päätellään alustavasti, että sille on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 1 ja 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

E.   SYY-YHTEYS

1.   JOHDANTO

| (98) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio on tarkastellut, onko asianomaisesta maasta peräisin olevan bariumkarbonaatin polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkittiin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle samanaikaisesti mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnin aiheuttamaksi. |
| --- | --- |

(98)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio on tarkastellut, onko asianomaisesta maasta peräisin olevan bariumkarbonaatin polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut vahinkoa yhteisön tuotannonalalle siinä määrin, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkittiin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle samanaikaisesti mahdollisesti aiheuttamaa vahinkoa katsottaisi polkumyynnin aiheuttamaksi.

2.   POLKUMYYNNILLÄ TAPAHTUVAN TUONNIN VAIKUTUS

| (99) | Tarkastelujakson aikana asianomaisesta maasta tuleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti kasvoi merkittävästi sekä määrällisesti (54 167 tonnista 63 742 tonniin) että markkinaosuuden puolesta (yli 7 prosenttiyksiköllä). Tuonti kasvoi merkittävimmin tutkimusajanjakson aikana (vuoteen 2002 verrattuna 30,4 prosenttia), tuontihinnat puolestaan laskivat koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(99)

Tarkastelujakson aikana asianomaisesta maasta tuleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti kasvoi merkittävästi sekä määrällisesti (54 167 tonnista 63 742 tonniin) että markkinaosuuden puolesta (yli 7 prosenttiyksiköllä). Tuonti kasvoi merkittävimmin tutkimusajanjakson aikana (vuoteen 2002 verrattuna 30,4 prosenttia), tuontihinnat puolestaan laskivat koko tarkastelujakson ajan.

| (100) | Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan myynti laski, sen markkinaosuus pieneni lähes 9 prosenttiyksikköä ja keskimyyntihinnat laskivat. Yhteisön tuotannonalan oli alennettava myyntihintojaan, koska Kiinasta polkumyyntihintaan tulevan tuonnin hinnat olivat niitä tutkimusajanjaksona merkittävästi alemmat. Matalien myyntihintojen vuoksi yhteisön tuotannonala ei kyennyt kattamaan tuotantokustannuksia, minkä vuoksi tuotanto oli kannattamatonta. |
| --- | --- |

(100)

Samaan aikaan yhteisön tuotannonalan myynti laski, sen markkinaosuus pieneni lähes 9 prosenttiyksikköä ja keskimyyntihinnat laskivat. Yhteisön tuotannonalan oli alennettava myyntihintojaan, koska Kiinasta polkumyyntihintaan tulevan tuonnin hinnat olivat niitä tutkimusajanjaksona merkittävästi alemmat. Matalien myyntihintojen vuoksi yhteisön tuotannonala ei kyennyt kattamaan tuotantokustannuksia, minkä vuoksi tuotanto oli kannattamatonta.

3.   MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS

a)   Tuonti muista kolmansista maista

| (101) | Tarkastelujakson aikana bariumkarbonaatin tuonti kolmansista maista kasvoi 6 500 tonnista 8 700 tonniin, ja sen markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana oli alle 10 prosenttia. Tärkeimmät muut kolmannet maat, jotka veivät bariumkarbonaattia yhteisöön, olivat Brasilia ja Venäjä. |
| --- | --- |

(101)

Tarkastelujakson aikana bariumkarbonaatin tuonti kolmansista maista kasvoi 6 500 tonnista 8 700 tonniin, ja sen markkinaosuus tutkimusajanjakson aikana oli alle 10 prosenttia. Tärkeimmät muut kolmannet maat, jotka veivät bariumkarbonaattia yhteisöön, olivat Brasilia ja Venäjä.

| (102) | Venäjältä tulevan tuonnin keskihinta oli tutkimusajanjakson aikana 278 euroa tonnilta. Se merkitsee, että venäläiset tuotteet olivat huomattavasti kalliimpia kuin Kiinasta tuodut tuotteet ja vain hieman halvempia kuin yhteisön tuotannonalan myymät tuotteet. Tuojien ja käyttäjien mukaan Venäjältä tuodun bariumkarbonaatin laatu on huonompi kuin sekä Kiinasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen että yhteisön tuotannonalan myymän samankaltaisen tuotteen laatu. Koska Venäjältä tuleva bariumkarbonaatti on huonompilaatuista mutta kalliimpaa kuin Kiinasta tuotava, se ei ole kilpailukykyistä yhteisön markkinoilla. Yhteisön tuotannonalan myymään tuotteeseen verrattuna venäläisen bariumkarbonaatin laatu on merkittävästi huonompi, eikä pieni hintaero kompensoi tätä. Koska venäläinen tuote ei ole kilpailukykyinen, sen markkinaosuus pieneni tarkastelujakson aikana. Tämän vuoksi pääteltiin alustavasti, ettei Venäjältä tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyyntihinnalla tulevan tuonnin ja sen aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(102)

Venäjältä tulevan tuonnin keskihinta oli tutkimusajanjakson aikana 278 euroa tonnilta. Se merkitsee, että venäläiset tuotteet olivat huomattavasti kalliimpia kuin Kiinasta tuodut tuotteet ja vain hieman halvempia kuin yhteisön tuotannonalan myymät tuotteet. Tuojien ja käyttäjien mukaan Venäjältä tuodun bariumkarbonaatin laatu on huonompi kuin sekä Kiinasta tuodun tarkasteltavana olevan tuotteen että yhteisön tuotannonalan myymän samankaltaisen tuotteen laatu. Koska Venäjältä tuleva bariumkarbonaatti on huonompilaatuista mutta kalliimpaa kuin Kiinasta tuotava, se ei ole kilpailukykyistä yhteisön markkinoilla. Yhteisön tuotannonalan myymään tuotteeseen verrattuna venäläisen bariumkarbonaatin laatu on merkittävästi huonompi, eikä pieni hintaero kompensoi tätä. Koska venäläinen tuote ei ole kilpailukykyinen, sen markkinaosuus pieneni tarkastelujakson aikana. Tämän vuoksi pääteltiin alustavasti, ettei Venäjältä tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyyntihinnalla tulevan tuonnin ja sen aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä.

| (103) | Brasiliasta tulevan tuonnin keskihinta oli tutkimusajanjaksona 186 euroa tonnilta. Tarkastelujakson aikana Brasiliasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi noin 2 prosenttiyksikköä. Ottaen huomioon kyseistä tuontia koskevan vähäisen myynnin kasvun ja sen alle 5 prosentin markkinaosuuden pääteltiin alustavasti, ettei kyseinen tuonti poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyyntihinnalla tulevan tuonnin ja sen aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(103)

Brasiliasta tulevan tuonnin keskihinta oli tutkimusajanjaksona 186 euroa tonnilta. Tarkastelujakson aikana Brasiliasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi noin 2 prosenttiyksikköä. Ottaen huomioon kyseistä tuontia koskevan vähäisen myynnin kasvun ja sen alle 5 prosentin markkinaosuuden pääteltiin alustavasti, ettei kyseinen tuonti poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyyntihinnalla tulevan tuonnin ja sen aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä.

| (104) | Ottaen huomioon yllä mainitut tulokset pääteltiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja sen aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä yhteisön tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(104)

Ottaen huomioon yllä mainitut tulokset pääteltiin alustavasti, ettei muista kolmansista maista tuleva tuonti poistanut syy-yhteyttä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin ja sen aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä yhteisön tuotannonalalle.

b)   Kysynnän kehitys

| (105) | Kysynnän kehittymisen osalta voidaan todeta, että bariumkarbonaatin todettavissa oleva kulutus väheni vuosien 2000 ja 2002 välillä, mutta yhteisön tuotannonala pystyi säilyttämään markkinaosuutensa. Sen jälkeen tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myynti laski ja markkinaosuus pieneni, vaikka kulutus kasvoi huomattavasti. Samaan aikaan Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi niin, että tarkastelujakson aikana lisäys oli yli 7 prosenttiyksikköä. Tästä syystä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa aiheutuneen yhteisön markkinoiden kysynnän supistumisesta. |
| --- | --- |

(105)

Kysynnän kehittymisen osalta voidaan todeta, että bariumkarbonaatin todettavissa oleva kulutus väheni vuosien 2000 ja 2002 välillä, mutta yhteisön tuotannonala pystyi säilyttämään markkinaosuutensa. Sen jälkeen tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan myynti laski ja markkinaosuus pieneni, vaikka kulutus kasvoi huomattavasti. Samaan aikaan Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi niin, että tarkastelujakson aikana lisäys oli yli 7 prosenttiyksikköä. Tästä syystä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa aiheutuneen yhteisön markkinoiden kysynnän supistumisesta.

c)   Valuuttakurssien vaihtelu

| (106) | Muutamat asianomaiset osapuolet väittivät, että Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen euroon nähden on edistänyt bariumkarbonaatin tuontia Euroopan yhteisöön. Ylivoimaisesti suurin osa asianomaisesta maasta Euroopan yhteisöön suuntautuvista tuontitapahtumista laskutetaankin dollareissa. Euron arvo dollariin nähden on noussut vuoden 2002 puolivälistä lähtien, tutkimusajanjaksona merkittävästi, mikä on lisännyt euroalueelle suuntautuvaa vientiä. |
| --- | --- |

(106)

Muutamat asianomaiset osapuolet väittivät, että Yhdysvaltain dollarin heikkeneminen euroon nähden on edistänyt bariumkarbonaatin tuontia Euroopan yhteisöön. Ylivoimaisesti suurin osa asianomaisesta maasta Euroopan yhteisöön suuntautuvista tuontitapahtumista laskutetaankin dollareissa. Euron arvo dollariin nähden on noussut vuoden 2002 puolivälistä lähtien, tutkimusajanjaksona merkittävästi, mikä on lisännyt euroalueelle suuntautuvaa vientiä.

| (107) | Kuitenkin myös jo vuoden 2002 alussa vallinneella vaihtokurssilla Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat. Edullisen vaihtokurssin olisi lisäksi pitänyt vaikuttaa myös muista kolmansista maista tulevaan tuontiin, sillä myös se laskutetaan pääasiassa dollareissa. Se, etteivät valuuttakurssien vaihtelut vaikuttaneet merkittävällä tavalla muista kolmansista maista tulevaan tuontiin, merkitsee, ettei niitä voida pitää pääasiallisena syynä asianomaisesta maasta polkumyyntihintaan tulevan tuonnin merkittävään kasvuun. |
| --- | --- |

(107)

Kuitenkin myös jo vuoden 2002 alussa vallinneella vaihtokurssilla Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat. Edullisen vaihtokurssin olisi lisäksi pitänyt vaikuttaa myös muista kolmansista maista tulevaan tuontiin, sillä myös se laskutetaan pääasiassa dollareissa. Se, etteivät valuuttakurssien vaihtelut vaikuttaneet merkittävällä tavalla muista kolmansista maista tulevaan tuontiin, merkitsee, ettei niitä voida pitää pääasiallisena syynä asianomaisesta maasta polkumyyntihintaan tulevan tuonnin merkittävään kasvuun.

| (108) | Tästä syystä pääteltiin alustavasti, että vaikka euron arvon nousu Yhdysvaltain dollariin nähden on saattanut lisätä Euroopan yhteisöön suuntautuvaa bariumkarbonaatin tuontia, se ei poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(108)

Tästä syystä pääteltiin alustavasti, että vaikka euron arvon nousu Yhdysvaltain dollariin nähden on saattanut lisätä Euroopan yhteisöön suuntautuvaa bariumkarbonaatin tuontia, se ei poista syy-yhteyttä polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

d)   Yhteisön tuotannonalan tuonti

| (109) | Väitettiin, että yhteisön tuotannonala toi Kiinasta bariumkarbonaattia ja vaikutti siten vahingon syntymiseen. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan ostanut Kiinasta tuotteita lainkaan vuoden 2001 jälkeen ja sitä ennenkin vain mitättömän pieniä määriä (noin prosentin sen omasta tuotannosta). Tämän vuoksi pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan mahdollinen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta ei voinut olla määräävä tekijä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon kannalta. |
| --- | --- |

(109)

Väitettiin, että yhteisön tuotannonala toi Kiinasta bariumkarbonaattia ja vaikutti siten vahingon syntymiseen. Yhteisön tuotannonala ei kuitenkaan ostanut Kiinasta tuotteita lainkaan vuoden 2001 jälkeen ja sitä ennenkin vain mitättömän pieniä määriä (noin prosentin sen omasta tuotannosta). Tämän vuoksi pääteltiin alustavasti, että yhteisön tuotannonalan mahdollinen tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta ei voinut olla määräävä tekijä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon kannalta.

e)   Muut tekijät

| (110) | Useat käyttäjät ja tuojat väittivät, että yhteisölle aiheutui vahinkoa veteen suspendoimalla valmistetun bariumkarbonaattilietteen aiheuttaman kilpailun johdosta. Suspendoimalla estetään jauhemaisen bariumkarbonaatin käytössä syntyvän myrkyllisen pölyn muodostuminen. Lietettä tuottavat yhteisössä tuojat, jotka käyttävät Kiinasta tuotua jauhetta, johon ne lisäävät tuonnin jälkeen vettä ja tiettyjä lisäaineita. |
| --- | --- |

(110)

Useat käyttäjät ja tuojat väittivät, että yhteisölle aiheutui vahinkoa veteen suspendoimalla valmistetun bariumkarbonaattilietteen aiheuttaman kilpailun johdosta. Suspendoimalla estetään jauhemaisen bariumkarbonaatin käytössä syntyvän myrkyllisen pölyn muodostuminen. Lietettä tuottavat yhteisössä tuojat, jotka käyttävät Kiinasta tuotua jauhetta, johon ne lisäävät tuonnin jälkeen vettä ja tiettyjä lisäaineita.

| (111) | Väite oli hylättävä, koska yhteisön tuotannonalalla on lietteen tuotannossa tarvittava taitotieto, mutta se ei tuota lietettä, koska se katsoo, ettei veden siirtäminen ole taloudellista. Sen vuoksi yhteistyössä muiden eurooppalaisten yritysten kanssa on kehitetty tiiliä ja laattoja valmistavassa teollisuudessa käytettävä laite, jolla bariumkarbonaatin käyttäjät voivat sekoittaa jauheen veteen tuotannon yhteydessä ja näin estää myrkyllisen pölyn muodostumisen. Näin ollen yhteisön tuotannonalan tuottama tuote on kilpailukykyinen lietteen kanssa. Koska kuitenkin lietteen tuotannossa käytetään bariumkarbonaattia, joka on tuotu Kiinasta polkumyyntihintaan, se voitiin myydä halvemmilla hinnoilla kuin yhteisön tuotannonalan toimittama jauhe. Sen vuoksi sitä ei voi pitää toisena vahinkoa aiheuttaneena tekijänä, koska liete itse perustuu polkumyyntihinnalla tapahtuneeseen tuontiin. Jos siis tarkasteltavana olevaa tuotetta ei olisi tuotu polkumyyntihintaan, olisi lietteen kanssa kilpaileva yhteisön tuotannonalan tuote voinut kilpailla sen kanssa terveen kilpailun ehdoin. |
| --- | --- |

(111)

Väite oli hylättävä, koska yhteisön tuotannonalalla on lietteen tuotannossa tarvittava taitotieto, mutta se ei tuota lietettä, koska se katsoo, ettei veden siirtäminen ole taloudellista. Sen vuoksi yhteistyössä muiden eurooppalaisten yritysten kanssa on kehitetty tiiliä ja laattoja valmistavassa teollisuudessa käytettävä laite, jolla bariumkarbonaatin käyttäjät voivat sekoittaa jauheen veteen tuotannon yhteydessä ja näin estää myrkyllisen pölyn muodostumisen. Näin ollen yhteisön tuotannonalan tuottama tuote on kilpailukykyinen lietteen kanssa. Koska kuitenkin lietteen tuotannossa käytetään bariumkarbonaattia, joka on tuotu Kiinasta polkumyyntihintaan, se voitiin myydä halvemmilla hinnoilla kuin yhteisön tuotannonalan toimittama jauhe. Sen vuoksi sitä ei voi pitää toisena vahinkoa aiheuttaneena tekijänä, koska liete itse perustuu polkumyyntihinnalla tapahtuneeseen tuontiin. Jos siis tarkasteltavana olevaa tuotetta ei olisi tuotu polkumyyntihintaan, olisi lietteen kanssa kilpaileva yhteisön tuotannonalan tuote voinut kilpailla sen kanssa terveen kilpailun ehdoin.

4.   SYY-YHTEYTTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (112) | Edellä oleva tarkastelu on osoittanut, että asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kasvaneet tuntuvasti etenkin vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä ja että tutkimusajanjakson aikana sen myyntihinnat ovat laskeneet merkittävästi ja hinnan alittavuus on ollut huomattava. Samaan aikaan, kun Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä hintojen alentamispaineen kanssa johti muun muassa yhteisön tuotannonalan merkittäviin tappioihin tutkimusajanjakson aikana. Toisaalta muita yhteisön tuotannonalaa mahdollisesti vahingoittaneita tekijöitä koskeva tutkimus osoitti, ettei mikään niistä ole voinut vaikuttaa siihen merkittävän kielteisellä tavalla tai voinut poistaa syy-yhteyttä Kiinasta polkumyyntihintaan tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä. |
| --- | --- |

(112)

Edellä oleva tarkastelu on osoittanut, että asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kasvaneet tuntuvasti etenkin vuoden 2002 ja tutkimusajanjakson välillä ja että tutkimusajanjakson aikana sen myyntihinnat ovat laskeneet merkittävästi ja hinnan alittavuus on ollut huomattava. Samaan aikaan, kun Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä hintojen alentamispaineen kanssa johti muun muassa yhteisön tuotannonalan merkittäviin tappioihin tutkimusajanjakson aikana. Toisaalta muita yhteisön tuotannonalaa mahdollisesti vahingoittaneita tekijöitä koskeva tutkimus osoitti, ettei mikään niistä ole voinut vaikuttaa siihen merkittävän kielteisellä tavalla tai voinut poistaa syy-yhteyttä Kiinasta polkumyyntihintaan tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon väliltä.

| (113) | Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(113)

Edellä esitetyn analyysin perusteella, jossa on asianmukaisesti erotettu toisistaan yhtäältä kaikkien tiedossa olevien tekijöiden vaikutukset yhteisön tuotannonalan tilanteeseen ja toisaalta polkumyyntihintaan tapahtuneen tuonnin vahingolliset vaikutukset, päätellään alustavasti, että Kiinasta tuleva tuonti on aiheuttanut yhteisölle perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

F.   YHTEISÖN ETU

1.   ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

| (114) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan yhteisön tuotannonalan sekä tuotteen tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin. |
| --- | --- |

(114)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tutki, olisiko vahingollista polkumyyntiä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Yhteisön edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavan yhteisön tuotannonalan sekä tuotteen tuojien ja käyttäjien eduista tehtyyn arviointiin.

2.   TUTKIMUS

| (115) | Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen todennäköisiä vaikutuksia olisi voitu arvioida, komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeet tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavalle yhteisön tuotannonalalle, kymmenelle raaka-aineen toimittajalle, 18 tuojalle ja 38 käyttäjälle. Vastaukset saatiin yhteisön tuottajalta, yhdeltä raaka-aineen toimittajalta, viideltä tuojalta, kuudelta käyttäjältä ja yhdeltä käyttäjäjärjestöltä. |
| --- | --- |

(115)

Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen todennäköisiä vaikutuksia olisi voitu arvioida, komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeet tarkasteltavana olevaa tuotetta tuottavalle yhteisön tuotannonalalle, kymmenelle raaka-aineen toimittajalle, 18 tuojalle ja 38 käyttäjälle. Vastaukset saatiin yhteisön tuottajalta, yhdeltä raaka-aineen toimittajalta, viideltä tuojalta, kuudelta käyttäjältä ja yhdeltä käyttäjäjärjestöltä.

3.   YHTEISÖN TUOTANNONALA

| (116) | Yhteisön tuotannonalalla on täysin automatisoitu tuotantolinja, joka toimii hyvin kustannustehokkaasti sekä vaatimuksia vastaamattoman materiaalin että työntekijämäärän ja tuotantomäärän suhteen osalta. Se teki myös korvausinvestointeja ja jatkoi vientiä. |
| --- | --- |

(116)

Yhteisön tuotannonalalla on täysin automatisoitu tuotantolinja, joka toimii hyvin kustannustehokkaasti sekä vaatimuksia vastaamattoman materiaalin että työntekijämäärän ja tuotantomäärän suhteen osalta. Se teki myös korvausinvestointeja ja jatkoi vientiä.

| (117) | Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, yhteisön tuotannonala pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, mikä puolestaan vaikuttaa myönteisesti sen kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(117)

Katsotaan, että toimenpiteiden käyttöönotto palauttaisi markkinoille terveen kilpailun. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, yhteisön tuotannonala pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, mikä puolestaan vaikuttaa myönteisesti sen kannattavuuteen.

| (118) | Kuten edellä esitettiin, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään. Tämän seurauksena työpaikkoja menetettäisiin yhä lisää. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistelut etenkin kannattavuuden palauttamisessa entiselle tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi tuotannonalan olemassaolon pitkällä aikavälillä, eikä voida sulkea pois sitä, että ainoa yhteisön tuottaja joutuisi ehkä lopettamaan toimintansa joutuessaan kilpailemaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa. |
| --- | --- |

(118)

Kuten edellä esitettiin, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenee todennäköisesti entisestään. Tämän seurauksena työpaikkoja menetettäisiin yhä lisää. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistelut etenkin kannattavuuden palauttamisessa entiselle tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi tuotannonalan olemassaolon pitkällä aikavälillä, eikä voida sulkea pois sitä, että ainoa yhteisön tuottaja joutuisi ehkä lopettamaan toimintansa joutuessaan kilpailemaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa.

4.   RAAKA-AINEEN TOIMITTAJAT

| (119) | Kyselyvastaus saatiin yhdeltä raaka-aineen toimittajalta, joka toimittaa yhteisön tuotannonalalle luonnon bariumsulfaattia. Se on ainoa yhteisön bariumkarbonaatin tuotannon pääraaka-aineen toimittaja. |
| --- | --- |

(119)

Kyselyvastaus saatiin yhdeltä raaka-aineen toimittajalta, joka toimittaa yhteisön tuotannonalalle luonnon bariumsulfaattia. Se on ainoa yhteisön bariumkarbonaatin tuotannon pääraaka-aineen toimittaja.

| (120) | Jos toimenpiteet otetaan käyttöön ja yhteisön tuotannonala saa takaisin menettämäänsä markkinaosuutta, myös raaka-aineen toimittaja pystyy myymään tuotettaan aiempaa enemmän. Koska kyseinen raaka-aine muodostaa suurimman osan sitä toimittavan yrityksen liikevaihdosta, yrityksen taloudellinen tilanne paranisi merkittävästi. |
| --- | --- |

(120)

Jos toimenpiteet otetaan käyttöön ja yhteisön tuotannonala saa takaisin menettämäänsä markkinaosuutta, myös raaka-aineen toimittaja pystyy myymään tuotettaan aiempaa enemmän. Koska kyseinen raaka-aine muodostaa suurimman osan sitä toimittavan yrityksen liikevaihdosta, yrityksen taloudellinen tilanne paranisi merkittävästi.

| (121) | Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan myynti laskee edelleen ja samalla raaka-aineen kysyntä vähenee. Tämä vaikuttaa kielteisesti raaka-aineen toimittajan kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(121)

Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan myynti laskee edelleen ja samalla raaka-aineen kysyntä vähenee. Tämä vaikuttaa kielteisesti raaka-aineen toimittajan kannattavuuteen.

5.   TUOJAT

| (122) | Vastaukset saatiin viideltä tuojalta, jotka kaikki vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(122)

Vastaukset saatiin viideltä tuojalta, jotka kaikki vastustivat toimenpiteiden käyttöönottoa.

| (123) | Osa Kiinasta jauheena tuodusta tarkasteltavana olevasta tuotteesta muutetaan jälkeenpäin lietteeksi lisäämällä siihen vettä ja tiettyjä lisäaineita. Koska tuojien tarkasteltavana olevan tuotteen ja lietteen myyntiä koskeva painotettu keskimääräinen voittomarginaali on 6,8 prosenttia, tuojat voivat kattaa osan mahdollisesta hintojen noususta itse ja siirtää osan asiakkailleen. Kun otetaan huomioon, että markkinatalousolosuhteissa toimivien yritysten osalta käyttöön otettavat tullit ovat suhteellisen matalat ja että käytettävissä on vaihtoehtoisia lähteitä, joihin ei sovelleta lainkaan tulleja, mahdolliset hinnannousut olisivat vähäisiä. |
| --- | --- |

(123)

Osa Kiinasta jauheena tuodusta tarkasteltavana olevasta tuotteesta muutetaan jälkeenpäin lietteeksi lisäämällä siihen vettä ja tiettyjä lisäaineita. Koska tuojien tarkasteltavana olevan tuotteen ja lietteen myyntiä koskeva painotettu keskimääräinen voittomarginaali on 6,8 prosenttia, tuojat voivat kattaa osan mahdollisesta hintojen noususta itse ja siirtää osan asiakkailleen. Kun otetaan huomioon, että markkinatalousolosuhteissa toimivien yritysten osalta käyttöön otettavat tullit ovat suhteellisen matalat ja että käytettävissä on vaihtoehtoisia lähteitä, joihin ei sovelleta lainkaan tulleja, mahdolliset hinnannousut olisivat vähäisiä.

| (124) | Kun otetaan huomioon, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja lietteen myynti on keskimäärin noin 15 prosenttia tuojien kokonaisliikevaihdosta, tullien käyttöönotto ei vaikuta tuojiin kovin kielteisellä tavalla. |
| --- | --- |

(124)

Kun otetaan huomioon, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja lietteen myynti on keskimäärin noin 15 prosenttia tuojien kokonaisliikevaihdosta, tullien käyttöönotto ei vaikuta tuojiin kovin kielteisellä tavalla.

| (125) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdolliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin merkittävästi. |
| --- | --- |

(125)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdolliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi tuojiin merkittävästi.

6.   KÄYTTÄJÄT

| (126) | Vastaukset kyselyyn saatiin kuudelta käyttäjältä ja yhdeltä käyttäjäjärjestöltä. Yksi tarkastuskäynti tehtiin, ja sen kohteena oli yritys, joka osti tutkimusajanjakson aikana suurimman määrän bariumkarbonaattia. Kuusi yhteistyössä toimivaa käyttäjää edustivat noin 9:ää prosenttia kaikesta yhteisön bariumkarbonaatin kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana. Suoraan bariumkarbonaattituotteisiin liittyvän henkilöstön määrä kyseisissä yrityksissä oli noin 570 henkilöä. Kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät, yhtä yhteisön tuotannonalalta ostonsa tekevää lukuun ottamatta, ovat omaksuneet kielteisen kannan polkumyyntitullien käyttöönottoon, koska ne pelkäävät menettävänsä halvan hankintalähteen, mikä heikentäisi niiden kilpailukykyä jatkojalostustuotteiden markkinoilla kolmansista maista tuleviin kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

(126)

Vastaukset kyselyyn saatiin kuudelta käyttäjältä ja yhdeltä käyttäjäjärjestöltä. Yksi tarkastuskäynti tehtiin, ja sen kohteena oli yritys, joka osti tutkimusajanjakson aikana suurimman määrän bariumkarbonaattia. Kuusi yhteistyössä toimivaa käyttäjää edustivat noin 9:ää prosenttia kaikesta yhteisön bariumkarbonaatin kulutuksesta tutkimusajanjakson aikana. Suoraan bariumkarbonaattituotteisiin liittyvän henkilöstön määrä kyseisissä yrityksissä oli noin 570 henkilöä. Kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät, yhtä yhteisön tuotannonalalta ostonsa tekevää lukuun ottamatta, ovat omaksuneet kielteisen kannan polkumyyntitullien käyttöönottoon, koska ne pelkäävät menettävänsä halvan hankintalähteen, mikä heikentäisi niiden kilpailukykyä jatkojalostustuotteiden markkinoilla kolmansista maista tuleviin kilpailijoihin nähden.

| (127) | Bariumkarbonaatin käyttäjät toimivat lähinnä TV-lasin tuotannossa, tiili- ja laattateollisuudessa, keramiikkateollisuudessa ja ferriitin tuotannossa. Kyselyvastausten ja kuulemisten yhteydessä annettujen tietojen perusteella bariumkarbonaatin osuus käyttäjien kokonaistuotantokustannuksista määritettiin keskimäärin alle 8 prosentiksi. |
| --- | --- |

(127)

Bariumkarbonaatin käyttäjät toimivat lähinnä TV-lasin tuotannossa, tiili- ja laattateollisuudessa, keramiikkateollisuudessa ja ferriitin tuotannossa. Kyselyvastausten ja kuulemisten yhteydessä annettujen tietojen perusteella bariumkarbonaatin osuus käyttäjien kokonaistuotantokustannuksista määritettiin keskimäärin alle 8 prosentiksi.

| (128) | Tullit eivät johtaisi kilpailun heikkenemiseen merkittävästi tai puutteelliseen tarjontaan. Voidaan sen sijaan ennakoida, että Kiinasta tuotavia tuotteita on edelleenkin saatavilla kilpailukykyisin hinnoin, sillä kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ehdotetut yksilölliset tullit ovat alemmat kuin todetut hinnan alittavuuden tasot. Käytettävissä on lisäksi myös vaihtoehtoisia hankintalähteitä muista kolmansista maista tullitta. Kaiken edellä esitetyn perusteella päätellään, että käyttäjät voivat edelleenkin ostaa bariumkarbonaattia kilpailukykyiseen hintaan ja tullit vaikuttaisivat vain vähän käyttäjien kykyyn kilpailla kolmansissa maissa toimivien kilpailijoiden kanssa. |
| --- | --- |

(128)

Tullit eivät johtaisi kilpailun heikkenemiseen merkittävästi tai puutteelliseen tarjontaan. Voidaan sen sijaan ennakoida, että Kiinasta tuotavia tuotteita on edelleenkin saatavilla kilpailukykyisin hinnoin, sillä kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille ehdotetut yksilölliset tullit ovat alemmat kuin todetut hinnan alittavuuden tasot. Käytettävissä on lisäksi myös vaihtoehtoisia hankintalähteitä muista kolmansista maista tullitta. Kaiken edellä esitetyn perusteella päätellään, että käyttäjät voivat edelleenkin ostaa bariumkarbonaattia kilpailukykyiseen hintaan ja tullit vaikuttaisivat vain vähän käyttäjien kykyyn kilpailla kolmansissa maissa toimivien kilpailijoiden kanssa.

| (129) | Väitettiin, ettei yhteisön tuotannonala kyennyt kattamaan kaikkea bariumkarbonaatin kysyntää yhteisössä. Tältä osin on muistettava, että toimenpiteillä ei pyritä estämään yhteisöön suuntautuvaa tuontia vaan varmistamaan, ettei se tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. Eri alkuperää oleva tuonti kattaa jatkossakin merkittävän osan yhteisön kysynnästä. Sen vuoksi ei ole odotettavissa puutetta tarjonnasta. |
| --- | --- |

(129)

Väitettiin, ettei yhteisön tuotannonala kyennyt kattamaan kaikkea bariumkarbonaatin kysyntää yhteisössä. Tältä osin on muistettava, että toimenpiteillä ei pyritä estämään yhteisöön suuntautuvaa tuontia vaan varmistamaan, ettei se tapahdu vahingolliseen polkumyyntihintaan. Eri alkuperää oleva tuonti kattaa jatkossakin merkittävän osan yhteisön kysynnästä. Sen vuoksi ei ole odotettavissa puutetta tarjonnasta.

| (130) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdolliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi. |
| --- | --- |

(130)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdolliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuttaisi käyttäjiin merkittävästi.

7.   KILPAILUA JA KAUPPAA VÄÄRISTÄVÄT VAIKUTUKSET

| (131) | Mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksista yhteisössä vallitsevaan kilpailuun voidaan todeta, että koska asianomaisilla yhteistyössä toimivilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan ei enää polkumyyntihinnoin. Kahta markkinatalousolosuhteissa toimivaa kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevilla suhteellisen alhaisilla tulleilla näiden näet odottaisi pystyvän toimimaan yhteisössä terveissä markkinaolosuhteissa. Kun otetaan huomioon kaikki käyttöön otetut tullit, yhteisön markkinoilla tulee todennäköisesti edelleenkin olemaan riittävästi huomattavia kilpailijoita, mukaan luettuina asianomaisen maan, Brasilian, Venäjän ja Intian tuottajat. Sen vuoksi käyttäjät voivat edelleen valita eri bariumkarbonaatin toimittajien välillä. Toisaalta, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on ainoan yhteisön tuottajan tulevaisuus vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(131)

Mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksista yhteisössä vallitsevaan kilpailuun voidaan todeta, että koska asianomaisilla yhteistyössä toimivilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan ei enää polkumyyntihinnoin. Kahta markkinatalousolosuhteissa toimivaa kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa koskevilla suhteellisen alhaisilla tulleilla näiden näet odottaisi pystyvän toimimaan yhteisössä terveissä markkinaolosuhteissa. Kun otetaan huomioon kaikki käyttöön otetut tullit, yhteisön markkinoilla tulee todennäköisesti edelleenkin olemaan riittävästi huomattavia kilpailijoita, mukaan luettuina asianomaisen maan, Brasilian, Venäjän ja Intian tuottajat. Sen vuoksi käyttäjät voivat edelleen valita eri bariumkarbonaatin toimittajien välillä. Toisaalta, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on ainoan yhteisön tuottajan tulevaisuus vaakalaudalla. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla.

8.   YHTEISÖN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (132) | Edellä esitettyjen syiden perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(132)

Edellä esitettyjen syiden perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja.

G.   EHDOTUS VÄLIAIKAISIKSI POLKUMYYNNIN VASTAISIKSI TOIMENPITEIKSI

1.   VAHINGON KORJAAVA TASO

| (133) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(133)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (134) | Tullin määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä. |
| --- | --- |

(134)

Tullin määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittava tullin määrä.

| (135) | Koska polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa vuodesta 1999 lähtien, arvioitiin voitto, joka olisi voitu saada ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta, samankaltaisen tuotteen painotetun, vuosien 1996–1998 keskimääräisen voittomarginaalin perusteella. Tämän perusteella todettiin, että 7,2 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta ilmenevät erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina cif-kokonaistuontiarvosta. |
| --- | --- |

(135)

Koska polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle vahinkoa vuodesta 1999 lähtien, arvioitiin voitto, joka olisi voitu saada ilman polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutusta, samankaltaisen tuotteen painotetun, vuosien 1996–1998 keskimääräisen voittomarginaalin perusteella. Tämän perusteella todettiin, että 7,2 prosentin osuutta liikevaihdosta edustavaa voittomarginaalia voitiin pitää sellaisena sopivana vähimmäismääränä, jonka yhteisön tuotannonalan voitiin odottaa saavuttavan ilman vahingollista polkumyyntiä. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden laskemisessa määritettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien tuotteiden vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin mukauttamalla yhteisön tuotannonalan myyntihintaa tutkimusajanjakson tosiasiallisella tappiolla sekä lisäämällä siihen edellä mainittu voittomarginaali. Tästä vertailusta ilmenevät erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina cif-kokonaistuontiarvosta.

| (136) | Koska vahingon korjaava taso oli korkeampi kuin määritetty polkumyyntimarginaali, väliaikaisten toimenpiteiden olisi perustuttava jälkimmäiseen. |
| --- | --- |

(136)

Koska vahingon korjaava taso oli korkeampi kuin määritetty polkumyyntimarginaali, väliaikaisten toimenpiteiden olisi perustuttava jälkimmäiseen.

2.   VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET

| (137) | Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa yksilölliset tullit sekä koko maata koskeva tulli olisi tämän mukaisesti vahvistettava todettujen polkumyyntimarginaalien tasoisiksi. |
| --- | --- |

(137)

Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi otettava perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttöön polkumyynti- ja vahinkomarginaaleista alemman suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa yksilölliset tullit sekä koko maata koskeva tulli olisi tämän mukaisesti vahvistettava todettujen polkumyyntimarginaalien tasoisiksi.

| (138) | Koska tuote on paljoustavara ja eri tuotelajien väliset hintaerot eivät ole huomattavia, katsottiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja sen estämiseksi, että niiden vaikutusta vähennettäisiin vientihintoja alentamalla, tulli olisi otettava käyttöön tonnia kohden kannettavana paljoustullina. Määrä saadaan soveltamalla polkumyyntimarginaalia vientihintoihin, joita käytettiin tutkimusajanjakson aikaista polkumyyntiä koskevassa laskelmassa. |
| --- | --- |

(138)

Koska tuote on paljoustavara ja eri tuotelajien väliset hintaerot eivät ole huomattavia, katsottiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja sen estämiseksi, että niiden vaikutusta vähennettäisiin vientihintoja alentamalla, tulli olisi otettava käyttöön tonnia kohden kannettavana paljoustullina. Määrä saadaan soveltamalla polkumyyntimarginaalia vientihintoihin, joita käytettiin tutkimusajanjakson aikaista polkumyyntiä koskevassa laskelmassa.

| (139) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen ajankohtana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien ja erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei ole mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan luettuina mainittuihin oikeushenkilöihin etuyhteydessä olevat oikeushenkilöt, tuottamat tuontituotteet eivät voi saada etua näistä tulleista, vaan niihin sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(139)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen ajankohtana. Tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien ja erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei ole mainittu tämän asetuksen artiklaosassa, mukaan luettuina mainittuihin oikeushenkilöihin etuyhteydessä olevat oikeushenkilöt, tuottamat tuontituotteet eivät voi saada etua näistä tulleista, vaan niihin sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

| (140) | Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tarvittaessa komissio muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. |
| --- | --- |

(140)

Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tarvittaessa komissio muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.

| (141) | Kuten edellä todettiin, tarkasteltavana oleva tuote on paljoustavara, ei merkkituote, yksilöllisten tullien välinen vaihtelu on merkittävä ja vientiä harjoittavia tuottajia on useita. Kaikki nämä seikat saattavat helpottaa yrityksiä viennin kanavoimiseksi uudelleen alemmista tulleista etua saavien perinteisten viejien kautta. |
| --- | --- |

(141)

Kuten edellä todettiin, tarkasteltavana oleva tuote on paljoustavara, ei merkkituote, yksilöllisten tullien välinen vaihtelu on merkittävä ja vientiä harjoittavia tuottajia on useita. Kaikki nämä seikat saattavat helpottaa yrityksiä viennin kanavoimiseksi uudelleen alemmista tulleista etua saavien perinteisten viejien kautta.

| (142) | Tämän vuoksi silloin, jos jonkin alemmista yksilöllisistä tulleista etua saavan yrityksen vienti kasvaisi yli 30 prosenttia määrässä, asianomaiset yksilölliset toimenpiteet voitaisiin katsoa todennäköisesti riittämättömiksi estämään todetun polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa. Joten, ja jos tarvittavat osatekijät on täytetty, toimenpiteiden muodon tai tason korjaamiseksi voitaisiin panna vireille tutkimus. |
| --- | --- |

(142)

Tämän vuoksi silloin, jos jonkin alemmista yksilöllisistä tulleista etua saavan yrityksen vienti kasvaisi yli 30 prosenttia määrässä, asianomaiset yksilölliset toimenpiteet voitaisiin katsoa todennäköisesti riittämättömiksi estämään todetun polkumyynnin aiheuttamaa vahinkoa. Joten, ja jos tarvittavat osatekijät on täytetty, toimenpiteiden muodon tai tason korjaamiseksi voitaisiin panna vireille tutkimus.

H.   LOPPUMÄÄRÄYKSET

| (143) | Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä, |
| --- | --- |

(143)

Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli sellaisen CN-koodiin ex 2836 60 00 (Taric-koodi 2836600010) kuuluvan, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan bariumkarbonaatin, jonka strontiumpitoisuus on enemmän kuin 0,07 painoprosenttia ja rikkipitoisuus enemmän kuin 0,0015 painoprosenttia ja joka voi olla joko jauheena, puristettuina rakeina tai kalsinoituina rakeina, tuonnissa.

2.   Väliaikaisen polkumyyntitullin määrä on seuraavien valmistajien tuottamille tuotteille jäljempänä vahvistettu kiinteä määrä:

| Maa | Valmistaja | Tulli (euroa/tonni) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd, |
| 62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, PRC |

Maa

Valmistaja

Tulli (euroa/tonni)

Taric-lisäkoodi

Kiinan kansantasavalta

Hubei Jingshan Chutian Barium Salt Corp. Ltd,

62, Qinglong Road, Songhe Town, Jingshan County, Hubei Province, PRC

20,6

A606

| Zaozhuang Yongli Chemical Co., |
| --- |
| South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shangdong Province, PRC |

Zaozhuang Yongli Chemical Co.,

South Zhuzibukuang Qichun, Zaozhuang City Center District, Shangdong Province, PRC

45,7

A607

Kaikki muut yritykset

60,8

A999

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista.

4.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen kiinteiden määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Asianomaiset osapuolet voivat pyytää, että niille ilmoitetaan niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella tämä asetus annettiin, esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla komission kuulemiksi yhden kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan soveltamista.

Kyseiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti esittää huomautuksiaan tämän asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Peter MANDELSON

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 461/2004 (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 12).

1

(2)  EUVL C 104, 30.4.2004, s. 58.

2

(3)

3

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction B |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction B

B-1049 Brussels

(4)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/24

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 146/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

pöytäviinien vapaaehtoista tislausta koskevien sopimusten hyväksymisprosentin vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä markkinamekanismien osalta 25 päivänä heinäkuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1623/2000 (1) ja erityisesti sen 63 a artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1623/2000 63 a artiklassa vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (2) 29 artiklassa tarkoitetun viinien tislausjärjestelmän soveltamisedellytykset. Kyseessä on tuettu ja vapaaehtoinen tislaus, jonka tarkoituksena on tukea viinimarkkinoita ja edistää toimitusten jatkumista juotavaksi tarkoitetun alkoholin alalla. Tätä varten on tehty sopimuksia viinin tuottajien ja tislaajien välillä. Jäsenvaltiot toimittivat näitä sopimuksia komissiolle 15 päivään tammikuuta 2005 asti. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1623/2000 63 a artiklassa vahvistetaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (2) 29 artiklassa tarkoitetun viinien tislausjärjestelmän soveltamisedellytykset. Kyseessä on tuettu ja vapaaehtoinen tislaus, jonka tarkoituksena on tukea viinimarkkinoita ja edistää toimitusten jatkumista juotavaksi tarkoitetun alkoholin alalla. Tätä varten on tehty sopimuksia viinin tuottajien ja tislaajien välillä. Jäsenvaltiot toimittivat näitä sopimuksia komissiolle 15 päivään tammikuuta 2005 asti.

| (2) | Viinivuonna 2004/2005 tislaus tehdään 1 päivän lokakuuta ja 23 päivän joulukuuta välisenä aikana. Niiden viinimäärien perusteella, joiden osalta jäsenvaltiot ovat antaneet komissiolle tiedoksi tislaussopimuksia, on syytä todeta, että budjettivarat ja juotavaksi tarkoitetun alkoholijuoman alan vastaanottokyky ovat ylittyneet. Näin ollen olisi vahvistettava kiinteä hyväksymisprosentti tislaukseen ilmoitettuja määriä varten. |
| --- | --- |

(2)

Viinivuonna 2004/2005 tislaus tehdään 1 päivän lokakuuta ja 23 päivän joulukuuta välisenä aikana. Niiden viinimäärien perusteella, joiden osalta jäsenvaltiot ovat antaneet komissiolle tiedoksi tislaussopimuksia, on syytä todeta, että budjettivarat ja juotavaksi tarkoitetun alkoholijuoman alan vastaanottokyky ovat ylittyneet. Näin ollen olisi vahvistettava kiinteä hyväksymisprosentti tislaukseen ilmoitettuja määriä varten.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1623/2000 63 a artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tislaussopimukset kaudella, joka alkaa 30 päivänä tammikuuta. Sen vuoksi on syytä säätää tämän asetuksen välittömästä voimaantulosta, |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1623/2000 63 a artiklan 6 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tislaussopimukset kaudella, joka alkaa 30 päivänä tammikuuta. Sen vuoksi on syytä säätää tämän asetuksen välittömästä voimaantulosta,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään 84,30 prosenttia niistä viinimääristä, joiden osalta sopimuksia on tehty ja jotka on annettu komissiolle tiedoksi 15 päivään tammikuuta 2005 asti asetuksen (EY) N:o 1623/2000 63 a artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 194, 31.7.2000, s. 45. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1774/2004 (EUVL L 316, 15.10.2004, s. 61).

1

(2)  EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1795/2003 (EUVL L 262, 14.10.2003, s. 13).

2

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/25 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/25

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 147/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 (2) mukaisesti interventioelimet myyvät tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntävät kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 18 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava voin vähimmäismyyntihinta sekä kermalle, voille ja voiöljylle, jotka voidaan erottaa niiden käyttötarkoituksen, voin rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti, myönnettävän tuen enimmäismäärä, tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Jalostusvakuuksien määrä tai määrät on vahvistettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 (2) mukaisesti interventioelimet myyvät tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntävät kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 18 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava voin vähimmäismyyntihinta sekä kermalle, voille ja voiöljylle, jotka voidaan erottaa niiden käyttötarkoituksen, voin rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti, myönnettävän tuen enimmäismäärä, tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Jalostusvakuuksien määrä tai määrät on vahvistettava tämän mukaisesti.

| (2) | Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(2)

Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa tuen enimmäismäärä ja jalostusvakuuden määrä vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 350, 20.12.1997, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

LIITE

kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärien vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa 28 päivänä tammikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kaavat | A | B |
| Käyttötavat | Merkkiaineilla | Ilman merkkiaineita | Merkkiaineilla | Ilman merkkiaineita |
| Tuen enimmäismäärä | Voi ≥ 82 % | 56,5 | 53 | 57 | 53 |
| Voi < 82 % | 55,1 | 51,8 | — | 51 |
| Voiöljy | 68 | 64,5 | 68 | 64,5 |
| Kerma | | | 26 | 22 |
| Jalostusvakuus | Voi | 62 | — | 63 | — |
| Voiöljy | 75 | — | 75 | — |
| Kerma | — | — | 29 | — |

(EUR/100 kg)

Kaavat

A

B

Käyttötavat

Merkkiaineilla

Ilman merkkiaineita

Merkkiaineilla

Ilman merkkiaineita

Tuen enimmäismäärä

Voi ≥ 82 %

56,5

53

57

53

Voi < 82 %

55,1

51,8

—

51

Voiöljy

68

64,5

68

64,5

Kerma

26

22

Jalostusvakuus

Voi

62

—

63

—

Voiöljy

75

—

75

—

Kerma

—

—

29

—

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/27

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 148/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

voin vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 (2), mukaisesti interventioelimet myyvät tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntävät kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 18 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava voin vähimmäismyyntihinta sekä kermalle, voille ja voiöljylle, jotka voidaan erottaa niiden käyttötarkoituksen, voin rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti, myönnettävän tuen enimmäismäärä, tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Jalostusvakuuksien määrä tai määrät on vahvistettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Voin myynnistä alennettuun hintaan sekä konditoriatuotteiden, jäätelöiden ja muiden elintarvikkeiden valmistukseen tarkoitetulle kermalle, voille ja voiöljylle myönnettävästä tuesta 15 päivänä joulukuuta 1997 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2571/97 (2), mukaisesti interventioelimet myyvät tarjouskilpailulla tiettyjä hallussaan olevia interventiovoimääriä ja myöntävät kermalle, voille ja voiöljylle tukea. Mainitun asetuksen 18 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava voin vähimmäismyyntihinta sekä kermalle, voille ja voiöljylle, jotka voidaan erottaa niiden käyttötarkoituksen, voin rasva-ainepitoisuuden ja käyttötavan mukaisesti, myönnettävän tuen enimmäismäärä, tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Jalostusvakuuksien määrä tai määrät on vahvistettava tämän mukaisesti.

| (2) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(2)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa interventiovoin vähimmäismyyntihinnat ja jalostusvakuuden määrä vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 350, 20.12.1997, s. 3. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

LIITE

voin vähimmäismyyntihintojen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2571/97 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 156. erityisessä tarjouskilpailussa 28 päivänä tammikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kaavat | A | B |
| Käyttötavat | Merkkiaineilla | Ilman merkkiaineita | Merkkiaineilla | Ilman merkkiaineita |
| Vähimmäismyyntihinta | Voi ≥ 82 % | Sellaisenaan | 207 | 210 | — | 212 |
| Voiöljy | — | — | — | — |
| Jalostusvakuus | Sellaisenaan | 73 | 73 | — | 73 |
| Voiöljy | — | — | — | — |

(EUR/100 kg)

Kaavat

A

B

Käyttötavat

Merkkiaineilla

Ilman merkkiaineita

Merkkiaineilla

Ilman merkkiaineita

Vähimmäismyyntihinta

Voi ≥ 82 %

Sellaisenaan

207

210

—

212

Voiöljy

—

—

—

—

Jalostusvakuus

Sellaisenaan

73

73

—

73

Voiöljy

—

—

—

—

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/29

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 149/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyssä 328. erityisessä tarjouskilpailussa sovellettavan voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärän vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisössä suoraan kulutukseen tarkoitetulle voiöljylle tarjouskilpailulla myönnettävästä tuesta 20 päivänä helmikuuta 1990 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 429/90 (2) mukaisesti interventioelimet aloittavat pysyvän tarjouskilpailun tuen myöntämiseksi voiöljylle. Mainitun asetuksen 6 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava vähintään 96 prosenttia rasva-ainetta sisältävälle voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärä tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Käyttötarkoitusvakuuden määrä on vahvistettava tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisössä suoraan kulutukseen tarkoitetulle voiöljylle tarjouskilpailulla myönnettävästä tuesta 20 päivänä helmikuuta 1990 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 429/90 (2) mukaisesti interventioelimet aloittavat pysyvän tarjouskilpailun tuen myöntämiseksi voiöljylle. Mainitun asetuksen 6 artiklassa säädetään, että jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on vahvistettava vähintään 96 prosenttia rasva-ainetta sisältävälle voiöljylle myönnettävän tuen enimmäismäärä tai voidaan päättää tarjouskilpailun jättämisestä ratkaisematta. Käyttötarkoitusvakuuden määrä on vahvistettava tämän mukaisesti.

| (2) | Saatujen tarjousten tutkimisesta seuraa, että olisi vahvistettava tarjouskilpailussa saatujen tarjousten perusteella tuen enimmäismäärä jäljempänä tarkoitetulle tasolle ja määrättävä sen perusteella käyttötarkoitusvakuus. |
| --- | --- |

(2)

Saatujen tarjousten tutkimisesta seuraa, että olisi vahvistettava tarjouskilpailussa saatujen tarjousten perusteella tuen enimmäismäärä jäljempänä tarkoitetulle tasolle ja määrättävä sen perusteella käyttötarkoitusvakuus.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (ETY) N:o 429/90 säädetyn pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetyn 328. tarjouskilpailun tuen enimmäismäärä ja käyttötarkoitusvakuutus on vahvistettu seuraavasti:

| — | tuen enimmäismäärä: |
| --- | --- |

—

tuen enimmäismäärä:

67 EUR/100 kg,

| — | kāyttötarkoitusvakuutus: |
| --- | --- |

—

kāyttötarkoitusvakuutus:

74 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004. s. 6).

1

(2)  EYVL L 45, 21.2.1990, s. 8, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/30

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 150/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

voin vähimmäismyyntihinnan vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2771/1999 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun mukaista 12. yksittäistä tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan c kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voin ja kerman markkinoiden interventiotoimenpiteiden osalta 16 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2771/1999 (2) 21 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat saattaneet pysyvällä tarjouskilpailulla myyntiin tietyt hallussaan olleet voin määrät. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä voin ja kerman markkinoiden interventiotoimenpiteiden osalta 16 päivänä joulukuuta 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2771/1999 (2) 21 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat saattaneet pysyvällä tarjouskilpailulla myyntiin tietyt hallussaan olleet voin määrät.

| (2) | Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on asetuksen (EY) N:o 2771/1999 24 a artiklan mukaisesti vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai tehtävä päätös tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on asetuksen (EY) N:o 2771/1999 24 a artiklan mukaisesti vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai tehtävä päätös tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta. |
| --- | --- |

(3)

Saadut tarjoukset huomioon ottaen olisi vahvistettava vähimmäismyyntihinta.

| (4) | Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(4)

Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2771/1999 mukaisesti järjestetyssä 12. yksittäisessä tarjouskilpailussa, jonka tarjousten jättöaika päättyi 25 päivänä tammikuuta 2005, voin vähimmäismyyntihinnaksi vahvistetaan 270 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 333, 24.12.1999, s. 11. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/31 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/31

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 151/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 214/2001 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestetystä 11. erityisestä tarjouskilpailusta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 artiklan c kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rasvattoman maitojauheen markkinoilla toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 214/2001 (2) 21 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat saattaneet pysyvällä tarjouskilpailulla myyntiin tietyt hallussaan olleet rasvattoman maitojauheen määrät. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä rasvattoman maitojauheen markkinoilla toteutettavien interventiotoimenpiteiden osalta 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 214/2001 (2) 21 artiklan mukaisesti interventioelimet ovat saattaneet pysyvällä tarjouskilpailulla myyntiin tietyt hallussaan olleet rasvattoman maitojauheen määrät.

| (2) | Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on asetuksen (EY) N:o 214/2001 24 a artiklan mukaisesti vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai tehtävä päätös tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Kussakin yksittäisessä tarjouskilpailussa saadut tarjoukset huomioon ottaen on asetuksen (EY) N:o 214/2001 24 a artiklan mukaisesti vahvistettava vähimmäismyyntihinta tai tehtävä päätös tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Saatujen tarjousten tutkiminen johtaa tarjouskilpailun jättämiseen ratkaisematta. |
| --- | --- |

(3)

Saatujen tarjousten tutkiminen johtaa tarjouskilpailun jättämiseen ratkaisematta.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maidon ja maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 214/2001 mukaisesti järjestetty 11. yksittäinen tarjouskilpailu, jonka tarjousten jättöaika päättyi 25 päivänä tammikuuta 2005, on jätetty ratkaisematta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 48. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 186/2004 (EUVL L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  EYVL L 37, 7.2.2001, s. 100. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2250/2004 (EUVL L 381, 28.12.2004, s. 25).

2

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/32 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/32

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 152/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

nuorten urospuolisten lihotukseen tarkoitettujen nautojen tammikuussa 2005 esitettyjen tuontitodistushakemusten hyväksyttävyydestä asetuksessa (EY) N:o 1202/2004 määriteltyjen tariffikiintiöiden rajoissa

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1254/1999 (1),

ottaa huomioon lihotettavaksi tarkoitettuja nuoria urospuolisia nautaeläimiä koskevan tuontitariffikiintiön avaamisesta ja hallinnoinnista (1 päivän heinäkuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2005 väliseksi ajaksi) 29 päivänä kesäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1202/2004 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 4 kohdan ja 4 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1202/2004 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa vahvistetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana erityisedellytyksin tuotavien nuorten urospuolisten nautojen määrä. Määrät, joille tuontitodistuksia on haettu, ovat sellaiset, että hakemukset voidaan hyväksyä kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1202/2004 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa vahvistetaan 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana erityisedellytyksin tuotavien nuorten urospuolisten nautojen määrä. Määrät, joille tuontitodistuksia on haettu, ovat sellaiset, että hakemukset voidaan hyväksyä kokonaisuudessaan.

| (2) | Olisi vahvistettava määrät, joille tuontitodistuksia voidaan hakea 1 päivästä huhtikuuta 2005 alkaen 169 000 eläimen kokonaismäärän rajoissa, asetuksen (EY) N:o 1202/2004 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Olisi vahvistettava määrät, joille tuontitodistuksia voidaan hakea 1 päivästä huhtikuuta 2005 alkaen 169 000 eläimen kokonaismäärän rajoissa, asetuksen (EY) N:o 1202/2004 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Kaikki asetuksen (EY) N:o 1202/2004 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti tammikuussa 2005 esitetyt tuontitodistushakemukset hyväksytään kokonaisuudessaan.

2.   Asetuksen (EY) N:o 1202/2004 1 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetulle jaksolle käytettävissä oleva määrä on 113 950 eläintä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1782/2003 (EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EUVL L 230, 30.6.2004, s. 19.

2

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/33

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 153/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

lopullisen tukimäärän ja B-menettelyn mukaisten vientitodistusten myöntämisprosentin vahvistamisesta hedelmä- ja vihannesalalla (tomaatit, appelsiinit, sitruunat, syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet ja omenat)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1961/2001 (2) ja erityisesti sen 6 artiklan 7 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 1855/2004 (3) vahvistetaan ohjeelliset määrät, joille voidaan myöntää B-menettelyn mukaisia vientitodistuksia. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 1855/2004 (3) vahvistetaan ohjeelliset määrät, joille voidaan myöntää B-menettelyn mukaisia vientitodistuksia.

| (2) | Olisi vahvistettava lopullisen tuen määrä ohjeellisen määrän tasolle ja myöntämisprosentti haetuille määrille, jotka liittyvät 16 päivän marraskuuta 2004 ja 14 päivän tammikuuta 2005 välisenä aikana jätettyihin B-menettelyn mukaisiin todistushakemuksiin tomaatteja, appelsiineja, sitruunoita, syötäviksi tarkoitettuja viinirypäleitä ja omenoita varten, |
| --- | --- |

(2)

Olisi vahvistettava lopullisen tuen määrä ohjeellisen määrän tasolle ja myöntämisprosentti haetuille määrille, jotka liittyvät 16 päivän marraskuuta 2004 ja 14 päivän tammikuuta 2005 välisenä aikana jätettyihin B-menettelyn mukaisiin todistushakemuksiin tomaatteja, appelsiineja, sitruunoita, syötäviksi tarkoitettuja viinirypäleitä ja omenoita varten,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä vahvistetaan myöntämisprosentit ja sovellettavat tuen määrät B-menettelyn mukaisille vientitodistushakemuksille, jotka on jätetty asetuksen (EY) N:o 1855/2004 1 artiklan mukaisesti 16 päivän marraskuuta 2004 ja 14 päivän tammikuuta 2005 välisenä aikana.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 47/2003 (EYVL L 7, 11.1.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 268, 9.10.2001, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1176/2002 (EYVL L 170, 29.6.2002, s. 69).

2

(3)  EUVL L 324, 27.10.2004, s. 3.

3

---

LIITE

Myöntämisprosentit haetuille määrille ja tuen määrät, joita sovelletaan 16 päivän marraskuuta 2004 ja 14 päivän tammikuuta 2005 välisenä aikana haettuihin B-menettelyn mukaisiin todistuksiin (tomaatit, appelsiinit, sitruunat, syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet ja omenat)

| Tuote | Tuen määrä
  (EUR/t net) | Myöntämisprosentti haetuille määrille |
| --- | --- | --- |
| Tomaatit | 30 | 100 % |
| Appelsiinit | 24 | 100 % |
| Sitruunat | 43 | 100 % |
| Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet | 35 | 100 % |
| Omenat | 28 | 100 % |

Tuote

Tuen määrä

(EUR/t net)

Myöntämisprosentti haetuille määrille

Tomaatit

30

100 %

Appelsiinit

24

100 %

Sitruunat

43

100 %

Syötäviksi tarkoitetut viinirypäleet

35

100 %

Omenat

28

100 %

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/35 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/35

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 154/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 2032/2004 tarkoitetun tiettyihin kolmansiin maihin vietävää pitkäjyväistä kokonaan hiottua, kiehautettua (parboiled) B-riisiä koskevan tarjouskilpailun osana jätetyistä tarjouksista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (1) ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2032/2004 (2) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2032/2004 (2) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu.

| (2) | Komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (3) 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 1785/2003 26 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (3) 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 1785/2003 26 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (4) | Tässä asetuksessa määrätyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa määrätyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on jätetty 24. ja 27. tammikuuta 2005 välisenä aikana osana asetuksessa (EY) N:o 2032/2004 tarkoitettua tiettyihin kolmansiin maihin vietävän pitkäjyväisen kokonaan hiotun, kiehautetun (parboiled) B-riisin vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EUVL L 353, 27.11.2004, s. 6.

2

(3)  EYVL L 61, 7.3.1975, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1948/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 18).

3

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/36 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/36

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 155/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 2033/2004 tarkoitetussa Réunioniin toimitettavan esikuoritun pitkäjyväisen B-riisin tukea koskevassa tarjouskilpailussa jätetyistä tarjouksista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (1), ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Réunionin riisitoimituksiin liittyvistä yksityiskohtaisista soveltamista koskevista säännöistä 6 päivänä syyskuuta 1989 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2692/89 (2) ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksessa (EY) N:o 2033/2004 (3) avataan tarjouskilpailu Réunioniin toimitettavan pitkäjyväisen esikuoritun riisin tuen määrittämistä varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksessa (EY) N:o 2033/2004 (3) avataan tarjouskilpailu Réunioniin toimitettavan pitkäjyväisen esikuoritun riisin tuen määrittämistä varten.

| (2) | Asetuksen (ETY) N:o 2692/89 9 artiklan mukaisesti komissio voi päättää jätettyjen tarjousten perusteella asetuksen (EY) N:o 1785/2003 26 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen olla ratkaisematta tarjouskilpailua. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (ETY) N:o 2692/89 9 artiklan mukaisesti komissio voi päättää jätettyjen tarjousten perusteella asetuksen (EY) N:o 1785/2003 26 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen olla ratkaisematta tarjouskilpailua.

| (3) | Erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2692/89 2 ja 3 artiklassa säädetyt arviointiperusteet huomioon ottaen tuen enimmäismäärää ei ole aiheellista vahvistaa. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti asetuksen (ETY) N:o 2692/89 2 ja 3 artiklassa säädetyt arviointiperusteet huomioon ottaen tuen enimmäismäärää ei ole aiheellista vahvistaa.

| (4) | Víljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(4)

Víljan hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksessa (EY) N:o 2033/2004 tarkoitettu Réunioniin toimitettavan CN-koodiin 1006 20 98 kuuluvan pitkäjyväisen esikuoritun B-riisin tukea koskeva tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta 24 ja 27 päivänä tammikuuta 2005 välisenä aikana jätettyjen tarjousten osalta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EYVL L 261, 7.9.1989, s. 8. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1275/2004 (EUVL L 241, 13.7.2004, s. 8).

2

(3)  EUVL L 353, 27.11.2004, s. 9.

3

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/37 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/37

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 156/2005,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 2031/2004 tarkoitetun tiettyihin kolmansiin maihin vietävää lyhytjyväistä kokonaan hiottua riisiä, keskipitkäjyväistä kokonaan hiottua riisiä ja pitkäjyväistä kokonaan hiottua A-riisiä koskevan tarjouskilpailun osana jätetyistä tarjouksista

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003 (1), ja erityisesti sen 14 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2031/2004 (2) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2031/2004 (2) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu.

| (2) | Komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (3) 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 1785/2003 26 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (3) 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 1785/2003 26 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1785/2003 14 artiklan 4 kohdassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (4) | Tässä asetuksessa määrätyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa määrätyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on jätetty 24.–27 päivänä tammikuuta 2005 osana asetuksessa (EY) N:o 2031/2004 tarkoitettua tiettyihin kolmansiin maihin vietävän lyhytjyväisen kokonaan hiotun riisin, keskipitkäjyväisen kokonaan hiotun riisin ja pitkäjyväisen kokonaan hiotun A-riisin vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  EUVL L 353, 27.11.2004, s. 3.

2

(3)  EYVL L 61, 7.3.1975, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1948/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 18).

3

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/38

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2005/5/EY,

annettu 26 päivänä tammikuuta 2005,

näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden okratoksiini A -pitoisuuksien virallista tarkastusta varten annetun direktiivin 2002/26/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeiden tarkastamisessa tarvittavien yhteisön näytteenottomenetelmien ja analyysimenetelmien käyttöön ottamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/591/ETY (1) ja erityisesti sen 1 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 466/2001 (2) vahvistetaan okratoksiini A:n enimmäismäärät paahdetuille kahvipavuille, jauhetulle paahdetulle kahville, liukoiselle kahville, viinille ja rypälemehulle. |
| --- | --- |

(1)

Tiettyjen elintarvikkeissa olevien vieraiden aineiden enimmäismäärien vahvistamisesta 8 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 466/2001 (2) vahvistetaan okratoksiini A:n enimmäismäärät paahdetuille kahvipavuille, jauhetulle paahdetulle kahville, liukoiselle kahville, viinille ja rypälemehulle.

| (2) | Näytteenotolla on suuri merkitys okratoksiini A -pitoisuuden määritystarkkuudelle. Näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden okratoksiini A -pitoisuuksien virallista tarkastusta varten 13 päivänä maaliskuuta 2002 annetun komission direktiivin 2002/26/EY (3) olisi sisällettävä säännökset, jotka koskevat paahdettuja kahvipapuja, jauhettua paahdettua kahvia, liukoista kahvia, viiniä ja rypälemehua. |
| --- | --- |

(2)

Näytteenotolla on suuri merkitys okratoksiini A -pitoisuuden määritystarkkuudelle. Näytteenotto- ja määritysmenetelmistä elintarvikkeiden okratoksiini A -pitoisuuksien virallista tarkastusta varten 13 päivänä maaliskuuta 2002 annetun komission direktiivin 2002/26/EY (3) olisi sisällettävä säännökset, jotka koskevat paahdettuja kahvipapuja, jauhettua paahdettua kahvia, liukoista kahvia, viiniä ja rypälemehua.

| (3) | Direktiivi 2002/26/EY olisi siksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2002/26/EY olisi siksi muutettava vastaavasti.

| (4) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2002/26/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kahdentoista kuukauden kuluttua voimaantulosta. Niiden on toimitettava komissiolle viipymättä kirjallisina nämä säännökset sekä taulukko säännösten ja direktiivin välisestä vastaavuudesta.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 372, 31.12.1985, s. 50. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 77, 16.3.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 78/2005 (EUVL L 16, 20.1.2005, s. 43).

2

(3)  EYVL L 75, 16.3.2002, s. 38. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2004/43/EY (EUVL L 113, 20.4.2004, s. 14).

3

---

LIITE

Muutetaan direktiivin 2002/26/EY liite I seuraavasti:

| a) | Korvataan 4.3, 4.4 ja 4.5 kohta seuraavasti:
  ”4.3   Yhteenveto viljojen, rusinoiden ja paahdetun kahvin näytteenottomenetelmistä
  TAULUKKO 1
  Erien jakaminen osaeriksi tuotteen ja erän painon mukaan









  Tuote | Erän paino
  (tonneina) | Osaerien paino tai lukumäärä | Perusnäytteiden lkm. | Kokoomanäytteen paino
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vilja ja viljatuotteet | ≥ 1 500 | 500 tonnia | 100 | 10 |
| > 300 ja < 1 500 | 3 osaerää | 100 | 10 |
| ≥ 50 ja ≤ 300 | 100 tonnia | 100 | 10 |
| < 50 | — | 3–100 (1) | 1–10 |
| Rusinat (korintit, rusinat ja sultana-lajikkeet) | ≥ 15 | 15–30 tonnia | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (2) | 1–10 |
| Paahdetut kahvipavut, jauhettu paahdettu kahvi ja liukoinen kahvi | ≥ 15 | 15–30 tonnia | 100 | 10 |
| < 15 | — | 10–100 (2) | 1–10 |

a)

Korvataan 4.3, 4.4 ja 4.5 kohta seuraavasti:

”4.3   Yhteenveto viljojen, rusinoiden ja paahdetun kahvin näytteenottomenetelmistä

TAULUKKO 1

Erien jakaminen osaeriksi tuotteen ja erän painon mukaan

Tuote

Erän paino

(tonneina)

Osaerien paino tai lukumäärä

Perusnäytteiden lkm.

Kokoomanäytteen paino

(kg)

Vilja ja viljatuotteet

≥ 1 500

500 tonnia

100

10

> 300 ja < 1 500

3 osaerää

100

10

≥ 50 ja ≤ 300

100 tonnia

100

10

< 50

—

3–100 (1)

1–10

Rusinat (korintit, rusinat ja sultana-lajikkeet)

≥ 15

15–30 tonnia

100

10

< 15

—

10–100 (2)

1–10

Paahdetut kahvipavut, jauhettu paahdettu kahvi ja liukoinen kahvi

≥ 15

15–30 tonnia

100

10

< 15

—

10–100 (2)

1–10

4.4   Viljan ja viljatuotteiden (≥ 50 tonnin erät) sekä paahdettujen kahvipapujen, jauhetun paahdetun kahvin, liukoisen kahvin ja rusinoiden (≥ 15 tonnin erät) näytteenottomenetelmä

| — | Jos on mahdollista erottaa osaeriä, kukin erä on jaettava osaeriin taulukon 1 mukaisesti. Koska erän paino ei aina ole osaerien täsmällinen tulo, osaerien paino saa poiketa ilmoitetusta painosta enintään 20 prosentilla. |
| --- | --- |

—

Jos on mahdollista erottaa osaeriä, kukin erä on jaettava osaeriin taulukon 1 mukaisesti. Koska erän paino ei aina ole osaerien täsmällinen tulo, osaerien paino saa poiketa ilmoitetusta painosta enintään 20 prosentilla.

| — | Kustakin osaerästä on otettava erilliset näytteet. |
| --- | --- |

—

Kustakin osaerästä on otettava erilliset näytteet.

| — | Perusnäytteiden lukumäärä: 100. |
| --- | --- |

—

Perusnäytteiden lukumäärä: 100.

| — | Kokoomanäytteen paino: 10 kg. |
| --- | --- |

—

Kokoomanäytteen paino: 10 kg.

| — | Jos edellä kuvattua näytteenottomenetelmää ei ole mahdollista soveltaa ilman erälle aiheutuvista vaurioista johtuvia huomattavia kaupallisia seurauksia (esimerkiksi pakkausmuotojen tai kuljetustapojen vuoksi), voidaan soveltaa muuta menetelmää sillä edellytyksellä, että näytteet ovat mahdollisimman edustavia ja käytetty menetelmä on tarkkaan kuvattu ja dokumentoitu. |
| --- | --- |

—

Jos edellä kuvattua näytteenottomenetelmää ei ole mahdollista soveltaa ilman erälle aiheutuvista vaurioista johtuvia huomattavia kaupallisia seurauksia (esimerkiksi pakkausmuotojen tai kuljetustapojen vuoksi), voidaan soveltaa muuta menetelmää sillä edellytyksellä, että näytteet ovat mahdollisimman edustavia ja käytetty menetelmä on tarkkaan kuvattu ja dokumentoitu.

4.5   Viljan ja viljatuotteiden (< 50 tonnin erät) sekä paahdettujen kahvipapujen, jauhetun paahdetun kahvin, liukoisen kahvin ja rusinoiden (< 15 tonnin erät) näytteenottoa koskevat säännöt

Alle 50 tonnin painoisten viljaerien ja alle 15 tonnin painoisten paahdettujen kahvipapujen, jauhetun paahdetun kahvin, liukoisen kahvin ja rusinoiden erien osalta on käytettävä erän painon mukaan näytteenottomenetelmää, jossa otetaan 10–100 perusnäytettä, joista muodostetaan yksi 1–10 kilogramman painoinen kokoomanäyte. Kun kyseessä on hyvin pieni vilja- tai viljatuote-erä (≤ 0,5 tonnia), voidaan perusnäytteitä ottaa vähemmän, mutta silloinkin muodostettavan kokoomanäytteen on oltava vähintään yhden kilogramman painoinen.

Seuraavan taulukon lukuja voi käyttää perusnäytteiden lukumäärän määrittämisessä.

TAULUKKO 2

Vilja- ja viljatuote-erän painon mukaan otettavien perusnäytteiden lukumäärä

| Erän paino (tonnia) | Perusnäytteiden lkm. |
| --- | --- |
| ≤ 0,05 | 3 |
| > 0,05–≤ 0,5 | 5 |
| > 0,5–≤ 1 | 10 |
| > 1–≤ 3 | 20 |
| > 3–≤ 10 | 40 |
| > 10–≤ 20 | 60 |
| > 20–≤ 50 | 100 |

Erän paino (tonnia)

Perusnäytteiden lkm.

≤ 0,05

3

> 0,05–≤ 0,5

5

> 0,5–≤ 1

10

> 1–≤ 3

20

> 3–≤ 10

40

> 10–≤ 20

60

> 20–≤ 50

100

TAULUKKO 3

Paahdettujen kahvipapujen, jauhetun paahdetun kahvin, liukoisen kahvin ja rusinoiden erien painon mukaan otettavien perusnäytteiden lukumäärä

| Erän paino (tonnia) | Perusnäytteiden lkm. |
| --- | --- |
| ≤ 0,1 | 10 |
| > 0,1–≤ 0,2 | 15 |
| > 0,2–≤ 0,5 | 20 |
| > 0,5–≤ 1,0 | 30 |
| > 1,0–≤ 2,0 | 40 |
| > 2,0–≤ 5,0 | 60 |
| > 5,0–≤ 10,0 | 80 |
| > 10,0–≤ 15,0 | 100” |

Erän paino (tonnia)

Perusnäytteiden lkm.

≤ 0,1

10

> 0,1–≤ 0,2

15

> 0,2–≤ 0,5

20

> 0,5–≤ 1,0

30

> 1,0–≤ 2,0

40

> 2,0–≤ 5,0

60

> 5,0–≤ 10,0

80

> 10,0–≤ 15,0

100”

| b) | Lisätään 4.6 kohdan jälkeen 4.6 a kohta seuraavasti:
  ”4.6 a   Viinin ja rypälemehun näytteenottoa koskevat säännöt
  Kokoomanäytteen on oltava vähintään yhden kilogramman painoinen, paitsi milloin se ei ole mahdollista esimerkiksi siksi, että näyte koostuu yhdestä pullosta.
  Erästä otettavien perusnäytteiden vähimmäismäärän on oltava taulukossa 4 annetun mukainen. Perusnäytteiden lukumäärä on riippuvainen siitä, missä muodossa kyseisiä tuotteita markkinoidaan. Kun kyseessä on irtotavarana markkinoitava nestemäinen tuote, erä on sekoitettava mahdollisimman hyvin joko käsin tai koneellisesti juuri ennen näytteenottoa, mutta niin, että sekoittaminen ei vaikuta tuotteen laatuun. Tällöin voidaan olettaa, että okratoksiini A on jakautunut erässä homogeenisesti, ja riittää, että erästä otetaan kolme perusnäytettä kokoomanäytettä varten.
  Perusnäytteiden, jotka ovat usein pulloja tai pakkauksia, on oltava samanpainoisia. Perusnäytteen painon on oltava vähintään 100 grammaa ja kokoomanäytteen vähintään noin 1 kilogramma. Jos tästä säännöstä poiketaan, siitä on aina ilmoitettava 3.8 kohdassa säädetyssä näytteenottotodistuksessa.
  TAULUKKO 4
  Erästä otettavien perusnäytteiden vähimmäismäärä







  Markkinointimuoto | Erän koko (litraa) | Perusnäytteiden vähimmäismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Irtotavara (rypälemehu, viini) | ... | 3 |
| Pullo/pakkaus (rypälemehu) | ≤ 50 | 3 |
| Pullo/pakkaus (rypälemehu) | 50–500 | 5 |
| Pullo/pakkaus (rypälemehu) | > 500 | 10 |
| Pullo/pakkaus (viini) | ≤ 50 | 1 |
| Pullo/pakkaus (viini) | 50–500 | 2 |
| Pullo/pakkaus (viini) | > 500 | 3” |

b)

Lisätään 4.6 kohdan jälkeen 4.6 a kohta seuraavasti:

”4.6 a   Viinin ja rypälemehun näytteenottoa koskevat säännöt

Kokoomanäytteen on oltava vähintään yhden kilogramman painoinen, paitsi milloin se ei ole mahdollista esimerkiksi siksi, että näyte koostuu yhdestä pullosta.

Erästä otettavien perusnäytteiden vähimmäismäärän on oltava taulukossa 4 annetun mukainen. Perusnäytteiden lukumäärä on riippuvainen siitä, missä muodossa kyseisiä tuotteita markkinoidaan. Kun kyseessä on irtotavarana markkinoitava nestemäinen tuote, erä on sekoitettava mahdollisimman hyvin joko käsin tai koneellisesti juuri ennen näytteenottoa, mutta niin, että sekoittaminen ei vaikuta tuotteen laatuun. Tällöin voidaan olettaa, että okratoksiini A on jakautunut erässä homogeenisesti, ja riittää, että erästä otetaan kolme perusnäytettä kokoomanäytettä varten.

Perusnäytteiden, jotka ovat usein pulloja tai pakkauksia, on oltava samanpainoisia. Perusnäytteen painon on oltava vähintään 100 grammaa ja kokoomanäytteen vähintään noin 1 kilogramma. Jos tästä säännöstä poiketaan, siitä on aina ilmoitettava 3.8 kohdassa säädetyssä näytteenottotodistuksessa.

TAULUKKO 4

Erästä otettavien perusnäytteiden vähimmäismäärä

Markkinointimuoto

Erän koko (litraa)

Perusnäytteiden vähimmäismäärä

Irtotavara (rypälemehu, viini)

...

3

Pullo/pakkaus (rypälemehu)

≤ 50

3

Pullo/pakkaus (rypälemehu)

50–500

5

Pullo/pakkaus (rypälemehu)

> 500

10

Pullo/pakkaus (viini)

≤ 50

1

Pullo/pakkaus (viini)

50–500

2

Pullo/pakkaus (viini)

> 500

3”

---

(1)  Riippuu erän painosta – ks. tämän liitteen taulukko 2.

(2)  Riippuu erän painosta – ks. tämän liitteen taulukko 3.

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/41 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/41

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2005/7/EY,

annettu 27 päivänä tammikuuta 2005,

rehujen dioksiinipitoisuuksien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämistä koskevista vaatimuksista annetun direktiivin 2002/70/EY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön näytteenotto- ja määritysmenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten 20 päivänä heinäkuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/373/ETY (1) ja erityisesti sen 2 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Rehujen dioksiinipitoisuuksien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämistä koskevista vaatimuksista 26 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa komission direktiivissä 2002/70/EY (2) vahvistetaan erityissäännökset määritysmenetelmille, joita käytetään direktiivissä 70/373/ETY säädetyn virallisen tarkastuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

(1)

Rehujen dioksiinipitoisuuksien ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämistä koskevista vaatimuksista 26 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa komission direktiivissä 2002/70/EY (2) vahvistetaan erityissäännökset määritysmenetelmille, joita käytetään direktiivissä 70/373/ETY säädetyn virallisen tarkastuksen yhteydessä.

| (2) | Yhteisön näytteenottomenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten 1 päivänä maaliskuuta 1976 annetussa komission direktiivissä 76/371/ETY (3) vahvistettua näytteenottomenetelmää on sovellettava tiettyjen rehujen dioksiinipitoisuuksien virallisen tarkastuksen ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämisen yhteydessä. On asianmukaista täsmentää, että rehuun tasaisesti jakautuneiden aineiden tai tuotteiden tarkastuksen yhteydessä olisi sovellettava määrää koskevia vaatimuksia. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön näytteenottomenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten 1 päivänä maaliskuuta 1976 annetussa komission direktiivissä 76/371/ETY (3) vahvistettua näytteenottomenetelmää on sovellettava tiettyjen rehujen dioksiinipitoisuuksien virallisen tarkastuksen ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden pitoisuuksien määrittämisen yhteydessä. On asianmukaista täsmentää, että rehuun tasaisesti jakautuneiden aineiden tai tuotteiden tarkastuksen yhteydessä olisi sovellettava määrää koskevia vaatimuksia.

| (3) | On erittäin tärkeää, että määritystulokset ilmoitetaan ja tulkitaan yhtenäisesti, jotta varmistetaan yhdenmukaistettu täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(3)

On erittäin tärkeää, että määritystulokset ilmoitetaan ja tulkitaan yhtenäisesti, jotta varmistetaan yhdenmukaistettu täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa.

| (4) | Direktiivi 2002/70/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 2002/70/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2002/70/EY liitteet tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kahdentoista kuukauden kuluttua voimaantulosta. Niiden on toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 170, 3.8.1970, s. 2. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 807/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 36).

1

(2)  EYVL L 209, 6.8.2002, s. 15.

2

(3)  EYVL L 102, 15.4.1976, s. 1.

3

---

LIITE

Muutetaan direktiivin 2002/70/ETY liitteet seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite I seuraavasti:
  ”1.   Tarkoitus ja soveltamisala
  Rehun dioksiinipitoisuuksien (PCDD-/PCDF-pitoisuuden) viralliseen tarkastukseen ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden (1) i pitoisuuksien määrittämiseen tarkoitetut näytteet on otettava direktiivin 76/371/ETY säännösten mukaisesti. Direktiivin 76/371/ETY liitteessä olevassa 5.A. kohdassa säädettyjä määrää koskevia vaatimuksia on sovellettava rehuun tasaisesti jakautuneiden aineiden tai tuotteiden tarkastuksen yhteydessä. Tällä tavoin saatujen kokoomanäytteiden katsotaan edustavan eriä tai osaeriä, joista ne on otettu. Laboratorionäytteistä määritettyjen pitoisuuksien perusteella arvioidaan, ovatko tutkittavat erät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/32/EY (2) vahvistettujen enimmäismäärien mukaisia.
  2.   Erän tai osaerän säännöstenmukaisuus
  Erä hyväksytään, jos yhden analyysin tulos ei ylitä direktiivissä 2002/32/EY vahvistettua enimmäismäärää, kun otetaan huomioon mittausepävarmuus.
  Erää ei hyväksytä, jos analyysitulos, joka on varmennettu rinnakkaismäärityksellä laskettuna vähintään kahden erillisen määrityksen keskiarvona, ylittää selvästi direktiivissä 2002/32/EY asetetun enimmäispitoisuuden mittausepävarmuus huomioiden. Mittausepävarmuus voidaan ottaa huomioon jollakin seuraavista tavoista:






  — | laskemalla laajennettu epävarmuus, kun käytetään kattavuuskerrointa 2, jolloin luotettavuustaso on noin 95 prosenttia, |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan liite I seuraavasti:

”1.   Tarkoitus ja soveltamisala

Rehun dioksiinipitoisuuksien (PCDD-/PCDF-pitoisuuden) viralliseen tarkastukseen ja dioksiinin kaltaisten PCB-yhdisteiden (1) i pitoisuuksien määrittämiseen tarkoitetut näytteet on otettava direktiivin 76/371/ETY säännösten mukaisesti. Direktiivin 76/371/ETY liitteessä olevassa 5.A. kohdassa säädettyjä määrää koskevia vaatimuksia on sovellettava rehuun tasaisesti jakautuneiden aineiden tai tuotteiden tarkastuksen yhteydessä. Tällä tavoin saatujen kokoomanäytteiden katsotaan edustavan eriä tai osaeriä, joista ne on otettu. Laboratorionäytteistä määritettyjen pitoisuuksien perusteella arvioidaan, ovatko tutkittavat erät Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/32/EY (2) vahvistettujen enimmäismäärien mukaisia.

2.   Erän tai osaerän säännöstenmukaisuus

Erä hyväksytään, jos yhden analyysin tulos ei ylitä direktiivissä 2002/32/EY vahvistettua enimmäismäärää, kun otetaan huomioon mittausepävarmuus.

Erää ei hyväksytä, jos analyysitulos, joka on varmennettu rinnakkaismäärityksellä laskettuna vähintään kahden erillisen määrityksen keskiarvona, ylittää selvästi direktiivissä 2002/32/EY asetetun enimmäispitoisuuden mittausepävarmuus huomioiden. Mittausepävarmuus voidaan ottaa huomioon jollakin seuraavista tavoista:

—

laskemalla laajennettu epävarmuus, kun käytetään kattavuuskerrointa 2, jolloin luotettavuustaso on noin 95 prosenttia,

| — | vahvistamalla päätösraja (CCα) komission päätöksen 2002/657/EY (3) mukaisesti (liitteen 3.1.2.5 kohta – aineet, joille on vahvistettu sallittu raja). |
| --- | --- |

—

vahvistamalla päätösraja (CCα) komission päätöksen 2002/657/EY (3) mukaisesti (liitteen 3.1.2.5 kohta – aineet, joille on vahvistettu sallittu raja).

Näitä tulkintasääntöjä sovelletaan virallista valvontaa varten otettujen näytteiden määritystuloksiin. Ne eivät vaikuta jäsenvaltioiden oikeuteen soveltaa kansallisia sääntöjä direktiivin 95/53/EY (4) 18 artiklassa tarkoitettuihin oikeustoimia ja kiistanratkaisumenettelyjä varten tehtyihin määrityksiin.”

| 2) | Lisätään liitteessä II olevan 2 kohdan ”Taustaa” loppuun seuraava kohta:
  ”Vain tässä direktiivissä yhden yksittäisen yhdisteen hyväksytty tietty määritysraja on se näyte-uutteessa olevan analyytin pitoisuus, joka antaa mitattaville kahdelle eri ionille vasteen, jossa vähemmän herkän signaalin signaali-kohinasuhde on 3:1, ja joka täyttää vaatimukset, jotka koskevat esimerkiksi retentioaikaa ja isotooppisuhdetta EPA-menetelmän 1613 versiossa B kuvatun määritysmenetelmän mukaisesti.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään liitteessä II olevan 2 kohdan ”Taustaa” loppuun seuraava kohta:

”Vain tässä direktiivissä yhden yksittäisen yhdisteen hyväksytty tietty määritysraja on se näyte-uutteessa olevan analyytin pitoisuus, joka antaa mitattaville kahdelle eri ionille vasteen, jossa vähemmän herkän signaalin signaali-kohinasuhde on 3:1, ja joka täyttää vaatimukset, jotka koskevat esimerkiksi retentioaikaa ja isotooppisuhdetta EPA-menetelmän 1613 versiossa B kuvatun määritysmenetelmän mukaisesti.”

---

(1)

Taulukko dioksiinin kaltaisista PCB:istä

| Yhdiste | TEF-arvo |
| --- | --- |
| Dibentso-para-dioksiinit (PCDD:t) |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 |
| OCDD | 0,0001 |
| Dibentsofuraanit (PCDF:t) |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,05 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,5 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 |
| OCDF | 0,0001 |
| Dioksiinin kaltaiset PCB:t: Ei-orto-PCB-yhdisteet ja mono-orto-PCB-yhdisteet |
| Ei-orto-PCB-yhdisteet |
| PCB 77 | 0,0001 |
| PCB 81 | 0,0001 |
| PCB 126 | 0,1 |
| PCB 169 | 0,01 |
| Mono-orto-PCB-yhdisteet |
| PCB 105 | 0,0001 |
| PCB 114 | 0,0005 |
| PCB 118 | 0,0001 |
| PCB 123 | 0,0001 |
| PCB 156 | 0,0005 |
| PCB 157 | 0,0005 |
| PCB 167 | 0,00001 |
| PCB 189 | 0,0001 |
| Käytetyt lyhenteet: T = tetra, Pe = penta, Hx = heksa, Hp = hepta, O = okta, CDD = klooridibentso-p-dioksiini, CDF = klooridibentsofuraani, CB = klooribifenyyli. |

Yhdiste

TEF-arvo

Dibentso-para-dioksiinit (PCDD:t)

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

OCDD

0,0001

Dibentsofuraanit (PCDF:t)

2,3,7,8-TCDF

0,1

1,2,3,7,8-PeCDF

0,05

2,3,4,7,8-PeCDF

0,5

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0001

Dioksiinin kaltaiset PCB:t: Ei-orto-PCB-yhdisteet ja mono-orto-PCB-yhdisteet

Ei-orto-PCB-yhdisteet

PCB 77

0,0001

PCB 81

0,0001

PCB 126

0,1

PCB 169

0,01

Mono-orto-PCB-yhdisteet

PCB 105

0,0001

PCB 114

0,0005

PCB 118

0,0001

PCB 123

0,0001

PCB 156

0,0005

PCB 157

0,0005

PCB 167

0,00001

PCB 189

0,0001

Käytetyt lyhenteet: T = tetra, Pe = penta, Hx = heksa, Hp = hepta, O = okta, CDD = klooridibentso-p-dioksiini, CDF = klooridibentsofuraani, CB = klooribifenyyli.

(2)  EYVL 140, 30.5.2002, s. 10.

(3)  EYVL 221, 17.8.2002, s. 8.

(4)  EYVL L 265, 8.11.1995, s. 17.

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/44 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/44

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2005/8/EY,

annettu 27 päivänä tammikuuta 2005,

haitallisista aineista eläinten rehuissa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/32/EY liitteen I muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon haitallisista aineista eläinten rehuissa 7 päivänä toukokuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/32/EY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 2002/32/EY säädetään, että sellaisten rehuksi tarkoitettujen tuotteiden käyttö, jotka sisältävät direktiivin liitteessä I vahvistetut enimmäismäärät ylittävän määrän haitallisia aineita, on kielletty. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 2002/32/EY säädetään, että sellaisten rehuksi tarkoitettujen tuotteiden käyttö, jotka sisältävät direktiivin liitteessä I vahvistetut enimmäismäärät ylittävän määrän haitallisia aineita, on kielletty.

| (2) | Kun direktiivi 2002/32/EY hyväksyttiin, komissio totesi, että kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistetut säännökset tarkistettaisiin ajan tasalle saatetun tieteellisen riskinarvioinnin pohjalta ja ottaen huomioon kielto laimentaa millään lailla sellaisia eläinten rehuksi tarkoitettuja saastuneita tuotteita, jotka eivät ole säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(2)

Kun direktiivi 2002/32/EY hyväksyttiin, komissio totesi, että kyseisen direktiivin liitteessä I vahvistetut säännökset tarkistettaisiin ajan tasalle saatetun tieteellisen riskinarvioinnin pohjalta ja ottaen huomioon kielto laimentaa millään lailla sellaisia eläinten rehuksi tarkoitettuja saastuneita tuotteita, jotka eivät ole säännösten mukaisia.

| (3) | Ennen kuin ajantasaiseen tieteelliseen riskinarviointiin perustuva kattava tarkistaminen voidaan toteuttaa, tieteellisen ja teknisen tietämyksen kehityksen vuoksi on tarpeen säätää joistakin muutoksista. |
| --- | --- |

(3)

Ennen kuin ajantasaiseen tieteelliseen riskinarviointiin perustuva kattava tarkistaminen voidaan toteuttaa, tieteellisen ja teknisen tietämyksen kehityksen vuoksi on tarpeen säätää joistakin muutoksista.

| (4) | On aiheellista selventää termiä ”nurmirehu”. |
| --- | --- |

(4)

On aiheellista selventää termiä ”nurmirehu”.

| (5) | Kalsiumkarbonaatti on keskeinen ja arvokas rehuaine, jonka tarjonta voi vaarantua, koska sen kokonaiselohopean määrä normaalin taustakuormituksen johdosta miltei saavuttaa tai ylittää direktiivin 2002/32/EY liitteessä I vahvistetun enimmäismäärän, ja siksi kyseistä enimmäismäärää olisi muutettava ottaen huomioon, että kalsiumkarbonaatissa elohopea esiintyy sen epäorgaanisessa muodossa ja että eläinten ravitsemusta käsittelevä tiedekomitea on vahvistanut, että epäorgaaninen elohopea on huomattavasti myrkyttömämpi kuin orgaaninen elohopea, varsinkin metyylielohopea. |
| --- | --- |

(5)

Kalsiumkarbonaatti on keskeinen ja arvokas rehuaine, jonka tarjonta voi vaarantua, koska sen kokonaiselohopean määrä normaalin taustakuormituksen johdosta miltei saavuttaa tai ylittää direktiivin 2002/32/EY liitteessä I vahvistetun enimmäismäärän, ja siksi kyseistä enimmäismäärää olisi muutettava ottaen huomioon, että kalsiumkarbonaatissa elohopea esiintyy sen epäorgaanisessa muodossa ja että eläinten ravitsemusta käsittelevä tiedekomitea on vahvistanut, että epäorgaaninen elohopea on huomattavasti myrkyttömämpi kuin orgaaninen elohopea, varsinkin metyylielohopea.

| (6) | Fluorin enimmäismäärä muiden täydennysrehujen osalta on 125 mg/kg/1 % fosforia. Rehun fosforipitoisuutta on rajoitettu ympäristösyistä, ja fosforin pilkkoutuvuutta sekä biologista hyötyosuutta on parannettu entsyymien, esimerkiksi fytaasin, avulla. Siksi enimmäismäärää ei ole enää asianmukaista vahvistaa yhtä fosforiprosenttia kohden, vaan täydennysrehujen osalta enimmäismäärä olisi vahvistettava suhteessa rehuun, jonka kosteuspitoisuus on 12 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Fluorin enimmäismäärä muiden täydennysrehujen osalta on 125 mg/kg/1 % fosforia. Rehun fosforipitoisuutta on rajoitettu ympäristösyistä, ja fosforin pilkkoutuvuutta sekä biologista hyötyosuutta on parannettu entsyymien, esimerkiksi fytaasin, avulla. Siksi enimmäismäärää ei ole enää asianmukaista vahvistaa yhtä fosforiprosenttia kohden, vaan täydennysrehujen osalta enimmäismäärä olisi vahvistettava suhteessa rehuun, jonka kosteuspitoisuus on 12 prosenttia.

| (7) | Direktiivi 2002/32/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivi 2002/32/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (8) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 2002/32/EY liite I tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään kahdentoista kuukauden kuluttua voimaantulosta. Niiden on toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 140, 30.5.2002, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2003/100/EY (EUVL L 285, 1.11.2003, s. 33).

1

---

LIITE

Muutetaan direktiivin 2002/32/EY liite I seuraavasti:

| 1) | Lisätään lyijyä koskevan rivin 2 sarakkeessa 2 olevan sanan ”nurmirehut” jälkeen seuraava alaviite:






  ”(*) | Nurmirehu kattaa eläinten rehuksi tarkoitetut tuotteet, joita ovat esimerkiksi heinä, säilörehu, tuore ruoho jne.” |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään lyijyä koskevan rivin 2 sarakkeessa 2 olevan sanan ”nurmirehut” jälkeen seuraava alaviite:

”(*)

Nurmirehu kattaa eläinten rehuksi tarkoitetut tuotteet, joita ovat esimerkiksi heinä, säilörehu, tuore ruoho jne.”

| 2) | Muutetaan fluoria koskevaa riviä 3 seuraavasti:






  a) | Poistetaan alaviitteet (1) ja (2). |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan fluoria koskevaa riviä 3 seuraavasti:

a)

Poistetaan alaviitteet (1) ja (2).

| b) | Korvataan ilmaisut ”Nautakarjan, lampaiden ja vuohien kivennäisrehuseokset – 2 000 (1)” ja ”Muut täydennysrehut – 125 (2)” ilmaisuilla ”Täydennysrehu, joka sisältää ≤ 4 % fosforia – 500” ja ”Täydennysrehu, joka sisältää > 4 % fosforia – 125 yhtä fosforiprosenttia kohden”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan ilmaisut ”Nautakarjan, lampaiden ja vuohien kivennäisrehuseokset – 2 000 (1)” ja ”Muut täydennysrehut – 125 (2)” ilmaisuilla ”Täydennysrehu, joka sisältää ≤ 4 % fosforia – 500” ja ”Täydennysrehu, joka sisältää > 4 % fosforia – 125 yhtä fosforiprosenttia kohden”.

| 3) | Korvataan elohopeaa koskeva rivi 4 seuraavasti:







  Haitalliset aineet | Eläinten rehuksi tarkoitetut tuotteet | Enimmäispitoisuus mg/kg (ppm) rehussa, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| ”4. | Elohopea |

3)

Korvataan elohopeaa koskeva rivi 4 seuraavasti:

Haitalliset aineet

Eläinten rehuksi tarkoitetut tuotteet

Enimmäispitoisuus mg/kg (ppm) rehussa, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

(1)

(2)

(3)

”4.

Elohopea

Rehuaineet paitsi:

0,1

| — | kalan ja muiden merieläinten käsittelystä saatu rehu, |
| --- | --- |

—

kalan ja muiden merieläinten käsittelystä saatu rehu,

0,5

| — | kalsiumkarbonaatti |
| --- | --- |

—

kalsiumkarbonaatti

0,3

Täysrehu paitsi:

0,1

| — | koirien ja kissojen täysrehu |
| --- | --- |

—

koirien ja kissojen täysrehu

0,4

Täydennysrehu paitsi:

| — | koirien ja kissojen täydennysrehu |
| --- | --- |

—

koirien ja kissojen täydennysrehu

0,2”

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/46 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/46

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2005/9/EY,

annettu 28 päivänä tammikuuta 2005,

kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY muuttamisesta sen liitteen VII mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/768/ETY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

on kuullut kosmetiikan ja kuluttajille tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tiedekomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 76/768/ETY liitteessä VII olevassa 1 osassa vahvistetaan luettelo UV-suotimista, joita kosmeettiset valmisteet saavat sisältää. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 76/768/ETY liitteessä VII olevassa 1 osassa vahvistetaan luettelo UV-suotimista, joita kosmeettiset valmisteet saavat sisältää.

| (2) | Kosmetiikan ja kuluttajille tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tiedekomitea on katsonut, että bentsoehapon 2-[4-(dietyyliamino)-2-hydroksibentsoyylia]-heksyyliesteriä on turvallista käyttää aurinkosuojavalmisteissa yksinään tai yhdessä muiden UV-säteilyä absorvoivien aineiden kanssa, kun sen osuus on enintään 10 prosenttia. Sen vuoksi bentsoehapon 2-[4-(dietyyliamino)-2-hydroksibentsoyyli]-heksyyliesteri olisi sisällytettävä direktiivin 76/768/ETY liitteessä VII olevaan 1 osaan viitenumerolla 28. |
| --- | --- |

(2)

Kosmetiikan ja kuluttajille tarkoitettujen muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden tiedekomitea on katsonut, että bentsoehapon 2-[4-(dietyyliamino)-2-hydroksibentsoyylia]-heksyyliesteriä on turvallista käyttää aurinkosuojavalmisteissa yksinään tai yhdessä muiden UV-säteilyä absorvoivien aineiden kanssa, kun sen osuus on enintään 10 prosenttia. Sen vuoksi bentsoehapon 2-[4-(dietyyliamino)-2-hydroksibentsoyyli]-heksyyliesteri olisi sisällytettävä direktiivin 76/768/ETY liitteessä VII olevaan 1 osaan viitenumerolla 28.

| (3) | Sen vuoksi olisi muutettava direktiiviä 76/768/ETY. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi olisi muutettava direktiiviä 76/768/ETY.

| (4) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 76/768/ETY liite VII tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 28 päivänä heinäkuuta 2005. Niiden on toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle viipymättä sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Günter VERHEUGEN

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 169, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/93/EY (EUVL L 300, 25.9.2004, s. 13).

1

---

LIITE

Lisätään direktiivin 76/768/ETY liitteessä VII olevaan 1 osaan viitenumero 28 seuraavasti:

| Viitenumero | Aine | Suurin sallittu pitoisuus | Muut rajoitukset ja vaatimukset | Käytön edellytykset ja varoitukset, jotka on painettava pakkausmerkintöihin |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e |
| ”28 | Bentsoehapon 2-[4-(dietyyliamino)-2-hydroksibentsoyyli]-heksyyliesteri
  (INCI-nimi: Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate;
  CAS-numero 302776-68-7) | 10 prosenttia aurinkosuojavalmisteissa” | | |

Viitenumero

Aine

Suurin sallittu pitoisuus

Muut rajoitukset ja vaatimukset

Käytön edellytykset ja varoitukset, jotka on painettava pakkausmerkintöihin

a

b

c

d

e

”28

Bentsoehapon 2-[4-(dietyyliamino)-2-hydroksibentsoyyli]-heksyyliesteri

(INCI-nimi: Diethylamino Hydroxybenzoyl Hexyl Benzoate;

CAS-numero 302776-68-7)

10 prosenttia aurinkosuojavalmisteissa”

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/48

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 26 päivänä tammikuuta 2005,

neuvoston direktiivin 92/65/ETY täytäntöönpanosta siltä osin kuin on kyse kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuontia hyväksyttyihin yhteisöihin, laitoksiin ja keskuksiin koskevista edellytyksistä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 118)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/64/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa siltä osin, kuin niitä eivät koske direktiivin 90/425/ETY liitteessä A olevassa I jaksossa mainittujen erityisten yhteisön säädösten eläinten terveyttä koskevat vaatimukset, 13 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/65/ETY (1) ja erityisesti sen 19 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivissä 92/65/ETY vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa. Kyseisen direktiivin mukaan kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuontia koskevien edellytysten on vastattava vähintään niitä edellytyksiä, jotka on vahvistettu lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY muuttamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 998/2003 (2). Näiden lajien kaupallisiin ja muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavien edellytysten välisellä vastaavuudella pyritään välttämään lemmikkieläinten kauppaan liittyvät petokset. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivissä 92/65/ETY vahvistetaan eläinten terveyttä koskevat vaatimukset eläinten, siemennesteen, munasolujen ja alkioiden yhteisön sisäisessä kaupassa ja yhteisöön tuonnissa. Kyseisen direktiivin mukaan kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuontia koskevien edellytysten on vastattava vähintään niitä edellytyksiä, jotka on vahvistettu lemmikkieläinten muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 92/65/ETY muuttamisesta 26 päivänä toukokuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 998/2003 (2). Näiden lajien kaupallisiin ja muihin kuin kaupallisiin kuljetuksiin sovellettavien edellytysten välisellä vastaavuudella pyritään välttämään lemmikkieläinten kauppaan liittyvät petokset.

| (2) | Petoksen riski on häviävän pieni kuljetettaessa näitä lajeja direktiivin 92/65/ETY mukaisesti hyväksyttyjen yhteisöjen, laitosten ja keskusten välillä. |
| --- | --- |

(2)

Petoksen riski on häviävän pieni kuljetettaessa näitä lajeja direktiivin 92/65/ETY mukaisesti hyväksyttyjen yhteisöjen, laitosten ja keskusten välillä.

| (3) | On aiheellista vahvistaa erityiset edellytykset kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuonnille, silloin kun ne on tarkoitettu direktiivin 92/65/ETY mukaisesti hyväksyttyihin yhteisöihin, laitoksiin ja keskuksiin. |
| --- | --- |

(3)

On aiheellista vahvistaa erityiset edellytykset kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuonnille, silloin kun ne on tarkoitettu direktiivin 92/65/ETY mukaisesti hyväksyttyihin yhteisöihin, laitoksiin ja keskuksiin.

| (4) | On tarpeen laatia terveystodistuksen malli hyväksyttyihin yhteisöihin, laitoksiin ja keskuksiin tarkoitettujen kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuontia varten. |
| --- | --- |

(4)

On tarpeen laatia terveystodistuksen malli hyväksyttyihin yhteisöihin, laitoksiin ja keskuksiin tarkoitettujen kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuontia varten.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Direktiivin 92/65/ETY mukaisesti hyväksyttyihin yhteisöihin, laitoksiin ja keskuksiin tarkoitettujen kissojen, koirien, hillerien ja frettien maahantuonnissa on noudatettava seuraavia vaatimuksia:

| a) | niiden on tultava kolmansista maista tai alueilta, jotka luetellaan asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteessä II olevan B osan 2 jaksossa tai C osassa;
  ja |
| --- | --- |

a)

niiden on tultava kolmansista maista tai alueilta, jotka luetellaan asetuksen (EY) N:o 998/2003 liitteessä II olevan B osan 2 jaksossa tai C osassa;

ja

| b) | niiden mukana on oltava tämän päätöksen liitteessä esitettyä terveystodistuksen mallia vastaava eläinlääkärintodistus. |
| --- | --- |

b)

niiden mukana on oltava tämän päätöksen liitteessä esitettyä terveystodistuksen mallia vastaava eläinlääkärintodistus.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä helmikuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 268, 14.9.1992, s. 54. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2004/68/EY (EUVL L 139, 30.4.2004, s. 320).

1

(2)  EUVL L 146, 13.6.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2054/2004 (EUVL L 355, 1.12.2004, s. 14).

2

---

LIITE

Image

Image

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/52 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/52

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä tammikuuta 2005,

Tanskalle myönnettävistä siirtymäajan lisätakeista muutettaessa Tanskan asemaa Newcastlen tautia vastaan ei-rokottavana alueena

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 143)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/65/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista yhteisön sisäisessä siipikarjan ja siitosmunien kaupassa ja tuonnissa kolmansista maista 15 päivänä lokakuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/539/ETY (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 2 ja 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tanskan luokittelusta Newcastlen taudin suhteen 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyllä komission päätöksellä 91/552/ETY (2) vahvistetaan Tanskan asema Newcastlen tautia vastaan ei-rokottavana jäsenvaltiona yhteisön sisäistä elävän siipikarjan kauppaa ja kolmansista maista tehtävää elävän siipikarjan tuontia varten. |
| --- | --- |

(1)

Tanskan luokittelusta Newcastlen taudin suhteen 27 päivänä syyskuuta 1991 tehdyllä komission päätöksellä 91/552/ETY (2) vahvistetaan Tanskan asema Newcastlen tautia vastaan ei-rokottavana jäsenvaltiona yhteisön sisäistä elävän siipikarjan kauppaa ja kolmansista maista tehtävää elävän siipikarjan tuontia varten.

| (2) | Newcastlen taudin tilanteessa viime aikoina tapahtuneen kehityksen vuoksi Tanska aikoo ottaa käyttöön siipikarjan rokotukset kyseistä tautia vastaan, mistä syystä Tanskan asemaa ei-rokottavana jäsenvaltiona olisi muutettava direktiivin 90/539/ETY mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Newcastlen taudin tilanteessa viime aikoina tapahtuneen kehityksen vuoksi Tanska aikoo ottaa käyttöön siipikarjan rokotukset kyseistä tautia vastaan, mistä syystä Tanskan asemaa ei-rokottavana jäsenvaltiona olisi muutettava direktiivin 90/539/ETY mukaisesti.

| (3) | Jotta Tanskan siipikarjan tämänhetkinen terveydellinen tilanne voidaan säilyttää Newcastlen taudin vastaisten rokotusten käyttöönottovaiheen aikana, Tanskaan lähetettävien erien osalta on asianmukaista säätää tietyksi ajanjaksoksi lisätakeita koskevia siirtymäsääntöjä. |
| --- | --- |

(3)

Jotta Tanskan siipikarjan tämänhetkinen terveydellinen tilanne voidaan säilyttää Newcastlen taudin vastaisten rokotusten käyttöönottovaiheen aikana, Tanskaan lähetettävien erien osalta on asianmukaista säätää tietyksi ajanjaksoksi lisätakeita koskevia siirtymäsääntöjä.

| (4) | Vastaavasti Tanskalle olisi myönnettävä lisätakeita, jotka voivat kattaa elävälle siipikarjalle tehtävät testit siipikarjan testaamisesta Newcastlen taudin varalta ennen lähettämistä tehdyn komission päätöksen 92/340/ETY (3) mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Vastaavasti Tanskalle olisi myönnettävä lisätakeita, jotka voivat kattaa elävälle siipikarjalle tehtävät testit siipikarjan testaamisesta Newcastlen taudin varalta ennen lähettämistä tehdyn komission päätöksen 92/340/ETY (3) mukaisesti.

| (5) | Päätös 91/552/ETY olisi näin ollen kumottava. |
| --- | --- |

(5)

Päätös 91/552/ETY olisi näin ollen kumottava.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Soveltamisala ja aihe

Tätä päätöstä sovelletaan direktiivin 90/539/ETY 2 artiklan 1 kohdassa määritellyllä siipikarjalla käytävään yhteisön sisäiseen kauppaan, kun siipikarja on tarkoitettu lähetettäväksi Tanskaan jäsenvaltioista, joilla ei ole Newcastlen tautia vastaan ei-rokottavan alueen asemaa kyseisen direktiivin 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti, tai kolmansista maista.

2 artikla

Ennakkoluvan hakeminen Tanskaan lähetettäviä siipikarjaeriä varten

Tanskan toimivaltaiselta eläinlääkintäviranomaiselta on haettava ennakkolupaa siipikarjaerien lähettämistä varten.

Lupahakemukseen on sisällyttävä tiedot rokotetyypistä ja rokotusohjelmasta, joita on käytetty siipikarjan suojelemiseksi Newcastlen tautia vastaan.

3 artikla

Tanskaan lähetettävästä siipikarjasta otettavat näytteet ja testit

Tanskan toimivaltainen viranomainen voi vaatia siipikarjan testaamista päätöksen 92/340/ETY 1 ja 2 artiklan mukaisesti ottaen huomioon tämän päätöksen 2 artiklan mukaisesti toimitettavat tiedot.

4 artikla

Tanskan päätös kieltäytyä ottamasta vastaan siipikarjaeriä

Jos Tanska päättää olla sallimatta jonkin siipikarjaerän tuonnin alueelleen ottaen huomioon tämän päätöksen 2 artiklan mukaisesti toimitettavat tiedot ja tämän päätöksen 3 artiklassa tarkoitettujen testien tulokset, sen on perusteltava päätöksensä komissiolle ja muille asianomaisille jäsenvaltioille tai kolmansille maille.

5 artikla

Päätöksen 91/552/ETY kumoaminen

Kumotaan päätös 91/552/ETY.

6 artikla

Soveltaminen

Tätä päätöstä sovelletaan 28 päivään helmikuuta 2006.

7 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 303, 31.10.1990, s. 6. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EYVL L 298, 29.10.1991, s. 21.

2

(3)  EYVL L 188, 8.7.1992, s. 34.

3

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/54 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/54

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä tammikuuta 2005,

suunnitelman hyväksymisestä klassisen sikaruton hävittämiseksi luonnonvaraisista sioista eräillä Belgian alueilla tehdyn päätöksen 2003/363/EY kumoamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 144)

(Ainoastaan ranskan- ja hollanninkieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/66/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön toimenpiteistä klassisen sikaruton torjumiseksi 23 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/89/EY (1) ja erityisesti sen 16 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Marraskuussa 2002 Belgian luonnonvaraisten sikojen populaatiossa todettiin klassista sikaruttoa. |
| --- | --- |

(1)

Marraskuussa 2002 Belgian luonnonvaraisten sikojen populaatiossa todettiin klassista sikaruttoa.

| (2) | Komissio hyväksyi päätöksellään 2003/363/EY (2) Belgian esittämän suunnitelman klassisen sikaruton hävittämiseksi luonnonvaraisista sioista eräillä Belgian alueilla. |
| --- | --- |

(2)

Komissio hyväksyi päätöksellään 2003/363/EY (2) Belgian esittämän suunnitelman klassisen sikaruton hävittämiseksi luonnonvaraisista sioista eräillä Belgian alueilla.

| (3) | Belgia on esittänyt tietoja, joiden mukaan klassinen sikarutto on onnistuneesti hävitetty luonnonvaraisten sikojen populaatiosta Belgiassa, joten hyväksyttyä hävittämissuunnitelmaa ei tarvitse enää toteuttaa. |
| --- | --- |

(3)

Belgia on esittänyt tietoja, joiden mukaan klassinen sikarutto on onnistuneesti hävitetty luonnonvaraisten sikojen populaatiosta Belgiassa, joten hyväksyttyä hävittämissuunnitelmaa ei tarvitse enää toteuttaa.

| (4) | Näin ollen on aiheellista kumota päätös 2003/363/EY. |
| --- | --- |

(4)

Näin ollen on aiheellista kumota päätös 2003/363/EY.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kumotaan päätös 2003/363/EY.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 316, 1.12.2001, s. 5. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EUVL L 124, 20.5.2003, s. 43.

2

---

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/55 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/55

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä tammikuuta 2005,

kalojen virusperäisen verenvuotoseptikemian (VHS) ja tarttuvan verta muodostavan kudoksen kuolion (IHN) osalta hyväksytyn vyöhykkeen aseman ja ei-hyväksytyillä vyöhykkeillä sijaitsevan näiden tautien osalta hyväksytyn tilan aseman saamista varten toteutettavien ohjelmien kelpuuttamisesta tehdyn päätöksen 2003/634/EY liitteiden I ja II muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 148)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/67/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista edellytyksistä saatettaessa vesiviljeltyjä eläimiä ja tuotteita markkinoille 28 päivänä tammikuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/67/ETY (1) ja erityisesti sen 10 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksessä 2003/634/EY (2) hyväksytään ja luetellaan eri jäsenvaltioiden esittämät ohjelmat. Ohjelmien tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita käynnistämään menettely, jolla vyöhyke voi saada hyväksytyn vyöhykkeen aseman tai ei-hyväksytyllä vyöhykkeellä sijaitseva tila voi saada ei-hyväksytyllä vyöhykkeellä sijaitsevan hyväksytyn tilan aseman yhden tai useamman seuraavan kalataudin osalta: virusperäinen verenvuotoseptikemia (VHS) ja tarttuva verta muodostava kudoksen kuolio (IHN). |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksessä 2003/634/EY (2) hyväksytään ja luetellaan eri jäsenvaltioiden esittämät ohjelmat. Ohjelmien tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita käynnistämään menettely, jolla vyöhyke voi saada hyväksytyn vyöhykkeen aseman tai ei-hyväksytyllä vyöhykkeellä sijaitseva tila voi saada ei-hyväksytyllä vyöhykkeellä sijaitsevan hyväksytyn tilan aseman yhden tai useamman seuraavan kalataudin osalta: virusperäinen verenvuotoseptikemia (VHS) ja tarttuva verta muodostava kudoksen kuolio (IHN).

| (2) | Kypros pyysi 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että ohjelmaa sovellettaisiin koko Kyproksen alueeseen. Esitetyn hakemuksen on todettu olevan direktiivin 91/67/ETY 10 artiklan mukainen, ja näin ollen ohjelma olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(2)

Kypros pyysi 20 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyssä kirjeessä, että ohjelmaa sovellettaisiin koko Kyproksen alueeseen. Esitetyn hakemuksen on todettu olevan direktiivin 91/67/ETY 10 artiklan mukainen, ja näin ollen ohjelma olisi hyväksyttävä.

| (3) | Ohjelmat, joita Italiassa on sovellettu Zona Val Brembanaan ja Azienda Troticoltura S Cristinan tilaan, on saatettu päätökseen. Ne olisikin poistettava päätöksen 2003/634/EY liitteistä I ja II. |
| --- | --- |

(3)

Ohjelmat, joita Italiassa on sovellettu Zona Val Brembanaan ja Azienda Troticoltura S Cristinan tilaan, on saatettu päätökseen. Ne olisikin poistettava päätöksen 2003/634/EY liitteistä I ja II.

| (4) | Päätöstä 2003/634/EY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(4)

Päätöstä 2003/634/EY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti.

| (5) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2003/634/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan liite I tämän päätöksen liitteellä I. |
| --- | --- |

1)

Korvataan liite I tämän päätöksen liitteellä I.

| 2) | Korvataan liite II tämän päätöksen liitteellä II. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite II tämän päätöksen liitteellä II.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 46, 19.2.1991, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 806/2003 (EUVL L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EUVL L 220, 3.9.2003, s. 8. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2004/328/EY (EUVL L 104, 8.4.2004, s. 129).

2

---

LIITE I

”LIITE I

OHJELMAT HYVÄKSYTYN VYÖHYKKEEN ASEMAN SAAMISEKSI YHDEN TAI USEAMMAN SEURAAVAN KALATAUDIN OSALTA: VHS JA IHN

1.   TANSKA

TANSKAN 22. TOUKOKUUTA 1995 ESITTÄMÄT OHJELMAT, JOTKA KOSKEVAT SEURAAVIA ALUEITA:

| — | FISKEBÆK Å -joen valuma-alue |
| --- | --- |

—

FISKEBÆK Å -joen valuma-alue

| — | kaikki JYLLANNIN OSAT Storåen-, Karup å-, Gudenåen- ja Grejs å -jokien valuma-alueiden etelä- ja länsipuolilla |
| --- | --- |

—

kaikki JYLLANNIN OSAT Storåen-, Karup å-, Gudenåen- ja Grejs å -jokien valuma-alueiden etelä- ja länsipuolilla

| — | TANSKAN SAARIEN alue |
| --- | --- |

—

TANSKAN SAARIEN alue

2.   SAKSA

SAKSAN 25. HELMIKUUTA 1999 ESITTÄMÄ OHJELMA, JOKA KOSKEE SEURAAVIA ALUEITA:

| — | valuma-alueella OBERN NAGOLD sijaitseva vyöhyke |
| --- | --- |

—

valuma-alueella OBERN NAGOLD sijaitseva vyöhyke

3.   ITALIA

| 3.1 | ITALIAN 6. LOKAKUUTA 2001 ESITTÄMÄ OHJELMA BOLZANON AUTONOMISESSA PROVINSSISSA SELLAISENA KUIN SE ON MUUTETTUNA 27. MAALISKUUTA 2003 PÄIVÄTYLLÄ KIRJEELLÄ; OHJELMAAN KUULUU | Bolzanon provinssivyöhyke







  — | Vyöhykkeeseen kuuluvat kaikki Bolzanon provinssin valuma-alueet.
  Vyöhykkeeseen kuuluu vyöhykkeen ZONA VAL DELL’ADIGE ylempi osa eli Adigejoen valuma-alue sen lähteeltä Bolzanon provinssissa Trenton provinssin rajalle.
  (Huom. Vyöhykkeen ZONA VAL DELL’ADIGE alempi osa kuuluu Trenton autonomisen provinssin hyväksyttyyn ohjelmaan. Tämän vyöhykkeen ylempää ja alempaa osaa on pidettävä samana epidemiologisena yksikkönä.) |
| --- | --- | --- | --- |

3.1

ITALIAN 6. LOKAKUUTA 2001 ESITTÄMÄ OHJELMA BOLZANON AUTONOMISESSA PROVINSSISSA SELLAISENA KUIN SE ON MUUTETTUNA 27. MAALISKUUTA 2003 PÄIVÄTYLLÄ KIRJEELLÄ; OHJELMAAN KUULUU

Bolzanon provinssivyöhyke

—

Vyöhykkeeseen kuuluvat kaikki Bolzanon provinssin valuma-alueet.

Vyöhykkeeseen kuuluu vyöhykkeen ZONA VAL DELL’ADIGE ylempi osa eli Adigejoen valuma-alue sen lähteeltä Bolzanon provinssissa Trenton provinssin rajalle.

(Huom. Vyöhykkeen ZONA VAL DELL’ADIGE alempi osa kuuluu Trenton autonomisen provinssin hyväksyttyyn ohjelmaan. Tämän vyöhykkeen ylempää ja alempaa osaa on pidettävä samana epidemiologisena yksikkönä.)

| 3.2 | ITALIAN 23. JOULUKUUTA 1996 JA 14. HEINÄKUUTA 1997 ESITTÄMÄT OHJELMAT TRENTON AUTONOMISESSA PROVINSSISSA; OHJELMIIN KUULUVAT | Zona Val di Sole e di Non







  — | Nocevirran lähteeltä S. Giustinan padolle ulottuva valuma-alue |
| --- | --- | --- | --- |

3.2

ITALIAN 23. JOULUKUUTA 1996 JA 14. HEINÄKUUTA 1997 ESITTÄMÄT OHJELMAT TRENTON AUTONOMISESSA PROVINSSISSA; OHJELMIIN KUULUVAT

Zona Val di Sole e di Non

—

Nocevirran lähteeltä S. Giustinan padolle ulottuva valuma-alue

| | Zona Val dell’Adige – alempi osa







  — | Adigejoen valuma-alue ja sen Trenton autonomisen provinssin alueella sijaitsevat lähteet Bolzanon provinssin rajalta Alan padolle (vesivoimala)
  (Huom. Vyöhykkeen ZONA VAL DELL’ADIGE yläjuoksulla oleva osa kuuluu Bolzanon autonomisen provinssin hyväksyttyyn ohjelmaan. Tämän vyöhykkeen ylempää ja alempaa osaa on pidettävä samana epidemiologisena yksikkönä.) |
| --- | --- | --- |

Zona Val dell’Adige – alempi osa

—

Adigejoen valuma-alue ja sen Trenton autonomisen provinssin alueella sijaitsevat lähteet Bolzanon provinssin rajalta Alan padolle (vesivoimala)

(Huom. Vyöhykkeen ZONA VAL DELL’ADIGE yläjuoksulla oleva osa kuuluu Bolzanon autonomisen provinssin hyväksyttyyn ohjelmaan. Tämän vyöhykkeen ylempää ja alempaa osaa on pidettävä samana epidemiologisena yksikkönä.)

| | Zona Torrente Arnò







  — | Arnòjoen lähteeltä padolle, joka sijaitsee ennen sitä kohtaa, jossa joki virtaa Sarcajokeen, ulottuva valuma-alue |
| --- | --- | --- |

Zona Torrente Arnò

—

Arnòjoen lähteeltä padolle, joka sijaitsee ennen sitä kohtaa, jossa joki virtaa Sarcajokeen, ulottuva valuma-alue

| | Zona Val Banale







  — | Ambies-jokialtaalta vesivoimalan padolle asti ulottuva valuma-alue |
| --- | --- | --- |

Zona Val Banale

—

Ambies-jokialtaalta vesivoimalan padolle asti ulottuva valuma-alue

| | Zona Varone







  — | Magnonevirran lähteeltä vesiputoukselle ulottuva valuma-alue |
| --- | --- | --- |

Zona Varone

—

Magnonevirran lähteeltä vesiputoukselle ulottuva valuma-alue

| | Zona Alto e Basso Chiese







  — | Chiesejoen lähteeltä Condinon padolle ulottuva valuma-alue, Adanàn ja Palvicon jokialtaita lukuun ottamatta |
| --- | --- | --- |

Zona Alto e Basso Chiese

—

Chiesejoen lähteeltä Condinon padolle ulottuva valuma-alue, Adanàn ja Palvicon jokialtaita lukuun ottamatta

| | Zona Torrente Palvico







  — | Palvicon jokialtaalta sementistä ja kivistä tehdylle padolle asti ulottuva valuma-alue |
| --- | --- | --- |

Zona Torrente Palvico

—

Palvicon jokialtaalta sementistä ja kivistä tehdylle padolle asti ulottuva valuma-alue

| 3.3 | ITALIAN 21. HELMIKUUTA 2001 ESITTÄMÄ OHJELMA VENETON ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU | Zona Torrente Astico







  — | Asticojoen valuma-alue lähteeltä (Trenton autonomisessa provinssissa ja Veneton alueella) Pedescala-siltaa lähellä olevalle padolle Vicenzan provinssissa
  Astico-joen alajuoksulla olevaa Pedescala-sillan lähellä olevan padon ja Pria Maglio -padon välistä aluetta pidetään puskurivyöhykkeenä. |
| --- | --- | --- | --- |

3.3

ITALIAN 21. HELMIKUUTA 2001 ESITTÄMÄ OHJELMA VENETON ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU

Zona Torrente Astico

—

Asticojoen valuma-alue lähteeltä (Trenton autonomisessa provinssissa ja Veneton alueella) Pedescala-siltaa lähellä olevalle padolle Vicenzan provinssissa

Astico-joen alajuoksulla olevaa Pedescala-sillan lähellä olevan padon ja Pria Maglio -padon välistä aluetta pidetään puskurivyöhykkeenä.

| 3.4 | ITALIAN 20. HELMIKUUTA 2002 ESITTÄMÄ OHJELMA UMBRIAN ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU

  Zona Fosso de Monterivoso: Monterivosojoen lähteiltä Ferentillon lähellä sijaitsevalle, läpipääsemättömälle padolle ulottuva valuma-alue. |
| --- | --- |

3.4

ITALIAN 20. HELMIKUUTA 2002 ESITTÄMÄ OHJELMA UMBRIAN ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU

Zona Fosso de Monterivoso: Monterivosojoen lähteiltä Ferentillon lähellä sijaitsevalle, läpipääsemättömälle padolle ulottuva valuma-alue.

| 3.5 | ITALIAN 23. JOULUKUUTA 2003 ESITTÄMÄ OHJELMA LOMBARDIAN ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU | Zona Valle de Torrente Venina: Valuma-alue, jonka rajoina ovat Veninajoki lähteineen sekä






  — | lännessä Livrion laakso, |
| --- | --- | --- | --- |

3.5

ITALIAN 23. JOULUKUUTA 2003 ESITTÄMÄ OHJELMA LOMBARDIAN ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU

Zona Valle de Torrente Venina: Valuma-alue, jonka rajoina ovat Veninajoki lähteineen sekä

—

lännessä Livrion laakso,

| — | etelässä Orobian alpit Publinon solasta Redortan huipulle, |
| --- | --- |

—

etelässä Orobian alpit Publinon solasta Redortan huipulle,

| — | idässä Armisan ja Armisolan laaksot. |
| --- | --- |

—

idässä Armisan ja Armisolan laaksot.

4.   SUOMI

| 4.1 | SUOMEN 29. TOUKOKUUTA 1995 ESITTÄMÄ OHJELMA; OHJELMAAN KUULUVAT






  — | kaikki SUOMEN manner- ja rannikkoalueet lukuun ottamatta






  — | Ahvenanmaan maakuntaa, |
| --- | --- | --- | --- |

4.1

SUOMEN 29. TOUKOKUUTA 1995 ESITTÄMÄ OHJELMA; OHJELMAAN KUULUVAT

—

kaikki SUOMEN manner- ja rannikkoalueet lukuun ottamatta

—

Ahvenanmaan maakuntaa,

| — | Pyhtäällä sijaitsevaa aluetta, jolla sovelletaan rajoituksia, ja |
| --- | --- |

—

Pyhtäällä sijaitsevaa aluetta, jolla sovelletaan rajoituksia, ja

| — | Uudenkaupungin, Pyhärannan ja Rauman kuntien alueita, joilla sovelletaan rajoituksia. |
| --- | --- |

—

Uudenkaupungin, Pyhärannan ja Rauman kuntien alueita, joilla sovelletaan rajoituksia.

| 4.2 | SUOMEN 29. TOUKOKUUTA 1995 ESITTÄMÄ HÄVITTÄMISTOIMENPITEITÄ SISÄLTÄVÄ OHJELMA, SELLAISENA KUIN SE ON MUUTETTUNA 27. MAALISKUUTA JA 4. KESÄKUUTA 2002 SEKÄ 12. MAALISKUUTA, 12. KESÄKUUTA JA 20. LOKAKUUTA 2003 PÄIVÄTYILLÄ KIRJEILLÄ; OHJELMAAN KUULUVAT






  — | koko Ahvenanmaan maakunta, |
| --- | --- | --- |

4.2

SUOMEN 29. TOUKOKUUTA 1995 ESITTÄMÄ HÄVITTÄMISTOIMENPITEITÄ SISÄLTÄVÄ OHJELMA, SELLAISENA KUIN SE ON MUUTETTUNA 27. MAALISKUUTA JA 4. KESÄKUUTA 2002 SEKÄ 12. MAALISKUUTA, 12. KESÄKUUTA JA 20. LOKAKUUTA 2003 PÄIVÄTYILLÄ KIRJEILLÄ; OHJELMAAN KUULUVAT

—

koko Ahvenanmaan maakunta,

| — | Pyhtäällä sijaitseva alue, jolla sovelletaan rajoituksia, ja |
| --- | --- |

—

Pyhtäällä sijaitseva alue, jolla sovelletaan rajoituksia, ja

| — | Uudenkaupungin, Pyhärannan ja Rauman kuntien alueet, joilla sovelletaan rajoituksia. |
| --- | --- |

—

Uudenkaupungin, Pyhärannan ja Rauman kuntien alueet, joilla sovelletaan rajoituksia.

5.   KYPROS

KYPROKSEN 20. HUHTIKUUTA 2004 ESITTÄMÄT OHJELMAT, JOTKA KOSKEVAT SEURAAVIA ALUEITA:

| — | Kyproksen koko alue.” |
| --- | --- |

—

Kyproksen koko alue.”

---

LIITE II

”LIITE II

OHJELMAT HYVÄKSYTYN TILAN ASEMAN SAAMISEKSI EI-HYVÄKSYTYLLÄ VYÖHYKKEELLÄ YHDEN TAI USEAMMAN SEURAAVAN KALATAUDIN OSALTA: VHS JA IHN

1.   ITALIA

| 1.1 | ITALIAN 2. TOUKOKUUTA 2000 ESITTÄMÄ OHJELMA SEURAAVILLA ALUEILLA: FRIULI, VENEZIA, GIULIA JA UDINEN PROVINSSI; OHJELMA KOSKEE | Tagliamentojoen sadanta-alueella sijaitsevia tiloja:







  — | Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio |
| --- | --- | --- | --- |

1.1

ITALIAN 2. TOUKOKUUTA 2000 ESITTÄMÄ OHJELMA SEURAAVILLA ALUEILLA: FRIULI, VENEZIA, GIULIA JA UDINEN PROVINSSI; OHJELMA KOSKEE

Tagliamentojoen sadanta-alueella sijaitsevia tiloja:

—

Azienda Vidotti Giulio s.n.c., Sutrio

| 1.2 | ITALIAN 21. JOULUKUUTA 2003 ESITTÄMÄ OHJELMA VENETON ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU | tila







  — | Azienda agricola Bassan Antonio |
| --- | --- | --- | --- |

1.2

ITALIAN 21. JOULUKUUTA 2003 ESITTÄMÄ OHJELMA VENETON ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU

tila

—

Azienda agricola Bassan Antonio

| 1.3 | ITALIAN 5. SYYSKUUTA 2002 ESITTÄMÄ OHJELMA PIEMONTEN ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU | tila







  — | Incubatoio ittico di valle – Loc Cascina Prelle – Traversella (TO).” |
| --- | --- | --- | --- |

1.3

ITALIAN 5. SYYSKUUTA 2002 ESITTÄMÄ OHJELMA PIEMONTEN ALUEELLA; OHJELMAAN KUULUU

tila

—

Incubatoio ittico di valle – Loc Cascina Prelle – Traversella (TO).”

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/59

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä tammikuuta 2005,

Euroopan unionin sellaisten operaatioiden yhteisten kustannusten rahoituksen hallinnointijärjestelmän perustamisesta, joilla on sotilaallista merkitystä tai merkitystä puolustuksen alalla (Athene), tehdyn päätöksen 2004/197/YUTP muuttamisesta

(2005/68/YUTP)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ja 28 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto teki 23 päivänä helmikuuta 2004 päätöksen 2004/197/YUTP (1), jossa säädetään, että päätöksen ensimmäinen uudelleentarkastelu tehdään vuoden 2004 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto teki 23 päivänä helmikuuta 2004 päätöksen 2004/197/YUTP (1), jossa säädetään, että päätöksen ensimmäinen uudelleentarkastelu tehdään vuoden 2004 loppuun mennessä.

| (2) | Neuvosto vahvisti 14 päivänä toukokuuta 2003 antamissaan päätelmissä nopean toiminnan voimavarojen tarpeen erityisesti humanitaarisissa ja pelastustehtävissä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto vahvisti 14 päivänä toukokuuta 2003 antamissaan päätelmissä nopean toiminnan voimavarojen tarpeen erityisesti humanitaarisissa ja pelastustehtävissä.

| (3) | EU:n sotilaskomitea määritteli yksityiskohtaisesti EU:n nopean sotilaallisen toiminnan toimintamallin raportissaan 3 päivänä maaliskuuta 2004. Lisäksi se määritteli EU:n taisteluosastojen toimintamallin 14 päivänä kesäkuuta 2004. |
| --- | --- |

(3)

EU:n sotilaskomitea määritteli yksityiskohtaisesti EU:n nopean sotilaallisen toiminnan toimintamallin raportissaan 3 päivänä maaliskuuta 2004. Lisäksi se määritteli EU:n taisteluosastojen toimintamallin 14 päivänä kesäkuuta 2004.

| (4) | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2004 Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevan selvityksen, jossa korostetaan, että EU:n nopean toiminnan voimavaroja koskevaa työtä olisi jatkettava, jotta EU:lla olisi alustava toimintakyky vuoden 2005 alkupuolella. |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2004 Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevan selvityksen, jossa korostetaan, että EU:n nopean toiminnan voimavaroja koskevaa työtä olisi jatkettava, jotta EU:lla olisi alustava toimintakyky vuoden 2005 alkupuolella.

| (5) | Tämän kehityksen perusteella EU:n sotilasoperaatioiden ennakkorahoitusta olisi parannettava erityisesti nopean toiminnan operaatioiden osalta. Uusi ennakkorahoitusjärjestelmä on näin ollen tarkoitettu ensisijaisesti nopean toiminnan operaatioiden rahoittamiseen; ennakkoon maksettua rahoitusosuutta voidaan kuitenkin erityisolosuhteissa käyttää tavallisen operaation ennakkorahoitukseen erityisesti silloin, kun operaation toteuttamista koskevan yhteisen toiminnan hyväksymisen ja operaation käynnistämistä koskevan päätöksen tekemisen välinen aika on lyhyt. |
| --- | --- |

(5)

Tämän kehityksen perusteella EU:n sotilasoperaatioiden ennakkorahoitusta olisi parannettava erityisesti nopean toiminnan operaatioiden osalta. Uusi ennakkorahoitusjärjestelmä on näin ollen tarkoitettu ensisijaisesti nopean toiminnan operaatioiden rahoittamiseen; ennakkoon maksettua rahoitusosuutta voidaan kuitenkin erityisolosuhteissa käyttää tavallisen operaation ennakkorahoitukseen erityisesti silloin, kun operaation toteuttamista koskevan yhteisen toiminnan hyväksymisen ja operaation käynnistämistä koskevan päätöksen tekemisen välinen aika on lyhyt.

| (6) | Päätös 2004/197/YUTP olisi näin ollen muutettava, |
| --- | --- |

(6)

Päätös 2004/197/YUTP olisi näin ollen muutettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan päätös 2004/197/YUTP seuraavasti:

| 1) | Korvataan 25 artikla seuraavasti:
  ”25 artikla
  Ennakkorahoitus
  1.   EU:n nopean toiminnan sotilasoperaation yhteydessä rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuuksinaan rahoitusohjetta vastaavan määrän. Maksut suoritetaan jäljempänä määritellyllä tavalla sanotun kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 4 kohdan soveltamista.
  2.   EU:n nopean toiminnan sotilasoperaatioiden rahoittamiseksi ennakkoon operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden on:






  a) | joko maksettava Athenea koskevia rahoitusosuuksia ennakkoon; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 25 artikla seuraavasti:

”25 artikla

Ennakkorahoitus

1.   EU:n nopean toiminnan sotilasoperaation yhteydessä rahoitukseen osallistuvat jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuuksinaan rahoitusohjetta vastaavan määrän. Maksut suoritetaan jäljempänä määritellyllä tavalla sanotun kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 4 kohdan soveltamista.

2.   EU:n nopean toiminnan sotilasoperaatioiden rahoittamiseksi ennakkoon operaatioon osallistuvien jäsenvaltioiden on:

a)

joko maksettava Athenea koskevia rahoitusosuuksia ennakkoon;

| b) | tai, kun neuvosto päättää toteuttaa EU:n nopean toiminnan sotilasoperaation, jonka rahoitukseen ne osallistuvat, maksettava rahoitusosuutensa kyseisen operaation yhteisiin kustannuksiin viiden päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä rahoitusohjeen suuruisena, jollei neuvosto toisin päätä. |
| --- | --- |

b)

tai, kun neuvosto päättää toteuttaa EU:n nopean toiminnan sotilasoperaation, jonka rahoitukseen ne osallistuvat, maksettava rahoitusosuutensa kyseisen operaation yhteisiin kustannuksiin viiden päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä rahoitusohjeen suuruisena, jollei neuvosto toisin päätä.

3.   Edellä mainittua tarkoitusta varten alustavat määrärahat talousarvion erityiseen osastoon määrittää erityiskomitea, jossa on yksi edustaja kustakin niistä jäsenvaltioista, jotka ovat päättäneet maksaa rahoitusosuuksia ennakkoon (jäljempänä ’ennakkoon maksavat jäsenvaltiot’). Nämä alustavat määrärahat katetaan rahoitusosuuksilla, jotka ennakkoon maksavien jäsenvaltioiden on maksettava 90 päivän kuluessa kyseisiä rahoitusosuuksia koskevan pyynnön lähettämisestä. Vuonna 2005 ennakkoon maksettavat rahoitusosuudet on kuitenkin maksettava kahdessa erässä 30 päivään huhtikuuta 2005 ja 30 päivään marraskuuta 2005 mennessä.

4.   Rahoitusosuudet, jotka ennakkoon maksavan jäsenvaltion on maksettava operaatiota varten ja joiden määrä vastaa enintään sen tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin alustaviin määrärahoihin maksamaa rahoitusosuutta, on maksettava 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 24 artiklan 4 kohdan soveltamista. Samansuuruinen määrä voidaan osoittaa operaation komentajan käyttöön ennakkoon maksetuista rahoitusosuuksista.

5.   Sen estämättä, mitä 20 artiklassa säädetään, tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut alustavat määrärahat, joita käytetään operaatioon, on täydennettävä 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.

6.   Ennakkoon maksava jäsenvaltio voi erityisolosuhteissa valtuuttaa hallinnoijan käyttämään sen ennakkoon maksettua rahoitusosuutta kyseisen jäsenvaltion rahoitusosuuden kattamiseksi sellaisessa muun kuin nopean toiminnan operaatiossa, johon se osallistuu, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista. Kyseisen jäsenvaltion on täydennettävä ennakkoon maksettu rahoitusosuus 90 päivän kuluessa pyynnön lähettämisestä.

7.   Sen estämättä, mitä 31 artiklan 3 kohdassa säädetään, operaation komentaja saa sitoa ja maksaa hänen käyttöönsä osoitetut määrärahat.

8.   Jäsenvaltio voi peruuttaa tekemänsä valinnan ilmoittamalla siitä hallinnoijalle vähintään kolme kuukautta etukäteen.”

| 2) | Muutetaan 24 artiklan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Rahoitusosuudet on maksettava 30 päivän kuluessa vastaavan pyynnön lähettämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen muiden säännösten soveltamista.” |
| --- | --- |

2)

Muutetaan 24 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Rahoitusosuudet on maksettava 30 päivän kuluessa vastaavan pyynnön lähettämisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän päätöksen muiden säännösten soveltamista.”

2 artikla

Tätä päätöstä noudatetaan 1 päivästä helmikuuta 2005.

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. BODEN

---

(1)  EUVL L 63, 28.2.2004, s. 68.

1

---

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoa soveltamalla annetut säädökset

| 29.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 27/61 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 27/61

---

NEUVOSTON YHTEINEN KANTA 2005/69/YOS,

vahvistettu 24 päivänä tammikuuta 2005,

eräiden tietojen vaihdosta Interpolin kanssa

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 30 artiklan 1 kohdan b alakohdan ja 34 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yksi Euroopan unionin tavoitteista on taata kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten tiiviimpi yhteistyö on olennaisen tärkeää tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Yksi Euroopan unionin tavoitteista on taata kansalaisille korkeatasoinen suoja vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten tiiviimpi yhteistyö on olennaisen tärkeää tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (2) | EU:n suojeleminen kansainvälisen ja järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismi mukaan luettuna, aiheuttamilta uhilta edellyttää, että yhteiseen toimintaan sisältyy tietojen vaihto jäsenvaltioiden rikosoikeudellisissa asioissa toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten välillä sekä kansainvälisten kumppaneiden kanssa. |
| --- | --- |

(2)

EU:n suojeleminen kansainvälisen ja järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismi mukaan luettuna, aiheuttamilta uhilta edellyttää, että yhteiseen toimintaan sisältyy tietojen vaihto jäsenvaltioiden rikosoikeudellisissa asioissa toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten välillä sekä kansainvälisten kumppaneiden kanssa.

| (3) | Varastettuja, kadonneita tai kavallettuja passeja ja tyhjiä passeja käytetään harhauttamaan lainvalvontaviranomaisia, kun tarkoituksena on harjoittaa rikollista toimintaa, joka saattaa vaarantaa Euroopan unionin ja kunkin jäsenvaltion turvallisuuden. Uhan luonne on sellainen, että mielekkäitä toimia voidaan toteuttaa vain Euroopan unionin tasolla. Edellä mainittua tavoitetta ei voitaisi saavuttaa yksittäisten jäsenvaltioiden toimin. Tässä yhteisessä kannassa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Varastettuja, kadonneita tai kavallettuja passeja ja tyhjiä passeja käytetään harhauttamaan lainvalvontaviranomaisia, kun tarkoituksena on harjoittaa rikollista toimintaa, joka saattaa vaarantaa Euroopan unionin ja kunkin jäsenvaltion turvallisuuden. Uhan luonne on sellainen, että mielekkäitä toimia voidaan toteuttaa vain Euroopan unionin tasolla. Edellä mainittua tavoitetta ei voitaisi saavuttaa yksittäisten jäsenvaltioiden toimin. Tässä yhteisessä kannassa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| (4) | Kaikki jäsenvaltiot ovat kansainvälisen rikospoliisijärjestön Interpolin jäseniä. Toimeksiantonsa mukaisesti Interpol vastaanottaa, säilyttää ja jakaa tietoja auttaakseen toimivaltaisia lainvalvontaviranomaisia kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemisessä ja torjunnassa. Varastettuja matkustusasiakirjoja koskevan Interpolin tietokannan ansiosta Interpolin jäsenet voivat jakaa keskenään tietoa kadonneista ja varastetuista passeista. |
| --- | --- |

(4)

Kaikki jäsenvaltiot ovat kansainvälisen rikospoliisijärjestön Interpolin jäseniä. Toimeksiantonsa mukaisesti Interpol vastaanottaa, säilyttää ja jakaa tietoja auttaakseen toimivaltaisia lainvalvontaviranomaisia kansainvälisen rikollisuuden ehkäisemisessä ja torjunnassa. Varastettuja matkustusasiakirjoja koskevan Interpolin tietokannan ansiosta Interpolin jäsenet voivat jakaa keskenään tietoa kadonneista ja varastetuista passeista.

| (5) | Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2004 antamassaan terrorismin torjuntaa koskevassa julistuksessa neuvostoa jatkamaan kehittämistyötä, jonka tarkoituksena on luoda ennen vuoden 2005 loppua Schengenin tietojärjestelmään (SIS) ja Interpolin tietokantaan perustuva yhdennetty järjestelmä varastettuja tai kadonneita passeja koskevien tietojen vaihtamiseksi. Tämä yhteinen kanta on ensimmäinen kyseisen kehotuksen perusteella toteutettava toimenpide; tämän jälkeen Schengenin tietojärjestelmään olisi luotava tekniset ominaisuudet kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2004 antamassaan terrorismin torjuntaa koskevassa julistuksessa neuvostoa jatkamaan kehittämistyötä, jonka tarkoituksena on luoda ennen vuoden 2005 loppua Schengenin tietojärjestelmään (SIS) ja Interpolin tietokantaan perustuva yhdennetty järjestelmä varastettuja tai kadonneita passeja koskevien tietojen vaihtamiseksi. Tämä yhteinen kanta on ensimmäinen kyseisen kehotuksen perusteella toteutettava toimenpide; tämän jälkeen Schengenin tietojärjestelmään olisi luotava tekniset ominaisuudet kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (6) | Jäsenvaltioista varastettuja, kadonneita tai kavallettuja passeja koskevien tietojen vaihdossa varastettuja matkustusasiakirjoja koskevan Interpolin tietokannan kanssa ja näiden tietojen käsittelyssä olisi noudatettava niin yksittäisten jäsenvaltioiden kuin Interpolin voimassaolevia tietosuojasääntöjä. |
| --- | --- |

(6)

Jäsenvaltioista varastettuja, kadonneita tai kavallettuja passeja koskevien tietojen vaihdossa varastettuja matkustusasiakirjoja koskevan Interpolin tietokannan kanssa ja näiden tietojen käsittelyssä olisi noudatettava niin yksittäisten jäsenvaltioiden kuin Interpolin voimassaolevia tietosuojasääntöjä.

| (7) | Tässä yhteisessä kannassa velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että niiden toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat edellä mainitut tiedot varastettuja matkustusasiakirjoja koskevan Interpolin tietokannan kanssa samaan aikaan, kun ne tallentavat tiedot asianomaiseen kansalliseen tietokantaan sekä Schengenin tietojärjestelmään, jos jäsenvaltio osallistuu siihen. Velvoite muodostuu hetkenä, jolloin kansalliset viranomaiset saavat tiedon varkaudesta, katoamisesta tai kavalluksesta. Lisävaatimuksella, että Interpolin tietokannan käyttämisen helpottamiseksi on luotava tarpeellinen infrastruktuuri, osoitetaan, että tietokanta on lainvalvonnan kannalta tärkeä. |
| --- | --- |

(7)

Tässä yhteisessä kannassa velvoitetaan jäsenvaltiot varmistamaan, että niiden toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat edellä mainitut tiedot varastettuja matkustusasiakirjoja koskevan Interpolin tietokannan kanssa samaan aikaan, kun ne tallentavat tiedot asianomaiseen kansalliseen tietokantaan sekä Schengenin tietojärjestelmään, jos jäsenvaltio osallistuu siihen. Velvoite muodostuu hetkenä, jolloin kansalliset viranomaiset saavat tiedon varkaudesta, katoamisesta tai kavalluksesta. Lisävaatimuksella, että Interpolin tietokannan käyttämisen helpottamiseksi on luotava tarpeellinen infrastruktuuri, osoitetaan, että tietokanta on lainvalvonnan kannalta tärkeä.

| (8) | Tietojen vaihdon edellytyksistä on sovittava Interpolin kanssa, jotta varmistetaan, että vaihdetut tiedot ovat EU:n sisäisessä tiedonsiirrossa noudatettavien keskeisten tietosuojasääntöjen mukaisia erityisesti näiden tietojen vaihdon ja automaattisen käsittelyn suhteen. |
| --- | --- |

(8)

Tietojen vaihdon edellytyksistä on sovittava Interpolin kanssa, jotta varmistetaan, että vaihdetut tiedot ovat EU:n sisäisessä tiedonsiirrossa noudatettavien keskeisten tietosuojasääntöjen mukaisia erityisesti näiden tietojen vaihdon ja automaattisen käsittelyn suhteen.

| (9) | Tässä yhteisessä kannassa otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tunnustetut ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan kuvastamat perusoikeudet ja periaatteet, |
| --- | --- |

(9)

Tässä yhteisessä kannassa otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa tunnustetut ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan kuvastamat perusoikeudet ja periaatteet,

ON HYVÄKSYNYT SEURAAVAN YHTEISEN KANNAN:

1 artikla

Tarkoitus

Tämän yhteisen kannan tarkoitus on ehkäistä ja torjua vakavia rikoksia ja järjestäytynyttä rikollisuutta, terrorismi mukaan lukien, varmistamalla, että jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet parantaakseen toimivaltaisten lainvalvontaviranomaistensa välistä yhteistyötä sekä EU:n jäsenvaltioiden kesken että EU:n jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden vastaavien viranomaisten kesken vaihtamalla passeja koskevia tietoja Interpolin kanssa.

2 artikla

Määritelmät

Tässä yhteisessä kannassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ’Passeja koskevilla tiedoilla’ tarkoitetaan varastettuja, kadonneita tai kavallettuja passeja ja tyhjiä passeja koskevia tietoja, jotka on käsitelty erityiseen tietojärjestelmään tallentamista varten. Interpolin tietokannan kanssa vaihdetut passeja koskevat tiedot sisältävät ainoastaan passin numeron, myöntämismaan ja asiakirjan tyypin. |
| --- | --- |

1)

’Passeja koskevilla tiedoilla’ tarkoitetaan varastettuja, kadonneita tai kavallettuja passeja ja tyhjiä passeja koskevia tietoja, jotka on käsitelty erityiseen tietojärjestelmään tallentamista varten. Interpolin tietokannan kanssa vaihdetut passeja koskevat tiedot sisältävät ainoastaan passin numeron, myöntämismaan ja asiakirjan tyypin.

| 2) | ’Interpolin tietokannalla’ tarkoitetaan kansainvälisen rikospoliisijärjestön Interpolin hallinnoimaa varastettuja matkustusasiakirjoja koskevaa tietokantaa, jossa on automatisoitu hakujärjestelmä (Automatic Search Facility – Stolen Travel Document database). |
| --- | --- |

2)

’Interpolin tietokannalla’ tarkoitetaan kansainvälisen rikospoliisijärjestön Interpolin hallinnoimaa varastettuja matkustusasiakirjoja koskevaa tietokantaa, jossa on automatisoitu hakujärjestelmä (Automatic Search Facility – Stolen Travel Document database).

| 3) | ’Asianmukaisella kansallisella tietokannalla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden poliisi- tai oikeusviranomaisten tietokantaa tai tietokantoja, jotka sisältävät tietoja varastetuista, kadonneista tai kavalletuista passeista ja tyhjistä passeista. |
| --- | --- |

3)

’Asianmukaisella kansallisella tietokannalla’ tarkoitetaan jäsenvaltioiden poliisi- tai oikeusviranomaisten tietokantaa tai tietokantoja, jotka sisältävät tietoja varastetuista, kadonneista tai kavalletuista passeista ja tyhjistä passeista.

3 artikla

Yhteinen toiminta

1.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten lainvalvontaviranomaisten on vaihdettava kaikki nykyiset ja tulevat passeja koskevat tiedot Interpolin kanssa. Tiedot jaetaan vain niiden Interpolin jäsenten kesken, jotka varmistavat riittävän henkilötietojen suojan tason. On myös varmistettava, että henkilötietojen automaattista käsittelyä koskevia perusoikeuksia ja vapauksia noudatetaan. Jäsenvaltiot voivat päättää, että ne jakavat tietonsa vain sellaisten muiden Interpolin jäsenten kesken, jotka ovat sitoutuneet vaihtamaan vähintään samat tiedot.

2.   Kukin jäsenvaltio voi sopia 1 kohdassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti Interpolin kanssa yksityiskohtaisista säännöistä kaikkien hallussaan olevien passeja koskevien tietojen vaihtamiseksi Interpolin kanssa. Näiden tietojen on oltava tallennettuina asianmukaisessa kansallisessa tietokannassa tai Schengenin tietojärjestelmässä, jos jäsenvaltio osallistuu siihen.

3.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että tietoja vaihdetaan Interpolin kanssa heti kun ne on tallennettu jäsenvaltion asianmukaiseen kansalliseen tietokantaan tai Schengenin tietojärjestelmään, jos jäsenvaltio osallistuu siihen.

4.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset lainvalvontaviranomaiset tekevät haun Interpolin tietokantaan tässä yhteisessä kannassa tarkoitetulla tavalla aina kun se on tarpeellista niiden tehtävien toteuttamisen kannalta. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että ne luovat tiedonhakuun tarvittavan infrastruktuurin mahdollisimman pian ja viimeistään joulukuuhun 2005 mennessä.

5.   Tässä yhteisessä kannassa säädetyn velvoitteen mukaisen henkilötietojen vaihdon on tapahduttava 1 artiklassa vahvistettua tarkoitusta varten varmistaen riittävä henkilötietojen suojan taso asianomaisessa Interpoliin kuuluvassa maassa ja noudattaen henkilötietojen automaattista käsittelyä koskevia perusoikeuksia ja vapauksia. Jäsenvaltioiden on tätä varten varmistettava, että tietojen vaihto ja jakaminen tapahtuu asianmukaisin edellytyksin ja edellä tarkoitettuja vaatimuksia noudattaen.

6.   Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että jos Interpolin tietokannan avulla tehdään tunnistus (”osuma”), jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat kansallisen lainsäädäntönsä mukaiset toimet, kuten varmistavat tarvittaessa tietojen oikeellisuuden siltä maalta, joka on tallentanut tiedot.

4 artikla

Seuranta ja arviointi

Komissio toimittaa neuvostolle kertomuksen tämän yhteisen kannan täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella viimeistään joulukuussa 2005. Neuvosto arvioi, missä määrin jäsenvaltiot noudattavat tätä yhteistä kantaa, ja toteuttaa tarvittavat toimet.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä yhteinen kanta tulee voimaan päivänä, jona se vahvistetaan.

6 artikla

Julkaiseminen

Tämä yhteinen kanta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. BODEN

---