# Úřední věstník L 52/25.

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 52 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 4825. února 2005 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 52

České vydání

Právní předpisy

Svazek 4825. února 2005

---

| Obsah | | I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 303/2005 ze dne 24. února 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 304/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví sazby náhrad použitelné na některé mléčné výrobky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy | 3 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 305/2005 ze dne 19. října 2004, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 312/2003, pokud jde o celní kvóty pro některé produkty pocházející z Chile | 6 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 306/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 o souhrnném zemědělském účtu ve Společenství (
  1
  ) | 9 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 307/2005 ze dne 24. února 2005 o otevření preferenční celní kvóty na dovoz surového třtinového cukru původem ze zemí AKT pro zásobování rafinérií na období od 1. března 2005 do 30. června 2005 | 11 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 308/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004 | 13 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 309/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004 | 15 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 310/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se mění sazby náhrad u některých produktů z obilovin a rýže vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy | 16 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 311/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro produkty zpracované z obilovin a rýže | 20 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 312/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro krmné směsi z obilovin | 23 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 313/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví produkční náhrady v odvětví obilovin | 25 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 314/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži a kterým se pozastavuje vydávání vývozních licencí | 26 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 315/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku | 29 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 316/2005 ze dne 24. února 2005 o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1757/2004 | 31 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 317/2005 ze dne 24. února 2005 týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ovsa dle nařízení (ES) č. 1565/2004 | 32 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 318/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 115/2005 | 33 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 319/2005 ze dne 24. února 2005 týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 2275/2004 pro dovoz čiroku | 34 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 320/2005 ze dne 24. února 2005 týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 2277/2004 pro dovoz kukuřice | 35 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 321/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví maximální snížení dovozního cla u kukuřice v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 2276/2004 | 36 |

Obsah

I   Akty, jejichž zveřejnění je povinné

Strana

Nařízení Komise (ES) č. 303/2005 ze dne 24. února 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (ES) č. 304/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví sazby náhrad použitelné na některé mléčné výrobky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

3

*

Nařízení Komise (ES) č. 305/2005 ze dne 19. října 2004, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 312/2003, pokud jde o celní kvóty pro některé produkty pocházející z Chile

6

*

Nařízení Komise (ES) č. 306/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 o souhrnném zemědělském účtu ve Společenství (
  1
  )

1

9

Nařízení Komise (ES) č. 307/2005 ze dne 24. února 2005 o otevření preferenční celní kvóty na dovoz surového třtinového cukru původem ze zemí AKT pro zásobování rafinérií na období od 1. března 2005 do 30. června 2005

11

Nařízení Komise (ES) č. 308/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

13

Nařízení Komise (ES) č. 309/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004

15

Nařízení Komise (ES) č. 310/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se mění sazby náhrad u některých produktů z obilovin a rýže vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

16

Nařízení Komise (ES) č. 311/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro produkty zpracované z obilovin a rýže

20

Nařízení Komise (ES) č. 312/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro krmné směsi z obilovin

23

Nařízení Komise (ES) č. 313/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví produkční náhrady v odvětví obilovin

25

Nařízení Komise (ES) č. 314/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži a kterým se pozastavuje vydávání vývozních licencí

26

Nařízení Komise (ES) č. 315/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

29

Nařízení Komise (ES) č. 316/2005 ze dne 24. února 2005 o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1757/2004

31

Nařízení Komise (ES) č. 317/2005 ze dne 24. února 2005 týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ovsa dle nařízení (ES) č. 1565/2004

32

Nařízení Komise (ES) č. 318/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 115/2005

33

Nařízení Komise (ES) č. 319/2005 ze dne 24. února 2005 týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 2275/2004 pro dovoz čiroku

34

Nařízení Komise (ES) č. 320/2005 ze dne 24. února 2005 týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 2277/2004 pro dovoz kukuřice

35

Nařízení Komise (ES) č. 321/2005 ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví maximální snížení dovozního cla u kukuřice v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 2276/2004

36

| | | II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | Rada |
| | * | 2005/157/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o jmenování dvou německých členů a dvou německých náhradníků Výboru regionů | 37 |
| | * | 2005/158/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o jmenování španělské náhradnice Výboru regionů | 39 |
| | * | 2005/159/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o jmenování šesti belgických členů a osmi belgických náhradníků Výboru regionů | 40 |
| | | Komise |
| | * | 2005/160/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 27. října 2004, kterým se schvaluje výměna dopisů mezi Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) a Komisí Evropských společenství týkající se jejich spolupráce v rámci reakce na katastrofy (v případě zároveň prováděných zásahů v zemi postižené katastrofou) (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005/161/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 24. února 2005 pokud jde o finanční podporu Společenství na rok 2005 některým referenčním laboratořím Společenství v oblasti veterinární medicíny a zdraví spotřebitele (rezidua)
  (oznámeno pod číslem K(2005) 392) | 49 |
| | * | 2005/162/ES:Doporučení Komise ze dne 15. února 2005 o úloze nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady a o výborech správní nebo dozorčí rady společností kótovaných na burze (
  1
  ) | 51 |

II   Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

*

2005/157/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o jmenování dvou německých členů a dvou německých náhradníků Výboru regionů

37

*

2005/158/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o jmenování španělské náhradnice Výboru regionů

39

*

2005/159/ES:Rozhodnutí Rady ze dne 17. února 2005 o jmenování šesti belgických členů a osmi belgických náhradníků Výboru regionů

40

Komise

*

2005/160/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 27. října 2004, kterým se schvaluje výměna dopisů mezi Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) a Komisí Evropských společenství týkající se jejich spolupráce v rámci reakce na katastrofy (v případě zároveň prováděných zásahů v zemi postižené katastrofou) (
  1
  )

1

42

*

2005/161/ES:Rozhodnutí Komise ze dne 24. února 2005 pokud jde o finanční podporu Společenství na rok 2005 některým referenčním laboratořím Společenství v oblasti veterinární medicíny a zdraví spotřebitele (rezidua)
  (oznámeno pod číslem K(2005) 392)

(oznámeno pod číslem K(2005) 392)

49

*

2005/162/ES:Doporučení Komise ze dne 15. února 2005 o úloze nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady a o výborech správní nebo dozorčí rady společností kótovaných na burze (
  1
  )

1

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty, jejichž zveřejnění je povinné

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 303/2005

ze dne 24. února 2005

o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 3223/94 ze dne 21. prosince 1994 o prováděcích pravidlech k dovoznímu režimu pro ovoce a zeleninu (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 3223/94 v souladu s výsledky mnohostranných obchodních jednání Uruguayského kola vymezilo kritéria, na základě kterých Komise stanovuje standardní dovozní hodnoty pro dovoz ze třetích zemí týkající se produktů a období uvedených v příloze.

| (2) | Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení, |
| --- | --- |

(2)

Při uplatňování výše uvedených kritérií je třeba stanovit standardní dovozní hodnoty ve výších uvedených v příloze tohoto nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Standardní dovozní hodnoty uvedené v článku 4 nařízení (ES) č. 3223/94 se stanoví v souladu s přílohou.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 337, 24.12.1994, s. 66. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1947/2002 (Úř. věst. L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 24. února 2005 o stanovení standardních dovozních hodnot pro určování vstupních cen určitých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Standardní dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | 052 | 114,2 |
| 204 | 68,7 |
| 212 | 151,1 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 130,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 161,5 |
| 068 | 116,1 |
| 204 | 111,5 |
| 999 | 129,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 171,8 |
| 204 | 181,8 |
| 999 | 176,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,3 |
| 204 | 43,0 |
| 212 | 51,0 |
| 220 | 45,3 |
| 624 | 66,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 82,8 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 83,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,4 |
| 204 | 86,7 |
| 400 | 78,2 |
| 464 | 56,0 |
| 624 | 86,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 69,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,3 |
| 999 | 56,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 102,0 |
| 404 | 97,8 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 112,1 |
| 528 | 91,2 |
| 720 | 58,9 |
| 999 | 90,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 74,7 |
| 400 | 97,8 |
| 512 | 66,4 |
| 528 | 61,7 |
| 999 | 75,2 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Standardní dovozní hodnota

0702 00 00

052

114,2

204

68,7

212

151,1

624

185,9

999

130,0

0707 00 05

052

161,5

068

116,1

204

111,5

999

129,7

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

171,8

204

181,8

999

176,8

0805 10 20

052

49,3

204

43,0

212

51,0

220

45,3

624

66,6

999

51,0

0805 20 10

204

82,8

624

84,0

999

83,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,4

204

86,7

400

78,2

464

56,0

624

86,4

662

49,9

999

69,9

0805 50 10

052

56,3

999

56,3

0808 10 80

400

102,0

404

97,8

508

80,2

512

112,1

528

91,2

720

58,9

999

90,4

0808 20 50

388

74,7

400

97,8

512

66,4

528

61,7

999

75,2

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11). Kód „999“ znamená „jiná země původu“.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 304/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví sazby náhrad použitelné na některé mléčné výrobky vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 15. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na čl. 31 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Čl. 31 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 písm. a), b), c), d), e) a g) uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství lze pokrýt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Čl. 31 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 stanoví, že rozdíl mezi cenami produktů uvedených v čl. 1 písm. a), b), c), d), e) a g) uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství lze pokrýt vývozní náhradou.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1255/1999.

| (3) | Podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kg pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kg pro každý z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc.

| (4) | V případě některých mléčných výrobků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, však existuje nebezpečí, že pokud se vysoké sazby náhrad stanoví s předstihem, může to ohrozit závazky přijaté ohledně těchto náhrad. Aby se tomuto nebezpečí předešlo, je nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by se tím však bránilo uzavírání dlouhodobých smluv. Dosažení obou těchto cílů by mělo umožnit právě stanovení zvláštních sazeb náhrad pro účel stanovení náhrad předem. |
| --- | --- |

(4)

V případě některých mléčných výrobků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, však existuje nebezpečí, že pokud se vysoké sazby náhrad stanoví s předstihem, může to ohrozit závazky přijaté ohledně těchto náhrad. Aby se tomuto nebezpečí předešlo, je nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by se tím však bránilo uzavírání dlouhodobých smluv. Dosažení obou těchto cílů by mělo umožnit právě stanovení zvláštních sazeb náhrad pro účel stanovení náhrad předem.

| (5) | Podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1520/2000 je třeba při stanovení sazby náhrad přihlédnout v patřičných případech k produkčním náhradám, podporám a dalším opatřením s rovnocenným účinkem, použitelným ve všech členských státech podle nařízení o společné organizaci trhu s daným výrobkem, na základní produkty uvedené v příloze A k uvedenému nařízení nebo na výrobky postavené na roveň. |
| --- | --- |

(5)

Podle čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 1520/2000 je třeba při stanovení sazby náhrad přihlédnout v patřičných případech k produkčním náhradám, podporám a dalším opatřením s rovnocenným účinkem, použitelným ve všech členských státech podle nařízení o společné organizaci trhu s daným výrobkem, na základní produkty uvedené v příloze A k uvedenému nařízení nebo na výrobky postavené na roveň.

| (6) | Podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 se podpora poskytuje na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein a kaseináty, pokud toto mléko a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené splňují určité podmínky. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 se podpora poskytuje na odstředěné mléko vyrobené ve Společenství a zpracované na kasein a kaseináty, pokud toto mléko a kasein nebo kaseináty z něho vyrobené splňují určité podmínky.

| (7) | Nařízení Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a o poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravin (3), stanoví, že máslo a smetanu za snížené ceny je třeba poskytnout k dispozici odvětvím, která vyrábějí určité zboží. |
| --- | --- |

(7)

Nařízení Komise (ES) č. 2571/97 ze dne 15. prosince 1997 o prodeji másla za snížené ceny a o poskytování podpory pro smetanu, máslo a zahuštěné máslo určené k použití při výrobě cukrářských výrobků, zmrzliny a jiných potravin (3), stanoví, že máslo a smetanu za snížené ceny je třeba poskytnout k dispozici odvětvím, která vyrábějí určité zboží.

| (8) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a v článku 1 nařízení (ES) č. 1255/1999 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze II nařízení (ES) č. 1255/1999 se stanoví ve výši uvedené v příloze k tomuto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 177, 15.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 886/2004 (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 14).

2

(3)  Úř. věst. L 350, 20.12.1997, s. 3. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 921/2004 (Úř. věst. L 163, 30.4.2004, s. 94).

3

---

PŘÍLOHA

Sazby náhrad použitelné od 25. února 2005 u některých mléčných výrobků vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Popis | Sazba náhrady |
| V případě stanovení náhrad předem | Ostatní |
| ex 0402 10 19 | Mléko sušené, v granulích nebo v jiné pevné formě, neobsahující přidaný cukr ani jiná sladidla, o obsahu tuku nejvýše 1,5 % (PG 2): | | |
| a) | na vývoz zboží s kódem KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Popis

Sazba náhrady

V případě stanovení náhrad předem

Ostatní

ex 0402 10 19

Mléko sušené, v granulích nebo v jiné pevné formě, neobsahující přidaný cukr ani jiná sladidla, o obsahu tuku nejvýše 1,5 % (PG 2):

a)

na vývoz zboží s kódem KN 3501

—

—

| b) | na vývoz jiného zboží |
| --- | --- |

b)

na vývoz jiného zboží

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Mléko sušené, v granulích nebo v jiné pevné formě, neobsahující přidaný cukr ani jiná sladidla, o obsahu tuku 26 % (PG 3):

| a) | při vývozu zboží obsahujícího (ve formě výrobků postavených na roveň PG 3) máslo či smetanu za snížené ceny, získané podle nařízení (ES) č. 2571/97 |
| --- | --- |

a)

při vývozu zboží obsahujícího (ve formě výrobků postavených na roveň PG 3) máslo či smetanu za snížené ceny, získané podle nařízení (ES) č. 2571/97

33,12

35,31

| b) | na vývoz jiného zboží |
| --- | --- |

b)

na vývoz jiného zboží

61,57

65,60

ex 0405 10

Máslo o obsahu tuku 82 % hmotnostních (PG 6):

| a) | při vývozu zboží, jež obsahuje máslo či smetanu za snížené ceny, vyrobené v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 2571/97 |
| --- | --- |

a)

při vývozu zboží, jež obsahuje máslo či smetanu za snížené ceny, vyrobené v souladu s podmínkami stanovenými v nařízení (ES) č. 2571/97

42,55

46,00

| b) | na vývoz zboží s kódem KN 2106 90 98 obsahujícího 40 % hmotnostních a více mléčného tuku |
| --- | --- |

b)

na vývoz zboží s kódem KN 2106 90 98 obsahujícího 40 % hmotnostních a více mléčného tuku

128,43

138,25

| c) | na vývoz jiného zboží |
| --- | --- |

c)

na vývoz jiného zboží

121,18

131,00

---

(1)  Sazby stanovené v této příloze se s účinkem od 1. října 2004 nevztahují na vývozy do Bulharska a s účinkem od 1. února 2005 na zboží uvedené v tabulkách I a II protokolu č. 2 dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972 vyvážené do Švýcarské konfederace nebo Lichtenštejnského knížectví.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/6

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 305/2005

ze dne 19. října 2004,

kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 312/2003, pokud jde o celní kvóty pro některé produkty pocházející z Chile

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 312/2003 ze dne 18. února 2003, kterým se pro Společenství provádějí ustanovení o celních sazbách stanovených v Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé (1), a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 312/2003 provádí pro Společenství ustanovení o celních sazbách stanovených v Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé (2). |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 312/2003 provádí pro Společenství ustanovení o celních sazbách stanovených v Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé (2).

| (2) | Rozhodnutím 2005/106/ES (3) Rada schválila protokol k dohodě o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, aby se zohlednilo přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“). Protokol obsahuje nové celní koncese Společenství, z nichž některé jsou omezeny celními kvótami. Za účelem uplatňování těchto celních kvót je nutné změnit nařízení (ES) č. 312/2003. |
| --- | --- |

(2)

Rozhodnutím 2005/106/ES (3) Rada schválila protokol k dohodě o přidružení mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a Chilskou republikou na straně druhé, aby se zohlednilo přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Maďarské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky k Evropské unii (dále jen „protokol“). Protokol obsahuje nové celní koncese Společenství, z nichž některé jsou omezeny celními kvótami. Za účelem uplatňování těchto celních kvót je nutné změnit nařízení (ES) č. 312/2003.

| (3) | Objem celních kvót pro česnek (pořadové číslo 09.1925), stolní hrozny (pořadové číslo 09.1929) a kiwi (pořadové číslo 09.1939) by se měl každý rok zvyšovat o 5 % původního množství. |
| --- | --- |

(3)

Objem celních kvót pro česnek (pořadové číslo 09.1925), stolní hrozny (pořadové číslo 09.1929) a kiwi (pořadové číslo 09.1939) by se měl každý rok zvyšovat o 5 % původního množství.

| (4) | Pro rok 2004 by měly být nové celní kvóty Společenství omezeny úměrně k období, po které jsou nové celní kvóty otevřeny. |
| --- | --- |

(4)

Pro rok 2004 by měly být nové celní kvóty Společenství omezeny úměrně k období, po které jsou nové celní kvóty otevřeny.

| (5) | Jelikož protokol stanoví, že nové celní koncese Společenství musejí být používány od 1. května 2004, mělo by se toto nařízení použít od téhož data a vstoupit v platnost co nejdříve. |
| --- | --- |

(5)

Jelikož protokol stanoví, že nové celní koncese Společenství musejí být používány od 1. května 2004, mělo by se toto nařízení použít od téhož data a vstoupit v platnost co nejdříve.

| (6) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex, |
| --- | --- |

(6)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha nařízení (ES) č. 312/2003 se mění tak, jak je uvedeno v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

1.   Pro rok 2004 se objemy celních kvót s pořadovými čísly 09.1937, 09.1939 a 09.1941 omezují na osm dvanáctin každého příslušného ročního objemu. Každý započatý kilogram se zaokrouhlí nahoru na nejbližší celý kilogram.

2.   Pro rok 2004 se celní kvóta s pořadovým číslem 09.1925 navýší o dodatečné množství 20 tun a celní kvóta s pořadovým číslem 09.1929 o dodatečné množství 1 000 tun.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

S výjimkou bodů 1 a 2 přílohy se použije ode dne 1. května 2004.

Body 1 a 2 přílohy se použijí ode dne 1. ledna 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 19. října 2004.

Za Komisi

Frederik BOLKESTEIN

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 46, 20.2.2003, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 352, 30.12.2002, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 38, 10.2.2005, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

Tabulka v příloze nařízení (ES) č. 312/2003 se mění takto:

| 1. | U pořadového čísla 09.1925 se objem ve čtvrtém sloupci nahradí údajem 530 tun.
  Po roce 2005 se roční objem celní kvóty zvyšuje každý rok o 5 % tohoto objemu. |
| --- | --- |

1.

U pořadového čísla 09.1925 se objem ve čtvrtém sloupci nahradí údajem 530 tun.

Po roce 2005 se roční objem celní kvóty zvyšuje každý rok o 5 % tohoto objemu.

| 2. | U pořadového čísla 09.1929 se objem ve čtvrtém sloupci nahradí údajem 38 500 tun.
  Po roce 2005 se roční objem celní kvóty zvyšuje každý rok o 5 % tohoto objemu. |
| --- | --- |

2.

U pořadového čísla 09.1929 se objem ve čtvrtém sloupci nahradí údajem 38 500 tun.

Po roce 2005 se roční objem celní kvóty zvyšuje každý rok o 5 % tohoto objemu.

| 3. | Doplňují se tyto řádky:









  „09.1937 (1) | 0303 29 00
  0303 78 12
  0303 78 19 | Zmrazené ryby | 725 tun | 100 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0304 20 53
  0304 20 56
  0304 20 58
  0304 20 91
  0304 20 94
  0304 90 05 | Rybí filé a jiné rybí maso, zmrazené |
| 09.1939 | 0810 50 00 | Kiwi | 1 000 tun (2) | 100 |
| 09.1941 (2) | 1604 15 19 | Přípravky a konzervy z makrel | 90 tun | 100“ |

3.

Doplňují se tyto řádky:

„09.1937 (1)

0303 29 00

0303 78 12

0303 78 19

Zmrazené ryby

725 tun

100

0304 20 53

0304 20 56

0304 20 58

0304 20 91

0304 20 94

0304 90 05

Rybí filé a jiné rybí maso, zmrazené

09.1939

0810 50 00

Kiwi

1 000 tun (2)

100

09.1941 (2)

1604 15 19

Přípravky a konzervy z makrel

90 tun

100“

---

(1)  Tato celní kvóta se použije pro rok 2004 a každý následující kalendářní rok počínaje 1.1.2005 až do 31.12.2012, kdy její použitelnost skončí.

(2)  Tato celní kvóta se použije pro rok 2004 a každý následující kalendářní rok počínaje 1.1.2005 až do 31.12.2006, kdy její použitelnost skončí.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 306/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se mění příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 o souhrnném zemědělském účtu ve Společenství

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 ze dne 5. prosince 2003 o souhrnném zemědělském účtu ve Společenství (1), a zejména na čl. 2 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 stanovuje metodiku souhrnného zemědělského účtu ve Společenství (dále jen „metodika SZÚ“). Body 3.056 a 3.064 této přílohy uvádějí příklady subvencí na produkty a příklady jiných subvencí na výrobu s uvedením příslušné rozpočtové položky. Některé z těchto odkazů jsou již neplatné a oba body je třeba aktualizovat. |
| --- | --- |

(1)

Příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 138/2004 stanovuje metodiku souhrnného zemědělského účtu ve Společenství (dále jen „metodika SZÚ“). Body 3.056 a 3.064 této přílohy uvádějí příklady subvencí na produkty a příklady jiných subvencí na výrobu s uvedením příslušné rozpočtové položky. Některé z těchto odkazů jsou již neplatné a oba body je třeba aktualizovat.

| (2) | Aktualizací metodiky SZÚ je pověřena Komise. |
| --- | --- |

(2)

Aktualizací metodiky SZÚ je pověřena Komise.

| (3) | Nařízení (ES) č. 138/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení (ES) č. 138/2004 by proto mělo být odpovídajícím způsobem pozměněno.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku zřízeného podle rozhodnutí Rady 72/279/EHS (2), |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro zemědělskou statistiku zřízeného podle rozhodnutí Rady 72/279/EHS (2),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Příloha I nařízení (ES) č. 138/2004 se mění podle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 33, 5.2.2004, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 179, 7.8.1972, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Příloha I nařízení (ES) č. 138/2004 se mění takto:

| 1. | Bod 3.056 se nahrazuje tímto:






  „3.056. | Způsob oceňování produkce v základních cenách vyžaduje zásadně rozlišovat subvence na produkty a jiné subvence na výrobu. Subvence na zemědělské produkty (1) mohou být vyplaceny buď zemědělským výrobcům, nebo jiným hospodářským subjektům. Pro získání základní ceny se k tržní ceně, kterou výrobci obdrží, přičítají pouze subvence na produkty vyplácené zemědělským výrobcům. Subvence na zemědělské produkty vyplácené hospodářským subjektům jiným než zemědělským výrobcům se na SZÚ nezachycují.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Bod 3.056 se nahrazuje tímto:

„3.056.

Způsob oceňování produkce v základních cenách vyžaduje zásadně rozlišovat subvence na produkty a jiné subvence na výrobu. Subvence na zemědělské produkty (1) mohou být vyplaceny buď zemědělským výrobcům, nebo jiným hospodářským subjektům. Pro získání základní ceny se k tržní ceně, kterou výrobci obdrží, přičítají pouze subvence na produkty vyplácené zemědělským výrobcům. Subvence na zemědělské produkty vyplácené hospodářským subjektům jiným než zemědělským výrobcům se na SZÚ nezachycují.“

| 2. | Bod 3.064 se nahrazuje tímto:






  „3.064. | V případě zemědělství jsou nejdůležitějšími typy ostatních subvencí spojených s výrobou:






  — | subvence na objem mezd a platů, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bod 3.064 se nahrazuje tímto:

„3.064.

V případě zemědělství jsou nejdůležitějšími typy ostatních subvencí spojených s výrobou:

—

subvence na objem mezd a platů,

| — | subvence na úrokové úlevy (viz ESA 95, 4.37 písm. c)) poskytnuté rezidentským produkčním jednotkám, a to i když jsou určené na podporu tvorby kapitálu (2). Ve svém důsledky tyto běžné transfery vedou ke snížení provozních nákladů výrobce. V účtech se považují za subvence výrobcům, kteří z nich mají prospěch, dokonce i když rozdíl v úrocích je v praxi placen vládními institucemi přímo úvěrové instituci, která úvěry poskytuje (odchylně od kritéria výplaty subvence), |
| --- | --- |

—

subvence na úrokové úlevy (viz ESA 95, 4.37 písm. c)) poskytnuté rezidentským produkčním jednotkám, a to i když jsou určené na podporu tvorby kapitálu (2). Ve svém důsledky tyto běžné transfery vedou ke snížení provozních nákladů výrobce. V účtech se považují za subvence výrobcům, kteří z nich mají prospěch, dokonce i když rozdíl v úrocích je v praxi placen vládními institucemi přímo úvěrové instituci, která úvěry poskytuje (odchylně od kritéria výplaty subvence),

| — | nadměrná náhrada DPH vyplývající z uplatnění daňového paušálu (viz 3.041 a 3.042), |
| --- | --- |

—

nadměrná náhrada DPH vyplývající z uplatnění daňového paušálu (viz 3.041 a 3.042),

| — | převzetí příspěvků na sociální zabezpečení a daní z nemovitostí, |
| --- | --- |

—

převzetí příspěvků na sociální zabezpečení a daní z nemovitostí,

| — | převzetí jiných nákladů jako podpora soukromého uskladnění vína a hroznového moštu a přeskladnění stolních vín (pokud je vlastníkem zásob zemědělská jednotka), |
| --- | --- |

—

převzetí jiných nákladů jako podpora soukromého uskladnění vína a hroznového moštu a přeskladnění stolních vín (pokud je vlastníkem zásob zemědělská jednotka),

| — | různé další subvence na výrobu: |
| --- | --- |

—

různé další subvence na výrobu:

| — | podpory na vynětí půdy z produkce (povinné vynětí v souvislosti s podporou na základě výměry a dobrovolné vynětí), |
| --- | --- |

—

podpory na vynětí půdy z produkce (povinné vynětí v souvislosti s podporou na základě výměry a dobrovolné vynětí),

| — | finanční náhrady za stažení čerstvého ovoce a zeleniny z trhu. Tyto platby se často poskytují skupinám tržních výrobců a měly by být považovány za subvence do zemědělství, neboť jsou přímou náhradou výrobních ztrát, |
| --- | --- |

—

finanční náhrady za stažení čerstvého ovoce a zeleniny z trhu. Tyto platby se často poskytují skupinám tržních výrobců a měly by být považovány za subvence do zemědělství, neboť jsou přímou náhradou výrobních ztrát,

| — | prémie na skot související s očišťováním od sezónních vlivů a extenzifikační prémie, |
| --- | --- |

—

prémie na skot související s očišťováním od sezónních vlivů a extenzifikační prémie,

| — | podpory na zemědělskou výrobu ve znevýhodněných nebo horských oblastech, |
| --- | --- |

—

podpory na zemědělskou výrobu ve znevýhodněných nebo horských oblastech,

| — | ostatní podpory mající za cíl ovlivnit způsob produkce (extenzifikace, postupy zaměřené na snížení znečištění atd.), |
| --- | --- |

—

ostatní podpory mající za cíl ovlivnit způsob produkce (extenzifikace, postupy zaměřené na snížení znečištění atd.),

| — | částky vyplacené zemědělcům jako náhrada za běžné ztráty na zásobách, jako jsou rostlinné nebo živočišné produkty, které jsou považovány za nedokončenou výrobu, nebo na výsadbách kultur, pokud jsou stále ještě v období růstu (viz 2.040 až 2.045). Naproti tomu transfery vyrovnávající ztráty na produktech v zásobách nebo na výsadbách kultur, které se používají jako výrobní činitelé, se zachycují na kapitálovém účtu jako ostatní kapitálové transfery.“ |
| --- | --- |

—

částky vyplacené zemědělcům jako náhrada za běžné ztráty na zásobách, jako jsou rostlinné nebo živočišné produkty, které jsou považovány za nedokončenou výrobu, nebo na výsadbách kultur, pokud jsou stále ještě v období růstu (viz 2.040 až 2.045). Naproti tomu transfery vyrovnávající ztráty na produktech v zásobách nebo na výsadbách kultur, které se používají jako výrobní činitelé, se zachycují na kapitálovém účtu jako ostatní kapitálové transfery.“

---

(1)  Subvence na zemědělské produkty vyplácené zemědělským výrobcům zahrnují jakoukoliv subvenci ve formě „deficiency payment“ vyplácenou zemědělcům (tj. v případech, kdy vládní instituce hradí výrobcům zemědělských produktů rozdíl mezi průměrnou tržní cenou a garantovanou cenou zemědělských produktů).

(2)  Pokud však subvence slouží dvojímu účelu financování, totiž splácení dluhu i splácení úroků z něho, a pokud není možné subvenci mezi tyto dvě části rozdělit, považuje se celá subvence za investiční dotaci.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/11

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 307/2005

ze dne 24. února 2005

o otevření preferenční celní kvóty na dovoz surového třtinového cukru původem ze zemí AKT pro zásobování rafinérií na období od 1. března 2005 do 30. června 2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1260/2001 ze dne 19. června 2001 o společné organizaci trhů v odvětví cukru (1), a zejména na čl. 39 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V čl. 39 odst. 1 nařízení (ES) č. 1260/2001 se stanoví, že pro hospodářské roky 2001/02 až 2005/06 a za účelem dostatečného zásobování rafinerií Společenství se vybírá clo se sníženou sazbou za dovoz surového třtinového cukru pocházejícího ze států, se kterými Společenství uzavřelo dohody o dodávkách za preferenčních podmínek. Zatím došlo k uzavření takových dohod rozhodnutím Rady 2001/870/ES (2) jednak se státy africké, karibské a tichomořské oblasti (země AKT), uvedenými v protokolu č. 3 o cukru AKT připojenému k příloze V dohody o partnerství AKT-ES (3), a jednak s Indickou republikou. |
| --- | --- |

(1)

V čl. 39 odst. 1 nařízení (ES) č. 1260/2001 se stanoví, že pro hospodářské roky 2001/02 až 2005/06 a za účelem dostatečného zásobování rafinerií Společenství se vybírá clo se sníženou sazbou za dovoz surového třtinového cukru pocházejícího ze států, se kterými Společenství uzavřelo dohody o dodávkách za preferenčních podmínek. Zatím došlo k uzavření takových dohod rozhodnutím Rady 2001/870/ES (2) jednak se státy africké, karibské a tichomořské oblasti (země AKT), uvedenými v protokolu č. 3 o cukru AKT připojenému k příloze V dohody o partnerství AKT-ES (3), a jednak s Indickou republikou.

| (2) | Dohody uzavřené ve formě výměny dopisů podle rozhodnutí 2001/870/ES stanoví, že dotčené rafinérie musí zaplatit minimální kupní cenu, která se rovná záruční ceně za surový cukr snížené o podporu na přizpůsobení stanovenou pro uvažovaný hospodářský rok. Proto je třeba stanovit tuto minimální cenu vzhledem k údajům použitelným pro hospodářský rok 2004/05. |
| --- | --- |

(2)

Dohody uzavřené ve formě výměny dopisů podle rozhodnutí 2001/870/ES stanoví, že dotčené rafinérie musí zaplatit minimální kupní cenu, která se rovná záruční ceně za surový cukr snížené o podporu na přizpůsobení stanovenou pro uvažovaný hospodářský rok. Proto je třeba stanovit tuto minimální cenu vzhledem k údajům použitelným pro hospodářský rok 2004/05.

| (3) | Množství zvláštního preferenčního cukru určené na dovoz se určí podle článku 39 nařízení (ES) č. 1260/2001 na základě předpokládané roční bilance Společenství. |
| --- | --- |

(3)

Množství zvláštního preferenčního cukru určené na dovoz se určí podle článku 39 nařízení (ES) č. 1260/2001 na základě předpokládané roční bilance Společenství.

| (4) | Taková bilance poukázala na nutnost dovézt surový cukr a otevřít v tomto stadiu pro hospodářský rok 2004/05 celní kvóty se sníženým clem stanoveným ve výše uvedených dohodách, čímž se umožní pokrýt potřeby rafinérií Společenství během určitého období tohoto hospodářského roku. Nařízením Komise (ES) č. 1213/2004 (4) došlo k otevření kvót pro období od 1. července 2004 do 28. února 2005. |
| --- | --- |

(4)

Taková bilance poukázala na nutnost dovézt surový cukr a otevřít v tomto stadiu pro hospodářský rok 2004/05 celní kvóty se sníženým clem stanoveným ve výše uvedených dohodách, čímž se umožní pokrýt potřeby rafinérií Společenství během určitého období tohoto hospodářského roku. Nařízením Komise (ES) č. 1213/2004 (4) došlo k otevření kvót pro období od 1. července 2004 do 28. února 2005.

| (5) | Vzhledem k tomu, že jsou dostupné odhady produkce surového třtinového cukru pro hospodářský rok 2004/05, je vhodné otevřít kvótu pro druhou část hospodářského roku. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem k tomu, že jsou dostupné odhady produkce surového třtinového cukru pro hospodářský rok 2004/05, je vhodné otevřít kvótu pro druhou část hospodářského roku.

| (6) | Je vhodné upřesnit, že nařízení Komise (ES) č. 1159/2003 ze dne 30. června 2003, kterým se pro hospodářské roky 2003/04, 2004/05 a 2005/06 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz třtinového cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod a kterým se mění nařízení (ES) č. 1464/95 a nařízení (ES) č. 779/96 (5), se vztahuje na novou kvótu. |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné upřesnit, že nařízení Komise (ES) č. 1159/2003 ze dne 30. června 2003, kterým se pro hospodářské roky 2003/04, 2004/05 a 2005/06 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz třtinového cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod a kterým se mění nařízení (ES) č. 1464/95 a nařízení (ES) č. 779/96 (5), se vztahuje na novou kvótu.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro cukr,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro období od 1. března do 30. června 2005 se v rámci nařízení 2001/870/ES otevírá celní kvóta pro dovoz surového třtinového cukru na rafinaci kódu KN 1701 11 10 pro 17 824 tun vyjádřených v ekvivalentu bílého cukru původem ze zemí AKT, které podepsaly smlouvu ve formě výměny dopisů schválenou výše uvedeným rozhodnutím.

Článek 2

1.   Zvláštní celní sazba za 100 kilogramů surového cukru standardní jakosti při dovozu množství uvedených v článku 1 je stanovena na 0 EUR.

2.   Minimální kupní cena, kterou musí zaplatit rafinérie Společenství, je pro období uvedené v článku 1 stanovena na 49,68 EUR za 100 kilogramů surového cukru standardní jakosti.

Článek 3

Nařízení (ES) č. 1159/2003 se použije pro celní kvóty otevřené tímto nařízením.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. března 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 178, 30.6.2001, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 39/2004 (Úř. věst. L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  Úř. věst. L 325, 8.12.2001, s. 21.

2

(3)  Úř. věst. L 317, 15.12.2000, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 232, 1.7.2004, s. 17.

4

(5)  Úř. věst. L 162, 1.7.2003, s. 25. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1409/2004 (Úř. věst. L 256, 3.8.2004, s. 11).

5

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/13

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 308/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u másla v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 581/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 581/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady, které se týkají některých druhů másla (2), zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 22. února 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. března 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 22. února 2005.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 581/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 22. února 2005, platí maximální částky náhrad pro výrobky zmíněné v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dne 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 64.

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58.

3

---

PŘÍLOHA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Výrobek | Nomenklaturní kód vývozní náhrady | Maximální částka pro vývozní náhradu |
| na vývoz do místa určení uvedeného v první odrážce čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004 | na vývoz do míst určení uvedených v druhé odrážce čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004 |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 134,00 |
| Máslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Máselný olej | ex ex 0405 90 10 9000 | 156,00 | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Výrobek

Nomenklaturní kód vývozní náhrady

Maximální částka pro vývozní náhradu

na vývoz do místa určení uvedeného v první odrážce čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004

na vývoz do míst určení uvedených v druhé odrážce čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 581/2004

Máslo

ex ex 0405 10 19 9500

—

134,00

Máslo

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Máselný olej

ex ex 0405 90 10 9000

156,00

166,00

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/15

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 309/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka v rámci stálého nabídkového řízení podle nařízení (ES) č. 582/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1255/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s mlékem a mléčnými výrobky (1), a zejména na třetí pododstavec čl. 31 odst. 3 tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka (2) zavádí trvalé nabídkové řízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 582/2004 ze dne 26. března 2004 o vypsání stálého nabídkového řízení na vývozní náhrady u sušeného odstředěného mléka (2) zavádí trvalé nabídkové řízení.

| (2) | Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 22. února 2005. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 5 nařízení Komise (ES) č. 580/2004 ze dne 26. dubna 2004, kterým se stanoví postup nabídkového řízení, které se týká vývozních náhrad u některých mléčných výrobků (3), a po přezkoumání nabídek podaných jako odpověď na nabídkové řízení, je vhodné stanovit maximální vývozní náhrady na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 22. února 2005.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro mléko a mléčné výrobky,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro trvalé nabídkové řízení vypsané nařízením (ES) č. 582/2004 na dobu trvání nabídkového řízení, která končí dne 22. února 2005, se maximální částky náhrad pro výrobky a místa určení uvedené v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení stanoví na 31,00 EUR/100 kg.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 48. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 186/2004 (Úř. věst. L 29, 3.2.2004, s. 6).

1

(2)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 67.

2

(3)  Úř. věst. L 90, 27.3.2004, s. 58.

3

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/16

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 310/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se mění sazby náhrad u některých produktů z obilovin a rýže vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 14 odst. 3,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (2), a zejména na čl. 14 odst. 3 uvedeného nařízní,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 1784/2003 a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1785/2003 stanoví, že rozdíly mezi kurzy a cenami na světovém trhu a cenami uvnitř Společenství, produktů uvedených v čl. 1 každého z uvedených nařízení, mohou být pokryty vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 1784/2003 a čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1785/2003 stanoví, že rozdíly mezi kurzy a cenami na světovém trhu a cenami uvnitř Společenství, produktů uvedených v čl. 1 každého z uvedených nařízení, mohou být pokryty vývozní náhradou.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (3), určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze III nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v příloze IV nařízení (ES) č. 1785/2003. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 ze dne 13. července 2000, kterým se stanoví společná prováděcí pravidla k režimu poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (3), určuje produkty, pro které by měla být stanovena sazba náhrady uplatňovaná v případě vývozu těchto produktů ve formě zboží uvedeného v příloze III nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v příloze IV nařízení (ES) č. 1785/2003.

| (3) | Podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kilogramů každého z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 4 odst. 1 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1520/2000 by sazba náhrady na 100 kilogramů každého z dotčených základních produktů měla být stanovena každý měsíc.

| (4) | Závazky přijaté ohledně náhrad, které mohou být poskytovány při vývozu zemědělských produktů obsažených ve zboží, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy, by mohly být ohroženy předchozím stanovením vysokých sazeb náhrad. V takových situacích je tudíž nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by tím však bylo znemožněno uzavírání dlouhodobých smluv. Opatřením, které umožňuje splnit tyto různé cíle, je stanovení zvláštní sazby náhrady pro stanovení náhrad předem. |
| --- | --- |

(4)

Závazky přijaté ohledně náhrad, které mohou být poskytovány při vývozu zemědělských produktů obsažených ve zboží, na které se nevztahuje příloha I Smlouvy, by mohly být ohroženy předchozím stanovením vysokých sazeb náhrad. V takových situacích je tudíž nezbytné přijmout nezbytná preventivní opatření, aniž by tím však bylo znemožněno uzavírání dlouhodobých smluv. Opatřením, které umožňuje splnit tyto různé cíle, je stanovení zvláštní sazby náhrady pro stanovení náhrad předem.

| (5) | V důsledku dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými ohledně vývozů těstovin ze Společenství do Spojených států, schválené rozhodnutím Rady 87/482/EHS (4) je nutné rozlišovat náhradu pro zboží kódů KN 1902 11 00 a 1902 19 podle jejich místa určení. |
| --- | --- |

(5)

V důsledku dohody mezi Evropským společenstvím a Spojenými státy americkými ohledně vývozů těstovin ze Společenství do Spojených států, schválené rozhodnutím Rady 87/482/EHS (4) je nutné rozlišovat náhradu pro zboží kódů KN 1902 11 00 a 1902 19 podle jejich místa určení.

| (6) | Podle čl. 4 odst. 3 a 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 musí být stanovena snížená sazba vývozní náhrady s ohledem na výši produkční náhrady podle nařízení Komise (EHS) č. 1722/93 (5), pro dotčený základní produkt, platnou během předpokládaného období výroby zboží. |
| --- | --- |

(6)

Podle čl. 4 odst. 3 a 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 musí být stanovena snížená sazba vývozní náhrady s ohledem na výši produkční náhrady podle nařízení Komise (EHS) č. 1722/93 (5), pro dotčený základní produkt, platnou během předpokládaného období výroby zboží.

| (7) | Lihoviny se považují za méně závislé na ceně obilovin používaných na jejich výrobu. Protokol 19 aktu o přistoupení Spojeného království, Irska a Dánska však stanoví, že musí být přijata nezbytná opatření s cílem usnadnit používání obilovin Společenství při výrobě lihovin vyráběných z obilovin. Je proto nezbytné přizpůsobit sazbu náhrady použitelnou pro obiloviny vyvážené ve formě lihovin. |
| --- | --- |

(7)

Lihoviny se považují za méně závislé na ceně obilovin používaných na jejich výrobu. Protokol 19 aktu o přistoupení Spojeného království, Irska a Dánska však stanoví, že musí být přijata nezbytná opatření s cílem usnadnit používání obilovin Společenství při výrobě lihovin vyráběných z obilovin. Je proto nezbytné přizpůsobit sazbu náhrady použitelnou pro obiloviny vyvážené ve formě lihovin.

| (8) | Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(8)

Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Sazby náhrad použitelné pro základní produkty uvedené v příloze A nařízení (ES) č. 1520/2000 a článku 1 nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v čl. 1 odst. 1 nařízení (ES) č. 1785/2003 a vyvážené ve formě zboží uvedeného v příloze III nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v příloze IV nařízení (ES) č. 1785/2003, se stanoví v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

2

(3)  Úř. věst. L 177, 15.7.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 886/2004 (Úř. věst. L 168, 1.5.2004, s. 14).

3

(4)  Úř. věst. L 275, 29.9.1987, s. 36.

4

(5)  Úř. věst. L 159, 1.7.1993, s. 112. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1548/2004 (Úř. věst. L 280, 31.8.2004, s. 11).

5

---

PŘÍLOHA

Sazby náhrad použitelné od 25. února 2005 u některých obilovin a rýže vyvážených ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Popis zboží (2) | Sazba náhrady na 100 kg základního produktu |
| V případě stanovení náhrad předem | Ostatní |
| 1001 10 00 | Pšenice tvrdá: | | |
| – v případě vývozu zboží kódů KN 1902 11 a 1902 19 do Spojených států amerických | — | — |
| – v ostatních případech | — | — |
| 1001 90 99 | Pšenice a sourež: | | |
| – v případě vývozu zboží kódů KN 1902 11 a 1902 19 do Spojených států amerických | — | — |
| – v ostatních případech: | | |
| – – v případě použití čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 (3) | — | — |
| – – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4) | — | — |
| – – v ostatních případech | — | — |
| 1002 00 00 | Žito | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4) | — | — |
| – v ostatních případech | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Kukuřice použitá ve formě: | | |
| – škrobu: | | |
| – – v případě použití čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 (3) | 3,708 | 3,708 |
| – – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4) | 1,047 | 1,047 |
| – – v ostatních případech | 4,000 | 4,000 |
| – gglukóza, glukózový cukr, maltodextrin a maltodextrinový sirup kódů KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5): | | |
| – – v případě použití čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 (3) | 2,708 | 2,708 |
| – – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4) | 0,785 | 0,785 |
| – – v ostatních případech | 3,000 | 3,000 |
| – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4) | 1,047 | 1,047 |
| – ostatní (včetně nezpracované) | 4,000 | 4,000 |
| Bramborový škrob kódu KN 1108 13 00 podobný produktu získanému zpracováním kukuřice: | | |
| – v případě použití čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 (3) | 3,275 | 3,275 |
| – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4) | 1,047 | 1,047 |
| – v ostatních případech | 4,000 | 4,000 |
| ex 1006 30 | Celoomletá rýže: | | |
| – kulatozrnná | — | — |
| – střednězrnná | — | — |
| – dlouhozrnná | — | — |
| 1006 40 00 | Zlomková rýže | — | — |
| 1007 00 90 | Zrna čiroku, jiná než hybridy, k setí | — | — |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Popis zboží (2)

Sazba náhrady na 100 kg základního produktu

V případě stanovení náhrad předem

Ostatní

1001 10 00

Pšenice tvrdá:

– v případě vývozu zboží kódů KN 1902 11 a 1902 19 do Spojených států amerických

—

—

– v ostatních případech

—

—

1001 90 99

Pšenice a sourež:

– v případě vývozu zboží kódů KN 1902 11 a 1902 19 do Spojených států amerických

—

—

– v ostatních případech:

– – v případě použití čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 (3)

—

—

– – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4)

—

—

– – v ostatních případech

—

—

1002 00 00

Žito

—

—

1003 00 90

Ječmen

– v případě vývozu zboží čísla 2208 (4)

—

—

– v ostatních případech

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Kukuřice použitá ve formě:

– škrobu:

– – v případě použití čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 (3)

3,708

3,708

– – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4)

1,047

1,047

– – v ostatních případech

4,000

4,000

– gglukóza, glukózový cukr, maltodextrin a maltodextrinový sirup kódů KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (5):

– – v případě použití čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 (3)

2,708

2,708

– – v případě vývozu zboží čísla 2208 (4)

0,785

0,785

– – v ostatních případech

3,000

3,000

– v případě vývozu zboží čísla 2208 (4)

1,047

1,047

– ostatní (včetně nezpracované)

4,000

4,000

Bramborový škrob kódu KN 1108 13 00 podobný produktu získanému zpracováním kukuřice:

– v případě použití čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 1520/2000 (3)

3,275

3,275

– v případě vývozu zboží čísla 2208 (4)

1,047

1,047

– v ostatních případech

4,000

4,000

ex 1006 30

Celoomletá rýže:

– kulatozrnná

—

—

– střednězrnná

—

—

– dlouhozrnná

—

—

1006 40 00

Zlomková rýže

—

—

1007 00 90

Zrna čiroku, jiná než hybridy, k setí

—

—

---

(1)  Sazby stanovené v této příloze se s účinkem od 1. října 2004 nevztahují na vývozy do Bulharska a s účinkem od 1. února 2005 na zboží uvedené v tabulkách I a II protokolu č. 2 dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací ze dne 22. července 1972 vyvážené do Švýcarské konfederace nebo Lichtenštejnského knížectví.

(2)  Pokud jde o produkty získané zpracováním základního produktu nebo/a podobných produktů, použijí se koeficienty stanovené v příloze E nařízení Komise (ES) č. 1520/2000 (Úř. věst. L 177, 15.7.2000, s. 1).

(3)  Jedná se o zboží spadající pod kód KN 3505 10 50.

(4)  Zboží uvedené v příloze III nařízení (ES) č. 1784/2003 nebo v článku 2 nařízení (EHS) č. 2825/93 (Úř. věst. L 258, 16.10.1993, s. 6).

(5)  V případě sirupů kódů KN 1702 30 99, 1702 40 90 a 1702 60 90, získaných smícháním glukózového a fruktózového sirupu, může být vývozní náhrada poskytnuta pouze pro glukózový sirup.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/20

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 311/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro produkty zpracované z obilovin a rýže

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 3072/95 ze dne 22. prosince 1995 o společné organizaci trhu s rýží (2), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 a článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Na základě článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95 musí být náhrady stanoveny se zřetelem na situaci a na vývojové perspektivy, jednak co se týče dostupného množství obilovin, rýže a zlomkové rýže a jejich ceny na trhu Společenství, a také co se týče cen obilovin, rýže, zlomkové rýže a produktů z obilovin na světovém trhu. Na základě týchž článků je rovněž důležité zajistit vyváženou situaci a přirozený vývoj cen a obchodu na trzích s obilovinami a rýží. Zároveň je třeba vzít v úvahu ekonomický aspekt zamýšlených vývozů a potřebu vyhnout se narušení trhu Společenství. |
| --- | --- |

(2)

Na základě článku 13 nařízení (ES) č. 3072/95 musí být náhrady stanoveny se zřetelem na situaci a na vývojové perspektivy, jednak co se týče dostupného množství obilovin, rýže a zlomkové rýže a jejich ceny na trhu Společenství, a také co se týče cen obilovin, rýže, zlomkové rýže a produktů z obilovin na světovém trhu. Na základě týchž článků je rovněž důležité zajistit vyváženou situaci a přirozený vývoj cen a obchodu na trzích s obilovinami a rýží. Zároveň je třeba vzít v úvahu ekonomický aspekt zamýšlených vývozů a potřebu vyhnout se narušení trhu Společenství.

| (3) | Nařízení Komise (ES) č. 1518/95 (3) o dovozním a vývozním režimu produktů zpracovaných z obilovin a rýže, stanovuje v článku 4 zvláštní kritéria, která je třeba vzít v úvahu pro výpočet náhrady pro tyto produkty. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (ES) č. 1518/95 (3) o dovozním a vývozním režimu produktů zpracovaných z obilovin a rýže, stanovuje v článku 4 zvláštní kritéria, která je třeba vzít v úvahu pro výpočet náhrady pro tyto produkty.

| (4) | Přidělenou náhradu pro určité zpracované produkty je třeba odstupňovat podle obsahu popelovin, surových vláken, slupek, bílkovin, tuků nebo škrobu; tento obsah je dobrým ukazatelem množství základního produktu skutečně obsaženého ve zpracovaném produktu. |
| --- | --- |

(4)

Přidělenou náhradu pro určité zpracované produkty je třeba odstupňovat podle obsahu popelovin, surových vláken, slupek, bílkovin, tuků nebo škrobu; tento obsah je dobrým ukazatelem množství základního produktu skutečně obsaženého ve zpracovaném produktu.

| (5) | U hlíz manioku a jiných kořenových plodin a tropických hlízovitých plodin, jakož i jejich mouček, nyní ekonomický aspekt případných vývozů, zejména vzhledem k povaze a původu těchto produktů, nevyžaduje stanovení vývozních náhrad. U některých produktů zpracovaných z obilovin se nyní vzhledem k malému podílu Společenství na světovém trhu nevyžaduje stanovení vývozní náhrady. |
| --- | --- |

(5)

U hlíz manioku a jiných kořenových plodin a tropických hlízovitých plodin, jakož i jejich mouček, nyní ekonomický aspekt případných vývozů, zejména vzhledem k povaze a původu těchto produktů, nevyžaduje stanovení vývozních náhrad. U některých produktů zpracovaných z obilovin se nyní vzhledem k malému podílu Společenství na světovém trhu nevyžaduje stanovení vývozní náhrady.

| (6) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou mít za následek potřebu rozlišit náhradu poskytovanou pro určité produkty podle jejich místa určení. |
| --- | --- |

(6)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky některých trhů mohou mít za následek potřebu rozlišit náhradu poskytovanou pro určité produkty podle jejich místa určení.

| (7) | Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit. |
| --- | --- |

(7)

Náhradu je třeba stanovovat jednou za měsíc, přičemž je možné ji mezitím změnit.

| (8) | Některé produkty zpracované z kukuřice mohou projít tepelným zpracováním, což by mohlo vést k tomu, že by byla poskytnuta náhrada, která neodpovídá kvalitě produktu. Je tedy nutné upřesnit, že se na tyto produkty, které obsahují předželatinovaný škrob, možnost poskytnutí vývozní náhrady nevztahuje. |
| --- | --- |

(8)

Některé produkty zpracované z kukuřice mohou projít tepelným zpracováním, což by mohlo vést k tomu, že by byla poskytnuta náhrada, která neodpovídá kvalitě produktu. Je tedy nutné upřesnit, že se na tyto produkty, které obsahují předželatinovaný škrob, možnost poskytnutí vývozní náhrady nevztahuje.

| (9) | Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(9)

Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 1784/2003 a v čl. 1 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 3072/95 podléhající nařízení (ES) č. 1518/95 se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 329, 30.12.1995, s. 18. Nařízení naposledy pozměněné nařízením Komise (ES) č. 411/2002 (Úř. věst. L 62, 5.3.2002, s. 27).

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 55. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2995/95 (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 25).

3

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro produkty zpracované z obilovin a rýže

| Kód produktu | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 72,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 52,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 46,00 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 10,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 65,70 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 45,60 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| POZN: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Ostatní země určení jsou definovány následovně:







  C10 | : | Všechny země určení s výjimkou. |
| C11 | : | Všechny země určení s výjimkou Bulharska. |
| C12 | : | Všechny země určení s výjimkou Rumunska. |
| C13 | : | Všechny země určení s výjimkou Bulharska a Rumunska. |

Kód produktu

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

56,00

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

72,00

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

56,00

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

64,00

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

52,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

60,00

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

46,00

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

10,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

62,70

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

48,00

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

62,70

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

62,70

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

48,00

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

65,70

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

45,60

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

48,00

POZN: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní země určení jsou definovány následovně:

C10

:

Všechny země určení s výjimkou.

C11

:

Všechny země určení s výjimkou Bulharska.

C12

:

Všechny země určení s výjimkou Rumunska.

C13

:

Všechny země určení s výjimkou Bulharska a Rumunska.

---

(1)  Pro produkty, které prošly tepelným zpracováním způsobujícím předželatinování škrobu, se neposkytuje žádná náhrada.

(2)  Náhrady jsou poskytovány podle nařízení Rady (EHS) č. 2730/75 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 281, 1.11.1975, s. 20).

POZN: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

Číselné kódy zemí určení jsou definovány v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní země určení jsou definovány následovně:

| C10 | : | Všechny země určení s výjimkou. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Všechny země určení s výjimkou Bulharska. |
| C12 | : | Všechny země určení s výjimkou Rumunska. |
| C13 | : | Všechny země určení s výjimkou Bulharska a Rumunska. |

C10

:

Všechny země určení s výjimkou.

C11

:

Všechny země určení s výjimkou Bulharska.

C12

:

Všechny země určení s výjimkou Rumunska.

C13

:

Všechny země určení s výjimkou Bulharska a Rumunska.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/23

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 312/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro krmné směsi z obilovin

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. záři 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/2003 může být rozdíl mezi kurzy a cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 1517/95 ze dne 29. června 1995 o prováděcích pravidlech k nařízení (ES) č. 1784/2003, co se týče dovozního a vývozního režimu pro krmné směsi z obilovin a kterým se mění nařízení (ES) č. 1162/95 o zvláštních prováděcích pravidlech k režimu dovozních a vývozních licencí pro obiloviny a rýži (2), stanovuje v článku 2 zvláštní kritéria, která je třeba vzít v úvahu pro výpočet náhrady poskytované pro tyto produkty. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 1517/95 ze dne 29. června 1995 o prováděcích pravidlech k nařízení (ES) č. 1784/2003, co se týče dovozního a vývozního režimu pro krmné směsi z obilovin a kterým se mění nařízení (ES) č. 1162/95 o zvláštních prováděcích pravidlech k režimu dovozních a vývozních licencí pro obiloviny a rýži (2), stanovuje v článku 2 zvláštní kritéria, která je třeba vzít v úvahu pro výpočet náhrady poskytované pro tyto produkty.

| (3) | Při tomto výpočtu musí být vzat v úvahu také obsah produktů z obilovin. Za účelem zjednodušení by náhrada měla být vyplácena pro dvě kategorie „produktů z obilovin“, totiž kukuřici, nejběžněji používanou obilovinu pro výrobu krmných směsí určených na vývoz, a produkty z kukuřice na jedné straně a pro jiné obiloviny na straně druhé; druhá kategorie zahrnuje libovolné produkty z obilovin kromě kukuřice a produkty vyrobené z kukuřice. Náhrada musí být poskytnuta pro množství produktů obilovin obsažené v daném krmivu. |
| --- | --- |

(3)

Při tomto výpočtu musí být vzat v úvahu také obsah produktů z obilovin. Za účelem zjednodušení by náhrada měla být vyplácena pro dvě kategorie „produktů z obilovin“, totiž kukuřici, nejběžněji používanou obilovinu pro výrobu krmných směsí určených na vývoz, a produkty z kukuřice na jedné straně a pro jiné obiloviny na straně druhé; druhá kategorie zahrnuje libovolné produkty z obilovin kromě kukuřice a produkty vyrobené z kukuřice. Náhrada musí být poskytnuta pro množství produktů obilovin obsažené v daném krmivu.

| (4) | Výše náhrady musí zohlednit možnosti a podmínky prodeje těchto produktů na světovém trhu, potřebu zamezit narušení trhu Společenství a ekonomický aspekt vývozu. |
| --- | --- |

(4)

Výše náhrady musí zohlednit možnosti a podmínky prodeje těchto produktů na světovém trhu, potřebu zamezit narušení trhu Společenství a ekonomický aspekt vývozu.

| (5) | S ohledem na současnou situaci na trhu s obilovinami, především na vyhlídky v oblasti dodávek, je třeba zrušit vývozní náhrady. |
| --- | --- |

(5)

S ohledem na současnou situaci na trhu s obilovinami, především na vyhlídky v oblasti dodávek, je třeba zrušit vývozní náhrady.

| (6) | Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(6)

Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro krmné směsi uvedené v nařízení (ES) č. 1784/2003 a podléhající nařízení (ES) č. 1517/95 se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 51.

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro krmné směsi z obilovin

Kódy produktů, u kterých je možné poskytnout vývozní náhradu:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Produkty z obilovin | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukuřice a produkty z kukuřice:
  kódy KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Produkty z obilovin kromě kukuřice a produktů z kukuřice | C10 | EUR/t | 0,00 |
| POZN: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).







  C10 | : | Všechny země určení. |

Produkty z obilovin

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

Kukuřice a produkty z kukuřice:

kódy KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Produkty z obilovin kromě kukuřice a produktů z kukuřice

C10

EUR/t

0,00

POZN: Kódy produktů, jakož i kódy zemí určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

C10

:

Všechny země určení.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/25

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 313/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví produkční náhrady v odvětví obilovin

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (EHS) č. 1722/93 ze dne 30. června 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Rady (EHS) č. 1766/92 a (EHS) č. 1418/76 týkajícím se produkčních náhrad v odvětví obilovin a rýže (2), stanovilo podmínky pro poskytování produkčních náhrad. Základ pro výpočet stanovuje článek 3 tohoto nařízení. Takto vypočítanou náhradu, případně odlišenou pro bramborový škrob, je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji pozměnit, jestliže se ceny kukuřice a/nebo pšenice významným způsobem změní. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (EHS) č. 1722/93 ze dne 30. června 1993, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Rady (EHS) č. 1766/92 a (EHS) č. 1418/76 týkajícím se produkčních náhrad v odvětví obilovin a rýže (2), stanovilo podmínky pro poskytování produkčních náhrad. Základ pro výpočet stanovuje článek 3 tohoto nařízení. Takto vypočítanou náhradu, případně odlišenou pro bramborový škrob, je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji pozměnit, jestliže se ceny kukuřice a/nebo pšenice významným způsobem změní.

| (2) | Produkční náhrady, které stanoví toto nařízení, je třeba přizpůsobit pomocí koeficientů uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 1722/93, aby se stanovila přesná částka k vyplacení. |
| --- | --- |

(2)

Produkční náhrady, které stanoví toto nařízení, je třeba přizpůsobit pomocí koeficientů uvedených v příloze II nařízení (EHS) č. 1722/93, aby se stanovila přesná částka k vyplacení.

| (3) | Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou, |
| --- | --- |

(3)

Řídící výbor pro obiloviny nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Náhrada uvedená v čl. 3 odst. 2 nařízení (EHS) č. 1722/93 ve vztahu k tuně:

| a) | 0,00 EUR/t pro kukuřičný, pšeničný, ječný a ovesný; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t pro kukuřičný, pšeničný, ječný a ovesný;

| b) | 8,75 EUR/t pro bramborový škrob. |
| --- | --- |

b)

8,75 EUR/t pro bramborový škrob.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 159, 1.7.1993, s. 112. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1548/2004 (Úř. věst. L 280, 31.8.2004, s. 11).

2

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/26

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 314/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži a kterým se pozastavuje vydávání vývozních licencí

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1785/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s rýží (1), a zejména na čl. 14 odst. 3 a odst. 19 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Podle článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003 lze u produktů, na něž odkazuje článek 1 uvedeného nařízení, rozdíl mezi kótacemi nebo cenami těchto produktů na světovém trhu a cenami ve Společenství vyrovnat vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Podle článku 14 nařízení (ES) č. 1785/2003 lze u produktů, na něž odkazuje článek 1 uvedeného nařízení, rozdíl mezi kótacemi nebo cenami těchto produktů na světovém trhu a cenami ve Společenství vyrovnat vývozní náhradou.

| (2) | Podle čl. 14 nařízení (ES) č. 1785/2003 se při stanovování náhrad musí přihlížet ke stávající situaci a k budoucímu vývoji cen a dostupnosti rýže a zlomkové rýže na trhu Společenství na jedné straně a cen rýže a zlomkové rýže na světovém trhu na druhé straně. Týž článek stanoví, že je také nutné zajistit rovnováhu a přirozený vývoj cen a obchodu na trhu s rýží a zároveň přihlédnout k hospodářskému aspektu zamýšlených vývozů, k nutnosti vyhnout se narušení trhu Společenství i k limitům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 14 nařízení (ES) č. 1785/2003 se při stanovování náhrad musí přihlížet ke stávající situaci a k budoucímu vývoji cen a dostupnosti rýže a zlomkové rýže na trhu Společenství na jedné straně a cen rýže a zlomkové rýže na světovém trhu na druhé straně. Týž článek stanoví, že je také nutné zajistit rovnováhu a přirozený vývoj cen a obchodu na trhu s rýží a zároveň přihlédnout k hospodářskému aspektu zamýšlených vývozů, k nutnosti vyhnout se narušení trhu Společenství i k limitům vyplývajícím z dohod uzavřených podle článku 300 Smlouvy.

| (3) | Nařízení Komise (EHS) č. 1361/76 (2) stanoví maximální procentní podíl zlomkové rýže povolený v rýži, pro niž je stanovena vývozní náhrada, a stanoví procento snížení, které se na takovou náhradu použije, pokud procentní podíl zlomkové rýže ve vyvážené rýži překročí stanovené maximum. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (EHS) č. 1361/76 (2) stanoví maximální procentní podíl zlomkové rýže povolený v rýži, pro niž je stanovena vývozní náhrada, a stanoví procento snížení, které se na takovou náhradu použije, pokud procentní podíl zlomkové rýže ve vyvážené rýži překročí stanovené maximum.

| (4) | Nabídkové řízení na stanovení náhrady při vývozu kulatozrnné, střednězrnné a dlouhozrnné rýže A zamítlo podané nabídky. Z tohoto důvodu není v současné době vhodné stanovit všeobecné vývozní náhrady pro rýži. |
| --- | --- |

(4)

Nabídkové řízení na stanovení náhrady při vývozu kulatozrnné, střednězrnné a dlouhozrnné rýže A zamítlo podané nabídky. Z tohoto důvodu není v současné době vhodné stanovit všeobecné vývozní náhrady pro rýži.

| (5) | Čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1785/2003 vymezuje zvláštní kritéria, k nimž je nutné přihlížet při výpočtu vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži. |
| --- | --- |

(5)

Čl. 13 odst. 5 nařízení (ES) č. 1785/2003 vymezuje zvláštní kritéria, k nimž je nutné přihlížet při výpočtu vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži.

| (6) | Kvůli situaci na světovém trhu nebo zvláštním požadavkům některých trhů může být u určitých produktů nezbytné rozlišit náhrady podle místa určení. |
| --- | --- |

(6)

Kvůli situaci na světovém trhu nebo zvláštním požadavkům některých trhů může být u určitých produktů nezbytné rozlišit náhrady podle místa určení.

| (7) | Je vhodné stanovit samostatnou vývozní náhradu pro balenou dlouhozrnnou rýži s cílem přihlédnout k existující poptávce po tomto produktu na některých trzích. |
| --- | --- |

(7)

Je vhodné stanovit samostatnou vývozní náhradu pro balenou dlouhozrnnou rýži s cílem přihlédnout k existující poptávce po tomto produktu na některých trzích.

| (8) | Náhrada musí být stanovena nejméně jednou za měsíc a lze ji v průběhu této doby měnit. |
| --- | --- |

(8)

Náhrada musí být stanovena nejméně jednou za měsíc a lze ji v průběhu této doby měnit.

| (9) | Použití těchto pravidel a kritérií na současnou situaci na trhu s rýží, zejména na kótace nebo ceny rýže a zlomkové rýže ve Společenství a na světovém trhu, vede k stanovení náhrad v souladu s přílohou tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Použití těchto pravidel a kritérií na současnou situaci na trhu s rýží, zejména na kótace nebo ceny rýže a zlomkové rýže ve Společenství a na světovém trhu, vede k stanovení náhrad v souladu s přílohou tohoto nařízení.

| (10) | Pro účely správy objemových omezení, která vyplývají ze závazků Společenství přijatých v rámci WTO, je třeba pozastavit vydávání vývozních licencí se stanovením náhrady předem. |
| --- | --- |

(10)

Pro účely správy objemových omezení, která vyplývají ze závazků Společenství přijatých v rámci WTO, je třeba pozastavit vydávání vývozních licencí se stanovením náhrady předem.

| (11) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(11)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro produkty v nezměněném stavu vyjmenované v článku 1 nařízení (ES) č. 1785/2003, s výjimkou produktů vyjmenovaných v odst. 1 písm. c) uvedeného článku, se stanovují v souladu s přílohou tohoto nařízení.

Článek 2

Vydávání vývozních licencí s náhradami stanovenými předem je pozastaveno.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 96.

1

(2)  Úř. věst. L 154, 15.6.1976, s. 11.

2

---

PŘÍLOHA

Nařízení Komise ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro rýži a zlomkovou rýži a kterým se pozastavuje vydávání vývozních licencí

| Kód produktu | Místa určení | Měrná jednotka | Výše náhrad (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 a 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 a 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 a 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 a 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 a 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 a 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 a 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 a 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| Pozn.: Kódy produktů i kódy míst určení řady „A“ jsou vymezeny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.
  Číselné kódy míst určení jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Ostatní místa určení jsou vymezena takto:






  R01 | Švýcarsko, Lichtenštejnsko, samosprávné obce Livigno a Campione d'Italia. |
| R02 | Maroko, Alžírsko, Tunisko, Egypt, Izrael, Libanon, Libye, Sýrie, bývalá Španělská Sahara, Jordánsko, Irák, Írán, Jemen, Kuvajt, Spojené arabské emiráty, Omán, Bahrajn, Katar, Saúdská Arábie, Eritrea, Předjordánsko/pásmo Gazy, Norsko, Faerské ostrovy, Island, Rusko, Bělorusko, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Srbsko a Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Albánie, Bulharsko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Moldavsko, Ukrajina, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán. |
| R03 | Kolumbie, Ekvádor, Peru, Bolívie, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brazílie, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, Salvador, Nikaragua, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudy, Jihoafrická republika, Austrálie, Nový Zéland, Hongkong SAR, Singapur, A40 vyjma: Nizozemských Antil, Aruby, ostrovů Turks a Caicos, A11 vyjma: Surinamu, Guyany a Madagaskaru. |

Kód produktu

Místa určení

Měrná jednotka

Výše náhrad (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 a 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 a 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 a 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 a 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 a 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 a 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 a 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 a 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

Pozn.: Kódy produktů i kódy míst určení řady „A“ jsou vymezeny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Číselné kódy míst určení jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní místa určení jsou vymezena takto:

R01

Švýcarsko, Lichtenštejnsko, samosprávné obce Livigno a Campione d'Italia.

R02

Maroko, Alžírsko, Tunisko, Egypt, Izrael, Libanon, Libye, Sýrie, bývalá Španělská Sahara, Jordánsko, Irák, Írán, Jemen, Kuvajt, Spojené arabské emiráty, Omán, Bahrajn, Katar, Saúdská Arábie, Eritrea, Předjordánsko/pásmo Gazy, Norsko, Faerské ostrovy, Island, Rusko, Bělorusko, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Srbsko a Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Albánie, Bulharsko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Moldavsko, Ukrajina, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán.

R03

Kolumbie, Ekvádor, Peru, Bolívie, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brazílie, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, Salvador, Nikaragua, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudy, Jihoafrická republika, Austrálie, Nový Zéland, Hongkong SAR, Singapur, A40 vyjma: Nizozemských Antil, Aruby, ostrovů Turks a Caicos, A11 vyjma: Surinamu, Guyany a Madagaskaru.

---

(1)  Postup stanovený v čl. 3 odst. 8 nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 (Úř. věst. L 189, 29.7.2003, s. 12) se použije na licence, o něž bylo požádáno podle uvedeného nařízení, pro následující množství rozdělená podle míst určení:

| místa určení R01: | 0 tun, |
| --- | --- |
| místa určení R02 a R03: | 0 tun, |
| místa určení 021 a 023: | 0 tun, |
| místa určení 066: | 0 tun, |
| místa určení A97: | 0 tun. |

místa určení R01:

0 tun,

místa určení R02 a R03:

0 tun,

místa určení 021 a 023:

0 tun,

místa určení 066:

0 tun,

místa určení A97:

0 tun.

Pozn.: Kódy produktů i kódy míst určení řady „A“ jsou vymezeny v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1), ve znění pozdějších předpisů.

Číselné kódy míst určení jsou vymezeny v nařízení (ES) č. 2081/2003 (Úř. věst. L 313, 28.11.2003, s. 11).

Ostatní místa určení jsou vymezena takto:

| R01 | Švýcarsko, Lichtenštejnsko, samosprávné obce Livigno a Campione d'Italia. |
| --- | --- |
| R02 | Maroko, Alžírsko, Tunisko, Egypt, Izrael, Libanon, Libye, Sýrie, bývalá Španělská Sahara, Jordánsko, Irák, Írán, Jemen, Kuvajt, Spojené arabské emiráty, Omán, Bahrajn, Katar, Saúdská Arábie, Eritrea, Předjordánsko/pásmo Gazy, Norsko, Faerské ostrovy, Island, Rusko, Bělorusko, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Srbsko a Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Albánie, Bulharsko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Moldavsko, Ukrajina, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán. |
| R03 | Kolumbie, Ekvádor, Peru, Bolívie, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brazílie, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, Salvador, Nikaragua, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudy, Jihoafrická republika, Austrálie, Nový Zéland, Hongkong SAR, Singapur, A40 vyjma: Nizozemských Antil, Aruby, ostrovů Turks a Caicos, A11 vyjma: Surinamu, Guyany a Madagaskaru. |

R01

Švýcarsko, Lichtenštejnsko, samosprávné obce Livigno a Campione d'Italia.

R02

Maroko, Alžírsko, Tunisko, Egypt, Izrael, Libanon, Libye, Sýrie, bývalá Španělská Sahara, Jordánsko, Irák, Írán, Jemen, Kuvajt, Spojené arabské emiráty, Omán, Bahrajn, Katar, Saúdská Arábie, Eritrea, Předjordánsko/pásmo Gazy, Norsko, Faerské ostrovy, Island, Rusko, Bělorusko, Bosna a Hercegovina, Chorvatsko, Srbsko a Černá Hora, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Albánie, Bulharsko, Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán, Moldavsko, Ukrajina, Kazachstán, Turkmenistán, Uzbekistán, Tádžikistán, Kyrgyzstán.

R03

Kolumbie, Ekvádor, Peru, Bolívie, Chile, Argentina, Uruguay, Paraguay, Brazílie, Venezuela, Kanada, Mexiko, Guatemala, Honduras, Salvador, Nikaragua, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudy, Jihoafrická republika, Austrálie, Nový Zéland, Hongkong SAR, Singapur, A40 vyjma: Nizozemských Antil, Aruby, ostrovů Turks a Caicos, A11 vyjma: Surinamu, Guyany a Madagaskaru.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/29

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 315/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/20032 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou. |
| --- | --- |

(1)

Dle článku 13 nařízení (ES) č. 1784/20032 může být rozdíl mezi kurzy nebo cenami produktů uvedených v článku 1 uvedeného nařízení na světovém trhu a ve Společenství pokryt vývozní náhradou.

| (2) | Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2). |
| --- | --- |

(2)

Při stanovení náhrad je třeba vzít v úvahu faktory uvedené v článku 1 nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2).

| (3) | Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů. Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Pokud jde o pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku, náhradu použitelnou pro tyto produkty je nutné vypočítat s ohledem na množství obilovin nutné k výrobě uvažovaných produktů. Toto množství byla stanoveno nařízením (ES) č. 1501/95.

| (4) | Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení. |
| --- | --- |

(4)

Situace na světovém trhu nebo specifické požadavky určitých trhů mohou vyvolat potřebu rozlišit náhradu u některých produktů podle jejich země určení.

| (5) | Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit. |
| --- | --- |

(5)

Náhradu je třeba stanovovat jednou měsíčně, přičemž je možné ji mezitím změnit.

| (6) | Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Použití těchto pravidel v současné situaci na trzích s obilovinami, a zejména při kurzech, respektive cenách těchto produktů ve Společenství a na světovém trhu, vede ke stanovení náhrad dle přílohy tohoto nařízení.

| (7) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(7)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vývozní náhrady pro produkty uvedené v čl. 1 písm. a), b) a c) nařízení (ES) č. 1784/2003 s výjimkou sladu, vyvážené v nezměněném stavu, se stanovují dle přílohy tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1431/2003 (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

PŘÍLOHA

nařízení Komise ze dne 24. února 2005, kterým se stanoví vývozní náhrady pro obiloviny a pro pšeničnou nebo žitnou mouku, krupici a krupičku

| Kód produktu | Země určení | Měrná jednotka | Výše náhrad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).







  C01 | : | Všechny třetí země s výjimkou Albánie, Bulharska, Rumunska, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Černé Hory, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Lichtenštejnska a Švýcarska. |

Kód produktu

Země určení

Měrná jednotka

Výše náhrad

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Pozn.: Kódy produktů, jakož i kódy určení série „A“ jsou definovány v nařízení Komise (EHS) č. 3846/87 ve znění pozdějších předpisů (Úř. věst. L 366, 24.12.1987, s. 1).

C01

:

Všechny třetí země s výjimkou Albánie, Bulharska, Rumunska, Chorvatska, Bosny a Hercegoviny, Srbska a Černé Hory, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Lichtenštejnska a Švýcarska.

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/31

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 316/2005

ze dne 24. února 2005

o nabídkách podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ječmene dle nařízení (ES) č. 1757/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1757/2004 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1757/2004 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ječmene do některých třetích zemí.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se Komisi umožňuje rozhodnout se na základě podaných nabídek nevyhovět žádné nabídce. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví určitá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se Komisi umožňuje rozhodnout se na základě podaných nabídek nevyhovět žádné nabídce.

| (3) | Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu. |
| --- | --- |

(3)

Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nabídkám podaným od 18. do 24. února 2005 v rámci nabídkového řízení pro vývozní náhradu pro ječmen dle nařízení (ES) č. 1757/2004 se nevyhovuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 313, 12.10.2004, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/32

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 317/2005

ze dne 24. února 2005

týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení pro vývoz ovsa dle nařízení (ES) č. 1565/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na článek 7,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (2), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 ze dne 3. září 2004 týkající se zvláštního intervenčního opatření pro obiloviny ve Finsku a Švédsku pro hospodářský rok 2004/2005 (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 bylo vyhlášeno veřejné nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýearska. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 1565/2004 bylo vyhlášeno veřejné nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz ovsa produkovaného ve Finsku a Švédsku na export z Finska či Švédska do všech třetích zemí s výjimkou Bulharska, Norska, Rumunska a Švýearska.

| (2) | Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu. |
| --- | --- |

(2)

Na základě kritérií stanovených v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95 se nedoporučuje stanovovat maximální náhradu.

| (3) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(3)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nabídkám podaným v období od 18. února do 24. února 2005 v rámci veřejného nabídkového řízení pro vývozní náhradu pro žito dle nařízení (ES) č. 1565/2004 se nevyhovuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1431/2003 (Úř. věst. L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  Úř. věst. L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/33

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 318/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 115/2005

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 první pododstavec tohoto nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 115/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz pšenici obecné do některých třetích zemí. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 115/2005 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro náhradu pro vývoz pšenici obecné do některých třetích zemí.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1501/95 ze dne 29. června 1995, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 1766/92, pokud jde o poskytování vývozních náhrad pro obiloviny, jakož i opatření, která je třeba přijmout v případě narušení trhu s obilovinami (3), se stanoví, že Komise může na základě podaných nabídek rozhodovat o stanovení maximální vývozní náhrady, přičemž vezme v úvahu kritéria uvedená v článku 1 nařízení (ES) č. 1501/95. V takovém případě je zakázka přidělena těm účastníkům řízení, jejichž nabídka odpovídá maximální náhradě nebo je nižší.

| (3) | Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady. |
| --- | --- |

(3)

Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximální vývozní náhrady.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek podaných od 18. do 24. února 2005 v rámci nabídkového řízení vyhlášeného nařízením (ES) č. 115/2005 se maximální vývozní náhrada pro pšenici obecnou stanovuje na 8,00 EUR/t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 24, 27.1.2005, s. 3.

2

(3)  Úř. věst. L 147, 30.6.1995, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/34

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 319/2005

ze dne 24. února 2005

týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 2275/2004 pro dovoz čiroku

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 2275/2004 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro maximální snížení dovozního cla u čiroku dováženého ze třetích zemí do Španělska. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 2275/2004 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro maximální snížení dovozního cla u čiroku dováženého ze třetích zemí do Španělska.

| (2) | Podle článku 7 nařízení Komise (ES) č. 1839/95 (3) se Komise může rozhodnout, v souladu s postupem stanoveným v článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003, nevyhovět žádné nabídce. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 7 nařízení Komise (ES) č. 1839/95 (3) se Komise může rozhodnout, v souladu s postupem stanoveným v článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003, nevyhovět žádné nabídce.

| (3) | Zejména vzhledem ke kritériím uvedeným v článcích 6 a 7 nařízení (ES) č. 1839/95 se nedoporučuje stanovovat maximální snížení cla. |
| --- | --- |

(3)

Zejména vzhledem ke kritériím uvedeným v článcích 6 a 7 nařízení (ES) č. 1839/95 se nedoporučuje stanovovat maximální snížení cla.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nabídkám podaným v období od 18. února do 24. února 2005 v rámci nabídkového řízení pro snížení dovozního cla dle nařízení (ES) č. 2275/2004 pro čirok se nevyhovuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 32.

2

(3)  Úř. věst. L 177, 28.7.1995, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 320/2005

ze dne 24. února 2005

týkající se nabídek podaných v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 2277/2004 pro dovoz kukuřice

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 2277/2004 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro maximální snížení dovozního cla u kukuřice dovážené ze třetích zemí do Španělska. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 2277/2004 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro maximální snížení dovozního cla u kukuřice dovážené ze třetích zemí do Španělska.

| (2) | Podle článku 7 nařízení Komise (ES) č. 1839/95 (3) se Komise může rozhodnout, v souladu s postupem stanoveným v článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003, o stanovení maximálního snížení dovozního cla. Přitom musí vzít v úvahu zejména kritéria stanovená v článcích 6 a 7 nařízení (ES) č. 1839/95. Zakázka je udělena těm účastníkům nabídkového řízení, jejichž nabídka odpovídá úrovni maximálního snížení nebo je nižší. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 7 nařízení Komise (ES) č. 1839/95 (3) se Komise může rozhodnout, v souladu s postupem stanoveným v článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003, o stanovení maximálního snížení dovozního cla. Přitom musí vzít v úvahu zejména kritéria stanovená v článcích 6 a 7 nařízení (ES) č. 1839/95. Zakázka je udělena těm účastníkům nabídkového řízení, jejichž nabídka odpovídá úrovni maximálního snížení nebo je nižší.

| (3) | Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximálního snížení dovozního cla dle článku 1. |
| --- | --- |

(3)

Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximálního snížení dovozního cla dle článku 1.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek podaných v období od 18. do 24. února 2005 v rámci nabídkového řízení dle nařízení (ES) č. 2277/2004 se maximální snížení dovozního cla u kukuřice stanovuje na 30,99 EUR/t pro maximální celkové množství 139 000 t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 35.

2

(3)  Úř. věst. L 177, 28.7.1995, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/36

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 321/2005

ze dne 24. února 2005,

kterým se stanoví maximální snížení dovozního cla u kukuřice v souvislosti s nabídkovým řízením dle nařízení (ES) č. 2276/2004

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1784/2003 ze dne 29. září 2003 o společné organizaci trhu s obilovinami (1), a zejména na čl. 12 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dle nařízení Komise (ES) č. 2276/2004 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro maximální snížení dovozního cla u kukuřice dovážené z třetích zemí do Portugalska. |
| --- | --- |

(1)

Dle nařízení Komise (ES) č. 2276/2004 (2) bylo vyhlášeno nabídkové řízení pro maximální snížení dovozního cla u kukuřice dovážené z třetích zemí do Portugalska.

| (2) | Podle článku 7 nařízení Komise (ES) č. 1839/95 (3), může Komise rozhodnout, v souladu s postupem stanoveným v článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003, o stanovení maximálního snížení dovozního cla, přičemž musí vzít v úvahu kritéria stanovená ve článcích 6 a 7 nařízení (ES) č. 1839/95. Zakázka je udělena těm účastníkům nabídkového řízení, jejichž nabídka odpovídá maximálnímu snížení dovozního cla, nebo je nižší. |
| --- | --- |

(2)

Podle článku 7 nařízení Komise (ES) č. 1839/95 (3), může Komise rozhodnout, v souladu s postupem stanoveným v článku 25 nařízení (ES) č. 1784/2003, o stanovení maximálního snížení dovozního cla, přičemž musí vzít v úvahu kritéria stanovená ve článcích 6 a 7 nařízení (ES) č. 1839/95. Zakázka je udělena těm účastníkům nabídkového řízení, jejichž nabídka odpovídá maximálnímu snížení dovozního cla, nebo je nižší.

| (3) | Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximálního snížení dovozního cla dle článku 1. |
| --- | --- |

(3)

Použití výše uvedených kritérií v současné situaci na trhu s dotyčnou obilovinou vede ke stanovení maximálního snížení dovozního cla dle článku 1.

| (4) | Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny, |
| --- | --- |

(4)

Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro obiloviny,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V případě nabídek podaných v období od 18. února do 24. února 2005 v rámci nabídkového řízení stanoveného v nařízení (ES) č. 2276/2004 se maximální snížení dovozního cla u kukuřice stanovuje na 31,69 EUR/t pro celkové maximální množství 43 700 t.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 25. února 2005.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Mariann FISCHER BOEL

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  Úř. věst. L 396, 31.12.2004, s. 34.

2

(3)  Úř. věst. L 177, 28.7.1995, s. 4. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 777/2004 (Úř. věst. L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

II Akty, jejichž zveřejnění není povinné

Rada

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/37

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 17. února 2005

o jmenování dvou německých členů a dvou německých náhradníků Výboru regionů

(2005/157/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh německé vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Rady 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů (1). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Rady 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů (1).

| (2) | Uvolnila se dvě místa členů po skončení funkčního období Barbary RICHSTEINOVÉ a Manfreda LENZE, což bylo Radě sděleno dne 12. ledna 2005, uvolnilo se místo náhradníka Výboru regionů po skončení funkčního období Wolfganga KLEINA, což bylo Radě sděleno dne 7. prosince 2004, a uvolnilo se místo náhradníka Výboru regionů po odstoupení Hans-George KLUGEHO, což bylo Radě sděleno dne 21. prosince 2004, |
| --- | --- |

(2)

Uvolnila se dvě místa členů po skončení funkčního období Barbary RICHSTEINOVÉ a Manfreda LENZE, což bylo Radě sděleno dne 12. ledna 2005, uvolnilo se místo náhradníka Výboru regionů po skončení funkčního období Wolfganga KLEINA, což bylo Radě sděleno dne 7. prosince 2004, a uvolnilo se místo náhradníka Výboru regionů po odstoupení Hans-George KLUGEHO, což bylo Radě sděleno dne 21. prosince 2004,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Členy Výboru regionů jsou jmenováni:

| a) | členy: | Gerd HARMS
  Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten
  Staatssekretär in der Staatskanzlei
  jako nástupce Barbary RICHSTEINOVÉ, |
| --- | --- | --- |

a)

členy:

Gerd HARMS

Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und Europaangelegenheiten

Staatssekretär in der Staatskanzlei

jako nástupce Barbary RICHSTEINOVÉ,

| | Barbara RICHSTEINOVÁ
  Abgeordnete des Landtages Brandenburg
  (poslankyně braniborského sněmu)
  jako nástupkyně Manfreda LENZE; |
| --- | --- |

Barbara RICHSTEINOVÁ

Abgeordnete des Landtages Brandenburg

(poslankyně braniborského sněmu)

jako nástupkyně Manfreda LENZE;

| b) | náhradníky: | Markus KARP
  Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur
  jako nástupce Hans-George KLUGEHO, |
| --- | --- | --- |

b)

náhradníky:

Markus KARP

Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur

jako nástupce Hans-George KLUGEHO,

| | Steffen REICHE
  Mitglied des Landtages
  jako nástupce Wolfganga KLEINA |
| --- | --- |

Steffen REICHE

Mitglied des Landtages

jako nástupce Wolfganga KLEINA

na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.

V Bruselu dne 17. února 2005.

Za Radu

J.-C. JUNCKER

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/39

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 17. února 2005

o jmenování španělské náhradnice Výboru regionů

(2005/158/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh španělské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Rady 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů (1). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Rady 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů (1).

| (2) | Po odstoupení Pereho ESTEVEHO i ABADA, které bylo Radě oznámeno dne 19. ledna 2005, se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po odstoupení Pereho ESTEVEHO i ABADA, které bylo Radě oznámeno dne 19. ledna 2005, se uvolnilo místo náhradníka Výboru regionů,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Anna TERRÓNOVÁ i CUSÍOVÁ, Secretaria General del Patronat Catalá Pro Europa – Delegada del Gobierno de la Generalidad de Cataluña en Bruselas, je jmenována náhradnicí Výboru regionů jako nástupkyně Pereho ESTEVEHO i ABADA na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.

V Bruselu dne 17. února 2005.

Za Radu

J.-C. JUNCKER

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/40

---

ROZHODNUTÍ RADY

ze dne 17. února 2005

o jmenování šesti belgických členů a osmi belgických náhradníků Výboru regionů

(2005/159/ES)

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 263 této smlouvy,

s ohledem na návrh belgické vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí Rady 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů (1). |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí Rady 2002/60/ES o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů (1).

| (2) | Po odstoupení Franse RAMONA, člena, které bylo Radě oznámeno dne 8. září 2004 a Jose BEXE, náhradníka, které bylo Radě oznámeno dne 3. února 2005, se uvolnilo místo člena a místo náhradníka Výboru regionů a po skončení funkčního období členů Paula VAN GREMBERGENA (BE), Barta SOMERSE (BE), Stefaana PLATTEAUA (BE), Xaviera DESGAINA (BE) a Hervého HASQUINA (BE), a náhradníků Jacquese TIMMERMANSE (BE), Andrého DENYSE, Josée VERCAMMENOVÉ, Sergeho KUBLY, Rudyho DEMOTTEHO, Jean-Marca NOLLETA a Bernda GENTGESE, které bylo Radě oznámeno dne 24. ledna 2005, se uvolnilo pět míst členů a sedm míst náhradníků Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po odstoupení Franse RAMONA, člena, které bylo Radě oznámeno dne 8. září 2004 a Jose BEXE, náhradníka, které bylo Radě oznámeno dne 3. února 2005, se uvolnilo místo člena a místo náhradníka Výboru regionů a po skončení funkčního období členů Paula VAN GREMBERGENA (BE), Barta SOMERSE (BE), Stefaana PLATTEAUA (BE), Xaviera DESGAINA (BE) a Hervého HASQUINA (BE), a náhradníků Jacquese TIMMERMANSE (BE), Andrého DENYSE, Josée VERCAMMENOVÉ, Sergeho KUBLY, Rudyho DEMOTTEHO, Jean-Marca NOLLETA a Bernda GENTGESE, které bylo Radě oznámeno dne 24. ledna 2005, se uvolnilo pět míst členů a sedm míst náhradníků Výboru regionů,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

Členy Výboru regionů jsou jmenováni

| a) | za členy: | Yves LETERME
  Minister-Prezident van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid
  jako nástupce Franse RAMONA |
| --- | --- | --- |

a)

za členy:

Yves LETERME

Minister-Prezident van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid

jako nástupce Franse RAMONA

| | Bart SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  (na základě jeho nového funkčního období vlámského poslance) |
| --- | --- |

Bart SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

(na základě jeho nového funkčního období vlámského poslance)

| | Fientje MOERMANOVÁ
  Vice-Minister-Prezident van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel
  jako nástupkyně Stefaana PLATTEAUA |
| --- | --- |

Fientje MOERMANOVÁ

Vice-Minister-Prezident van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel

jako nástupkyně Stefaana PLATTEAUA

| | Geert BOURGEOIS
  Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme
  jako nástupce Paula VAN GREMBERGENA |
| --- | --- |

Geert BOURGEOIS

Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, Media en Tourisme

jako nástupce Paula VAN GREMBERGENA

| | Michel LEBRUN
  Député wallon
  jako nástupce Xaviera DESGAINA |
| --- | --- |

Michel LEBRUN

Député wallon

jako nástupce Xaviera DESGAINA

| | Jean-François ISTASSE
  Président du Parlement de la Communauté française
  jako nástupce Hervého HASQUINA; |
| --- | --- |

Jean-François ISTASSE

Président du Parlement de la Communauté française

jako nástupce Hervého HASQUINA;

| b) | za náhradníky: | Johan SAUWENS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  jako nástupce Andrého DENYSE |
| --- | --- | --- |

b)

za náhradníky:

Johan SAUWENS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

jako nástupce Andrého DENYSE

| | Bart CARON
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  jako nástupce Jacquese TIMMERMANSE |
| --- | --- |

Bart CARON

Vlaams Volksvertegenwoordiger

jako nástupce Jacquese TIMMERMANSE

| | Stefaan PLATTEAU
  Burgemeester
  jako nástupce Josée VERCAMMENOVÉ |
| --- | --- |

Stefaan PLATTEAU

Burgemeester

jako nástupce Josée VERCAMMENOVÉ

| | Marie-Dominique SIMONETOVÁ
  Ministre de la Recherche, des Technologies nouvelles et des relations extérieures du Gouvernement wallon
  jako nástupkyně Sergeho KUBLY |
| --- | --- |

Marie-Dominique SIMONETOVÁ

Ministre de la Recherche, des Technologies nouvelles et des relations extérieures du Gouvernement wallon

jako nástupkyně Sergeho KUBLY

| | Maurice BAYENET
  Député au Parlement de la Communauté française
  jako nástupce Jean-Marca NOLLETA |
| --- | --- |

Maurice BAYENET

Député au Parlement de la Communauté française

jako nástupce Jean-Marca NOLLETA

| | Béa DIALLO
  Député au Parlement de la Communauté française
  jako nástupce Rudyho DEMOTTEHO |
| --- | --- |

Béa DIALLO

Député au Parlement de la Communauté française

jako nástupce Rudyho DEMOTTEHO

| | Claude DESAMA
  Bourgmestre de Verviers
  jako nástupce Bernda GENTGESE |
| --- | --- |

Claude DESAMA

Bourgmestre de Verviers

jako nástupce Bernda GENTGESE

| | Jan ROEGIERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  jako nástupce Jose BEXE |
| --- | --- |

Jan ROEGIERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

jako nástupce Jose BEXE

na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2006.

V Bruselu dne 17. února 2005.

Za Radu

J.-C. JUNCKER

předseda

---

(1)  Úř. věst. L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

Komise

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/42

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 27. října 2004,

kterým se schvaluje výměna dopisů mezi Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) a Komisí Evropských společenství týkající se jejich spolupráce v rámci reakce na katastrofy (v případě zároveň prováděných zásahů v zemi postižené katastrofou)

(Text s významem pro EHP)

(2005/160/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 302 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Navázání spolupráce s Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) v oblasti civilní ochrany a humanitárních záležitostí odráží politiku usilující o pevnější vztah a spolupráci se Spojenými národy, jak je zdůrazněno ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvaném „Budování účinného partnerství s OSN v oblasti rozvoje a humanitárních záležitostí“ ze dne 2. května 2001 (1), jakož i ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvaném „Evropská unie a Organizace spojených národů: volba multilateralismu“ ze dne 10. září 2003 (2). |
| --- | --- |

(1)

Navázání spolupráce s Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) v oblasti civilní ochrany a humanitárních záležitostí odráží politiku usilující o pevnější vztah a spolupráci se Spojenými národy, jak je zdůrazněno ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvaném „Budování účinného partnerství s OSN v oblasti rozvoje a humanitárních záležitostí“ ze dne 2. května 2001 (1), jakož i ve sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu nazvaném „Evropská unie a Organizace spojených národů: volba multilateralismu“ ze dne 10. září 2003 (2).

| (2) | Předešlé zkušenosti zdůraznily potřebu vytvořit základní zásady pro další spolupráci a koordinaci mezi UNOCHA (včetně systému reagování na mimořádné situace a koordinačních nástrojů) a Evropskou komisí (v rámci činností mechanismu civilní ochrany Společenství zřízeného rozhodnutím Rady 2001/792/ES, Euratom (3) a činností ECHO – Úřadu pro humanitární pomoc (4), když zároveň poskytují nebo umožňují pomoc zemi postižené přírodní katastrofou nebo katastrofou způsobenou lidmi, přičemž se snaží účinně spolupracovat, maximálně využívat dostupných zdrojů a vyhnout se opakování vynaloženého úsilí. |
| --- | --- |

(2)

Předešlé zkušenosti zdůraznily potřebu vytvořit základní zásady pro další spolupráci a koordinaci mezi UNOCHA (včetně systému reagování na mimořádné situace a koordinačních nástrojů) a Evropskou komisí (v rámci činností mechanismu civilní ochrany Společenství zřízeného rozhodnutím Rady 2001/792/ES, Euratom (3) a činností ECHO – Úřadu pro humanitární pomoc (4), když zároveň poskytují nebo umožňují pomoc zemi postižené přírodní katastrofou nebo katastrofou způsobenou lidmi, přičemž se snaží účinně spolupracovat, maximálně využívat dostupných zdrojů a vyhnout se opakování vynaloženého úsilí.

| (3) | Komise a UNOCHA vyjednaly znění výměny dopisů týkající se jejich spolupráce v rámci reakce na katastrofy (v případě zároveň prováděných zásahů v zemi postižené katastrofou), které je navrhováno ke schválení, |
| --- | --- |

(3)

Komise a UNOCHA vyjednaly znění výměny dopisů týkající se jejich spolupráce v rámci reakce na katastrofy (v případě zároveň prováděných zásahů v zemi postižené katastrofou), které je navrhováno ke schválení,

ROZHODLA TAKTO:

Jediný článek

1.   Schvaluje se výměna dopisů obsažená v příloze, mezi Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) a Komisí Evropských společenství týkající se jejich spolupráce v rámci reakce na katastrofy (v případě zároveň prováděných zásahů v zemi postižené katastrofou).

2.   Člen Komise zodpovědný za životní prostředí a člen Komise zodpovědný za rozvoj a humanitární pomoc, nebo osoby jimi pověřené za tímto účelem, jsou oprávněné podepsat výměnu dopisů jménem Komise Evropských společenství.

V Bruselu dne 27. října 2004.

Za Komisi

Margot WALLSTRÖM

členka Komise

---

(1)  KOM(2001) 231, 2.5.2001.

1

(2)  KOM(2003) 526, 10.9.2003.

2

(3)  Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 7.

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1257/96 (Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 1). Nařízení ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Úř. věst. L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA

Výměna dopisů mezi Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) a Komisí Evropských společenství týkající se jejich spolupráce v rámci reakce na katastrofy (v případě zároveň prováděných zásahů v zemi postižené katastrofou)

Vážený pane,

Evropská komise (Generální ředitelství pro životní prostředí a Úřad pro humanitární pomoc, ECHO) vítá stávající spolupráci mezi Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) a Evropskou komisí v oblasti humanitární pomoci a pomoci při katastrofách.

Organizace spojených národů hraje ústřední úlohu při vedení a koordinaci mezinárodního společenství při poskytování mezinárodní humanitární pomoci v souladu s globálním mandátem Valného shromáždění (v souladu s rezolucí Valného shromáždění 46/182, přílohou a předchozími rezolucemi Valného shromáždění, na něž rezoluce 46/182 odkazuje).

Mechanismus civilní ochrany Společenství odráží společnou vůli usnadnit spolupráci mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy při pomocných zásazích civilní ochrany při katastrofách.

Nedávné sdělení Komise nazvané „Evropská unie a Organizace spojených národů: volba multilateralismu“ (KOM (2003) 526 v konečném znění) zdůrazňuje „důležitost posílit spolupráci s OSN a posílit hlas EU v OSN“, sdělení Komise nazvané „Budování účinného partnerství s OSN v oblasti rozvoje a humanitárních záležitostí“ (KOM (2001) 231 v konečném znění), a obecné zásady EU o dětech v ozbrojených konfliktech přijaté v prosinci 2003 potvrzují význam, který Komise přikládá úzké spolupráci s OSN všeobecně, a hlavně v oblasti reakce na přírodní katastrofy a katastrofy způsobené lidmi. Generální tajemník Organizace spojených národů navíc doporučuje v politickém dokumentu (1) ze dne 8. ledna 2002 určeným předsedovi Evropské komise, aby obě strany pracovaly spolu za účelem podpory role OSN při zajišťování souvislého koordinačního rámce při poskytování humanitární pomoci.

UNOCHA již několik let úzce spolupracuje s ECHO (2), mimo jiné prostřednictvím tzv. „strategického programování dialogu.“ Zřízení mechanismu civilní ochrany Společenství v říjnu 2001 (3) vyžaduje další spolupráci s UNOCHA v oblasti civilní ochrany. Pro oba systémy je důležité, aby v duchu fribourgského procesu (4) jednaly soudržně a doplňovaly se při podpoře postižených zemí a obyvatelstva při katastrofách a mimořádných událostech.

Tato výměna dopisů má za cíl vytvořit základní zásady pro další spolupráci a koordinaci mezi UNOCHA (včetně systému reagování na mimořádné události a koordinačních nástrojů) na jedné straně a Evropskou komisí (v rámci mechanismu civilní ochrany Společenství a ECHO) na straně druhé, když zároveň poskytují nebo umožňují pomoc zemi postižené přírodní katastrofou nebo katastrofou způsobenou lidmi, přičemž se snaží účinně spolupracovat, maximálně využít dostupných zdrojů a vyhnout se opakování vynaloženého úsilí. UNOCHA a Evropská komise zastávají názor, že koordinovaná pomoc nejlépe pomůže obětem katastrof. Proto potvrzují následující:

| 1. | Poskytování ochrany a pomoci svým občanům při katastrofách a mimořádných událostech je základní povinností každého státu. Je-li však potřeba pomoci větší, než může dotčený stát poskytnout, musí být mezinárodní společenství připraveno pomoc poskytnout. |
| --- | --- |

1.

Poskytování ochrany a pomoci svým občanům při katastrofách a mimořádných událostech je základní povinností každého státu. Je-li však potřeba pomoci větší, než může dotčený stát poskytnout, musí být mezinárodní společenství připraveno pomoc poskytnout.

| 2. | Národní a mezinárodní aktiva dostupná pro poskytnutí pomoci při katastrofě jsou omezená a je důležité, aby UNOCHA a Evropská komise plně spolupracovaly za účelem optimalizace jejich využití. |
| --- | --- |

2.

Národní a mezinárodní aktiva dostupná pro poskytnutí pomoci při katastrofě jsou omezená a je důležité, aby UNOCHA a Evropská komise plně spolupracovaly za účelem optimalizace jejich využití.

| 3. | Je třeba učinit praktické kroky za účelem pokračování v impulsu pozitivní spolupráce mezi UNOCHA a Evropskou komisí. Proto si budou obě strany pravidelně vyměňovat informace, udržovat nepřetržitý dialog na politické a provozní úrovni a zaměří se na to, aby se navzájem doplňovaly jejich příslušné vzdělávací a přípravné činnosti, jakož i plánování a poskytování pomoci při katastrofách. |
| --- | --- |

3.

Je třeba učinit praktické kroky za účelem pokračování v impulsu pozitivní spolupráce mezi UNOCHA a Evropskou komisí. Proto si budou obě strany pravidelně vyměňovat informace, udržovat nepřetržitý dialog na politické a provozní úrovni a zaměří se na to, aby se navzájem doplňovaly jejich příslušné vzdělávací a přípravné činnosti, jakož i plánování a poskytování pomoci při katastrofách.

Za tímto účelem se UNOCHA a Evropská komise dohodly na standardních operačních postupech (Standard Operational Procedures, SOPs) přiložených k této výměně dopisů, které budou provádět pro usnadnění účinné koordinace. Standardní operační postupy je možné na základě zkušeností případně dále rozvíjet a/nebo upravovat na technické úrovni.

Tato výměna dopisů neovlivní úlohu přidělenou členskému státu pověřenému předsednictvím Rady Evropské unie podle čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2001/792/ES. Dále neovlivní ujednání o spolupráci a koordinaci, jako například mezi UNOCHA a ECHO, které přesahují aspekty stanovené v přiložených standardních operačních postupech (příloha 2).

Rádi bychom navrhli, aby tento dopis spolu se standardními operačními postupy a dopisem s Vaší odpovědí byly považovány za oboustranný souhlas s výše uvedenými opatřeními.

Margot Wallström

Poul Nielson

---

(1)  Vize partnerství: Spojené národy a Evropská unie v humanitárních záležitostech a rozvoji, New York, prosinec 2001.

1

(2)  Zákonný mandát ECHO vyplývá z nařízení Rady (ES) 1257/96 o humanitární pomoci ze dne 20. června 1996.

2

(3)  Rozhodnutí Rady 2001/792/ES, Euratom ze dne 23. října 2001 o vytvoření mechanismu Společenství na podporu zesílené spolupráce při asistenčních zásazích v oblasti civilní ochrany (Úř. věst. L 297, 15.11.2001, s. 5).

3

(4)  Komuniké a akční rámec fribourgského fóra, Švýcarsko, 15.–16. června 2000.

4

Příloha I Standardní operační postupy pro civilní ochranu

UNOCHA – Mechanismus civilní ochrany Společenství

Společné standardní operační postupy pro koordinaci reakce na katastrofy

I.   Fáze připravenosti (tj. období mezi katastrofami)

UNOCHA a Evropská komise:

| — | budou pracovat podle společně vytvořené a sjednané metodiky a terminologie založené na mezinárodně uznávaných konceptech a zejména konceptech sjednaných v rámci OSN (1). To je zvláště důležité pokud jde o terénní koordinační struktury. |
| --- | --- |

—

budou pracovat podle společně vytvořené a sjednané metodiky a terminologie založené na mezinárodně uznávaných konceptech a zejména konceptech sjednaných v rámci OSN (1). To je zvláště důležité pokud jde o terénní koordinační struktury.

| — | zajistí pravidelnou výměnu informací. Sem patří varování, politické a provozní záležitosti, jakož i pravidelná zasedání a konference. |
| --- | --- |

—

zajistí pravidelnou výměnu informací. Sem patří varování, politické a provozní záležitosti, jakož i pravidelná zasedání a konference.

| — | zajistí vzájemnou účast na školeních, cvičeních a workshopech pro získaní znalostí a přispívání na tyto akce organizované každou stranou a případně provádění společných cvičení. |
| --- | --- |

—

zajistí vzájemnou účast na školeních, cvičeních a workshopech pro získaní znalostí a přispívání na tyto akce organizované každou stranou a případně provádění společných cvičení.

| — | schválí obecný mandát pro hodnotící/koordinační týmy a odborníky. |
| --- | --- |

—

schválí obecný mandát pro hodnotící/koordinační týmy a odborníky.

II.   Fáze reakce – na úrovni správního ústředí

UNOCHA a Evropská komise:

| — | se v případě katastrofy budou navzájem varovat a poskytnou informace o zamýšlené reakci. Když se předpokládá aktivace mechanismu při katastrofách mimo území EU a kde by mohly být použity systémy OSN a EU pro reakci, vymění si Evropská komise a UNOCHA co nejdříve informace o předběžném hodnocení situace, potřebné pomoci a zamýšlené reakci s cílem maximálně využít dostupných zdrojů a zajistit koordinovaný přístup na základě výše uvedených konceptů a rámců. |
| --- | --- |

—

se v případě katastrofy budou navzájem varovat a poskytnou informace o zamýšlené reakci. Když se předpokládá aktivace mechanismu při katastrofách mimo území EU a kde by mohly být použity systémy OSN a EU pro reakci, vymění si Evropská komise a UNOCHA co nejdříve informace o předběžném hodnocení situace, potřebné pomoci a zamýšlené reakci s cílem maximálně využít dostupných zdrojů a zajistit koordinovaný přístup na základě výše uvedených konceptů a rámců.

| — | zajistí během fáze reakce nepřetržitou výměnu informací ohledně těchto záležitostí:






  — | Zprávy o situaci a jejich aktualizace. |
| --- | --- | --- |

—

zajistí během fáze reakce nepřetržitou výměnu informací ohledně těchto záležitostí:

—

Zprávy o situaci a jejich aktualizace.

| — | Určení prioritních potřeb a požadavků na zdroje. |
| --- | --- |

—

Určení prioritních potřeb a požadavků na zdroje.

| — | Plánované a rozvržené použití zdrojů. |
| --- | --- |

—

Plánované a rozvržené použití zdrojů.

| — | Mobilizace zdrojů (včetně modulů podpory) s cílem vyhnout se překrývání a opakování vynaloženého úsilí. |
| --- | --- |

—

Mobilizace zdrojů (včetně modulů podpory) s cílem vyhnout se překrývání a opakování vynaloženého úsilí.

| — | Podrobnosti o dostupných koordinátorech a aktivech. |
| --- | --- |

—

Podrobnosti o dostupných koordinátorech a aktivech.

| — | Případné aktualizace mandátu pro hodnotící/koordinační týmy. |
| --- | --- |

—

Případné aktualizace mandátu pro hodnotící/koordinační týmy.

| — | Informační politika vůči médiím. |
| --- | --- |

—

Informační politika vůči médiím.

III.   Fáze reakce – v terénu:

UNOCHA a Evropská komise zastávají názor, že:

| — | všechny mezinárodní subjekty poskytující pomoc by měly být povzbuzeny ke koordinaci svých činností v „On Site Operations Coordination Centre, OSOCC“ (centrum koordinace činností na místě), aby podpořily vnitrostátní/místní orgány příslušné pro řízení mimořádných událostí. |
| --- | --- |

—

všechny mezinárodní subjekty poskytující pomoc by měly být povzbuzeny ke koordinaci svých činností v „On Site Operations Coordination Centre, OSOCC“ (centrum koordinace činností na místě), aby podpořily vnitrostátní/místní orgány příslušné pro řízení mimořádných událostí.

| — | koordinátoři UNOCHA a Evropské komise budou pomáhat vnitrostátním/místním orgánům příslušným pro řízení mimořádných událostí při koordinaci mezinárodních subjektů poskytujících pomoc podle metod stanovených v zásadách INSARAG. |
| --- | --- |

—

koordinátoři UNOCHA a Evropské komise budou pomáhat vnitrostátním/místním orgánům příslušným pro řízení mimořádných událostí při koordinaci mezinárodních subjektů poskytujících pomoc podle metod stanovených v zásadách INSARAG.

---

(1)  Například obecné zásady „International Search and Rescue Advisory Group (INSARAG) (Mezinárodní poradní skupina pro vyhledávací a záchranné operace)“ a „Zásady pro použití prostředků vojenské a civilní ochrany pro zmírnění následků katastrof“, z května 1994, atd.

Příloha 2 Standardní operační postupy pro humanitární záležitosti

OSN/OCHA – Úřad pro humanitární pomoc ECHO

Společné standardní operační postupy pro koordinaci reakce na katastrofy

1.   I. Fáze připravenosti/rutinní fáze (tj. období mezi katastrofami)

UNOCHA a Evropská komise:

| — | budou pokračovat v probíhajícím strategickém dialogu o přípravě na mimořádné události, aby rozvinuly úzkou spolupráci a tím zlepšily celkovou schopnost reakce na mimořádné události. To zahrnuje provozní i finanční aspekty. |
| --- | --- |

—

budou pokračovat v probíhajícím strategickém dialogu o přípravě na mimořádné události, aby rozvinuly úzkou spolupráci a tím zlepšily celkovou schopnost reakce na mimořádné události. To zahrnuje provozní i finanční aspekty.

| — | zajistí vzájemné začlenění zaměstnanců obou stran do přípravných programů a seminářů organizovaných ECHO a OCHA. |
| --- | --- |

—

zajistí vzájemné začlenění zaměstnanců obou stran do přípravných programů a seminářů organizovaných ECHO a OCHA.

| — | budou případně organizovat cvičení pro získávání znalostí, což by mohlo vést k lepšímu systému spolupráce (Standardní operační postupy). |
| --- | --- |

—

budou případně organizovat cvičení pro získávání znalostí, což by mohlo vést k lepšímu systému spolupráce (Standardní operační postupy).

| — | zajistí pravidelnou výměnu informací o standardních metodách používaných na hodnocení potřeb a koordinaci pomoci s cílem zlepšit jejich soudržnost a konvergenci. |
| --- | --- |

—

zajistí pravidelnou výměnu informací o standardních metodách používaných na hodnocení potřeb a koordinaci pomoci s cílem zlepšit jejich soudržnost a konvergenci.

| — | budou provádět pravidelná společná přezkoumání a aktualizace příslušných systémů řízení mimořádných událostí (Emergency duty systems) (organizace, kontaktní místa, koordinátoři), aby byla kdykoli zajištěna kompatibilita a spojitost. |
| --- | --- |

—

budou provádět pravidelná společná přezkoumání a aktualizace příslušných systémů řízení mimořádných událostí (Emergency duty systems) (organizace, kontaktní místa, koordinátoři), aby byla kdykoli zajištěna kompatibilita a spojitost.

| — | si vymění dokumenty zachycující souvislosti a různé úvahy a inventární rozbory týkající se mimořádných událostí. |
| --- | --- |

—

si vymění dokumenty zachycující souvislosti a různé úvahy a inventární rozbory týkající se mimořádných událostí.

2.   Fáze reakce/mimořádné události

2.1.   Na úrovni správního ústředí

UNOCHA a Evropská komise:

| — | zajistí výměnu informací ohledně vyslání hodnotících týmů na místo mimořádné události (ECHO bude zahrnuto do seznamu elektronické pošty UNDAC pro oznámení stavu pohotovosti (zprávy M1 až M3); zřízení pevných komunikačních/kontaktních míst v terénu a ve správním ústředí, jako např. nouzová schránka elektronické pošty ECHO). |
| --- | --- |

—

zajistí výměnu informací ohledně vyslání hodnotících týmů na místo mimořádné události (ECHO bude zahrnuto do seznamu elektronické pošty UNDAC pro oznámení stavu pohotovosti (zprávy M1 až M3); zřízení pevných komunikačních/kontaktních míst v terénu a ve správním ústředí, jako např. nouzová schránka elektronické pošty ECHO).

| — | zajistí spolupráci mezi ECHO a UNDAC v terénu. |
| --- | --- |

—

zajistí spolupráci mezi ECHO a UNDAC v terénu.

| — | zajistí výměnu zpráv a instrukcí ohledně probíhajících mimořádných událostí (včetně přístupu ECHO do OSOCC). |
| --- | --- |

—

zajistí výměnu zpráv a instrukcí ohledně probíhajících mimořádných událostí (včetně přístupu ECHO do OSOCC).

2.2.   Na úrovni terénu.

UNOCHA a Evropská komise:

| — | usnadní týmům ECHO účast v koordinačním mechanismu zřízeným OCHA/UNDAC. |
| --- | --- |

—

usnadní týmům ECHO účast v koordinačním mechanismu zřízeným OCHA/UNDAC.

| — | zajistí výměnu informací v terénu o zjištěních a probíhajících nebo plánovaných činnostech. |
| --- | --- |

—

zajistí výměnu informací v terénu o zjištěních a probíhajících nebo plánovaných činnostech.

| — | zajistí, v rámci možností, že oba týmy budou sdílet analýzy a návrhy zpráv a poskytovat společná doporučení příslušným správním ústředím. |
| --- | --- |

—

zajistí, v rámci možností, že oba týmy budou sdílet analýzy a návrhy zpráv a poskytovat společná doporučení příslušným správním ústředím.

| — | zajistí, aby ECHO a UNDAC v rámci možností provedly při mimořádné události společné hodnocení a podpořily sdílení informací mezi různými aktéry (zřízením informačních center pro humanitární pomoc, Humanitarian Information Centres, HIC). |
| --- | --- |

—

zajistí, aby ECHO a UNDAC v rámci možností provedly při mimořádné události společné hodnocení a podpořily sdílení informací mezi různými aktéry (zřízením informačních center pro humanitární pomoc, Humanitarian Information Centres, HIC).

| — | budou v rámci možností sdílet nebo zajistí přístup k logistickým zařízením (např. doprava, komunikační prostředky). |
| --- | --- |

—

budou v rámci možností sdílet nebo zajistí přístup k logistickým zařízením (např. doprava, komunikační prostředky).

---

ORGANIZACE SPOJENÝCH NÁRODŮ

28. října 2004

Vážená paní Wallströmová, vážený pane Nielson,

mám tu čest potvrdit, že jsem obdržel Váš dopis ze dne 27. října 2004, ve kterém jste navrhli zavedení strukturovaného dialogu a užší spolupráce mezi Evropskou komisí a Spojenými národy v oblasti reakce na katastrofy, koordinace na místě výskytu a humanitární činnosti.

Je mi potěšením potvrdit souhlas Spojených národů a těším se na brzké setkání s Vámi a Vašimi nástupci, abychom projednali rychlé a účinné uplatnění.

Rád bych využil této příležitosti, abych vyjádřil spokojenost s výsledky diskusí našich úřadů za posledních osmnáct měsíců, které vedly k vypracování znění dohody v duchu základních zásad obsažených v příloze rezoluce Valného shromáždění 46/182. Také bych rád vyjádřil uznání příslušným týmům za vynikající práci a poděkoval za pomoc, kterou jsme obdrželi od tří států, které v tomto období předsedaly Evropské unii.

S úctou,

Jan Egeland

Zástupce generálního tajemníka pro humanitární záležitosti

a koordinátor humanitární pomoci

Členka Komise Margot Wallström

Generální ředitelství pro životní prostředí

Brusel

Člen Komise Poul Nielson

Úřad pro humanitární pomoc (ECHO)

Brusel

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/49

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 24. února 2005

pokud jde o finanční podporu Společenství na rok 2005 některým referenčním laboratořím Společenství v oblasti veterinární medicíny a zdraví spotřebitele (rezidua)

(oznámeno pod číslem K(2005) 392)

(Pouze německé, francouzské, italské a nizozemské znění je závazné)

(2005/161/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí Rady 90/424/EHS ze dne 26. června 1990 o některých výdajích ve veterinární oblasti (1), a zejména na čl. 28 odst. 2 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutí 90/424/EHS stanoví, že Společenství má přispívat k zlepšování účinnosti veterinárních kontrol poskytováním finanční podpory referenčním laboratořím. Podporu Společenství může v souladu s veterinárními předpisy Společenství za určitých podmínek obdržet jakákoli referenční laboratoř takto určená. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutí 90/424/EHS stanoví, že Společenství má přispívat k zlepšování účinnosti veterinárních kontrol poskytováním finanční podpory referenčním laboratořím. Podporu Společenství může v souladu s veterinárními předpisy Společenství za určitých podmínek obdržet jakákoli referenční laboratoř takto určená.

| (2) | Nařízení Komise (ES) č. 156/2004 ze dne 29. ledna 2004 o finanční podpoře Společenství referenčním laboratořím Společenství podle článku 28 rozhodnutí 90/424/EHS (2) stanoví, že finanční příspěvek Společenství je udělen, jsou-li schválené pracovní programy řádně prováděny a příjemci předávají všechny potřebné informace ve stanovených lhůtách. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení Komise (ES) č. 156/2004 ze dne 29. ledna 2004 o finanční podpoře Společenství referenčním laboratořím Společenství podle článku 28 rozhodnutí 90/424/EHS (2) stanoví, že finanční příspěvek Společenství je udělen, jsou-li schválené pracovní programy řádně prováděny a příjemci předávají všechny potřebné informace ve stanovených lhůtách.

| (3) | Komise zhodnotila pracovní programy a odpovídající odhady rozpočtu, které předložily dotčené referenční laboratoře Společenství pro rok 2005. |
| --- | --- |

(3)

Komise zhodnotila pracovní programy a odpovídající odhady rozpočtu, které předložily dotčené referenční laboratoře Společenství pro rok 2005.

| (4) | Finanční podpora by proto měla být udělena určeným referenčním laboratořím Společenství na plnění úkolů a povinností stanovených směrnicí Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS (3). |
| --- | --- |

(4)

Finanční podpora by proto měla být udělena určeným referenčním laboratořím Společenství na plnění úkolů a povinností stanovených směrnicí Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS (3).

| (5) | Dále by měla být poskytnuta podpora na organizování seminářů v oblasti působnosti referenčních laboratoří Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Dále by měla být poskytnuta podpora na organizování seminářů v oblasti působnosti referenčních laboratoří Společenství.

| (6) | V rámci řádného hospodaření s finančními prostředky je při poskytování finanční podpory referenční laboratoři Společenství v Římě třeba zohlednit problémy, které se při její činnosti opakovaně vyskytly. V prosinci 2004 byl v uvedené laboratoři proveden audit s cílem dále prověřit plnění úkolů, povinností a podmínek způsobilosti stanovených právními předpisy Společenství. |
| --- | --- |

(6)

V rámci řádného hospodaření s finančními prostředky je při poskytování finanční podpory referenční laboratoři Společenství v Římě třeba zohlednit problémy, které se při její činnosti opakovaně vyskytly. V prosinci 2004 byl v uvedené laboratoři proveden audit s cílem dále prověřit plnění úkolů, povinností a podmínek způsobilosti stanovených právními předpisy Společenství.

| (7) | Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky (4) jsou veterinární a rostlinolékařská opatření prováděná podle předpisů Společenství financována v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se k tomuto rozhodnutí použijí články 8 a 9 nařízení (ES) č. 1258/1999. |
| --- | --- |

(7)

Podle čl. 3 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1258/1999 ze dne 17. května 1999 o financování společné zemědělské politiky (4) jsou veterinární a rostlinolékařská opatření prováděná podle předpisů Společenství financována v rámci záruční sekce Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu. Pro účely finanční kontroly se k tomuto rozhodnutí použijí články 8 a 9 nařízení (ES) č. 1258/1999.

| (8) | Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(8)

Opatření tohoto rozhodnutí jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Společenství poskytuje finanční podporu Německu na úkoly a povinnosti stanovené v příloze V kapitole 2 směrnice 96/23/ES, prováděné subjektem Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (dříve Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin – BGVV) v Berlíně v Německu, na zjišťování reziduí některých látek.

V období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005 představuje tato finanční podpora nejvýše 420 000 EUR.

2.   K maximální částce uvedené v odstavci 1 poskytuje Společenství Německu navíc finanční podporu na organizaci semináře, který uspořádá referenční laboratoř uvedená v odstavci 1. Tato podpora je nejvýše 30 000 EUR.

Článek 2

1.   Společenství poskytuje finanční podporu Francii na úkoly a povinnosti stanovené v příloze V kapitole 2 směrnice 96/23/ES, prováděné laboratoří Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence Française de Sécurité Sanitaire des aliments (dříve Laboratoire des médicaments vétérinaries – CNEVA-LMV) ve Fougères ve Francii, na zjišťování reziduí některých látek.

V období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005 představuje tato finanční podpora nejvýše 420 000 EUR.

2.   K maximální částce uvedené v odstavci 1 poskytuje Společenství Francii navíc finanční podporu na organizaci semináře, který uspořádá referenční laboratoř uvedená v odstavci 1. Tato podpora je nejvýše 30 000 EUR.

Článek 3

1.   Společenství poskytuje finanční podporu Itálii na úkoly a povinnosti stanovené v příloze V kapitole 2 směrnice 96/23/ES, prováděné subjektem Istituto Superiore di Sanità v Římě v Itálii, na zjišťování reziduí některých látek.

V období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005 představuje tato finanční podpora nejvýše 420 000 EUR.

2.   K maximální částce uvedené v odstavci 1 poskytuje Společenství Itálii navíc finanční podporu na organizaci dvou seminářů, které uspořádá referenční laboratoř uvedená v odstavci 1. Tato podpora je nejvýše 30 000 EUR.

Článek 4

1.   Společenství poskytuje finanční podporu Nizozemsku na úkoly a povinnosti uvedené v příloze V kapitole 2 směrnice 96/23/ES, prováděné subjektem Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM) v Bilthoven v Nizozemsku, na zjišťování reziduí některých látek.

V období ode dne 1. ledna 2005 do dne 31. prosince 2005 představuje tato finanční podpora nejvýše 420 000 EUR.

2.   K maximální částce uvedené v odstavci 1 poskytuje Společenství Nizozemsku navíc finanční podporu na organizaci semináře, který uspořádá referenční laboratoř uvedená v odstavci 1. Tato podpora je nejvýše 30 000 EUR.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo, Francouzské republice, Italské republice a Nizozemskému království.

V Bruselu dne 24. února 2005.

Za Komisi

Markos KYPRIANOU

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 224, 18.8.1990, s. 19. Rozhodnutí naposledy pozměněné směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/99/ES (Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 31).

1

(2)  Úř. věst. L 27, 30.1.2004, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10. Směrnice naposledy pozměněná nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 (Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 103.

4

---

| 25.2.2005 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 52/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 52/51

---

DOPORUČENÍ KOMISE

ze dne 15. února 2005

o úloze nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady a o výborech správní nebo dozorčí rady společností kótovaných na burze

(Text s významem pro EHP)

(2005/162/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na druhou odrážku článku 211 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve sdělení přijatém dne 21. května 2003, představila Komise svůj akční plán „Modernizace práva obchodních společností a zlepšení řízení a správy podniků v Evropské unii – Plán pro postup vpřed“ (1). Hlavní cíle akčního plánu zahrnují posílení práv akcionářů a ochrany zaměstnanců, věřitelů a dalších osob, s nimiž společnosti přicházejí do styku, a to vhodnou úpravou společenstevního práva a pravidel řízení a správy podniků tak, aby vyhovovaly různým kategoriím společností, a posílení efektivnosti a konkurenceschopnosti podniků, se zvláštním důrazem na některé specifické problémy s přeshraničním prvkem. |
| --- | --- |

(1)

Ve sdělení přijatém dne 21. května 2003, představila Komise svůj akční plán „Modernizace práva obchodních společností a zlepšení řízení a správy podniků v Evropské unii – Plán pro postup vpřed“ (1). Hlavní cíle akčního plánu zahrnují posílení práv akcionářů a ochrany zaměstnanců, věřitelů a dalších osob, s nimiž společnosti přicházejí do styku, a to vhodnou úpravou společenstevního práva a pravidel řízení a správy podniků tak, aby vyhovovaly různým kategoriím společností, a posílení efektivnosti a konkurenceschopnosti podniků, se zvláštním důrazem na některé specifické problémy s přeshraničním prvkem.

| (2) | Evropský parlament ve své rezoluci ze dne 21. dubna 2004 tento plán přivítal a vyjádřil silnou podporu pro většinu oznámených podnětů. Evropský parlament vyzval Komisi, aby navrhla pravidla na odstranění a předcházení střetů zájmů a zejména zdůraznil, že je nutno, aby společnosti kótované na burze měly výbor pro audit, mezi jehož funkce by patřila i kontrola nezávislosti, objektivnosti a výkonnosti externích auditorů. |
| --- | --- |

(2)

Evropský parlament ve své rezoluci ze dne 21. dubna 2004 tento plán přivítal a vyjádřil silnou podporu pro většinu oznámených podnětů. Evropský parlament vyzval Komisi, aby navrhla pravidla na odstranění a předcházení střetů zájmů a zejména zdůraznil, že je nutno, aby společnosti kótované na burze měly výbor pro audit, mezi jehož funkce by patřila i kontrola nezávislosti, objektivnosti a výkonnosti externích auditorů.

| (3) | Nevýkonní členové správní rady nebo členové dozorčí rady jsou společnostmi přijímáni za různými účely. Velmi důležitá je zejména jejich úloha dohlížet nad výkonnými členy správní rady nebo členy představenstva a podílet se na řešení situací, při nichž dochází ke střetům zájmů. Pro obnovení důvěry ve finanční trhy je zásadní posílit tuto úlohu. Členské státy by proto měly být vyzvány, aby přijaly příslušná opatření pro společnosti kótované na burze definované jako společnosti, jejichž cenné papíry jsou přijaty pro obchodování na regulovaném trhu ve Společenství. Při provádění tohoto doporučení by členské státy měly vzít v úvahu specifika subjektů kolektivního investování korporačního typu a předcházet zbytečnému nerovnému zacházení s rozličnými typy subjektů kolektivního investování. Pokud jde o subjekty kolektivního investování, které jsou definovány ve směrnici Rady 85/611/EHS z 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (2), stanovuje již uvedená směrnice soubor specifických mechanismů pro řízení a správu podniku. Aby však předešlo zbytečnému nerovnému zacházení s těmi subjekty kolektivního investování korporačního typu, které nepodléhají harmonizaci na úrovni Společenství, měly by vzít členské státy v úvahu, zda a do jaké míry jsou v těchto neharmonizovaných subjektech kolektivního investování uplatňovány stejné mechanismy řízení a správy podniku. |
| --- | --- |

(3)

Nevýkonní členové správní rady nebo členové dozorčí rady jsou společnostmi přijímáni za různými účely. Velmi důležitá je zejména jejich úloha dohlížet nad výkonnými členy správní rady nebo členy představenstva a podílet se na řešení situací, při nichž dochází ke střetům zájmů. Pro obnovení důvěry ve finanční trhy je zásadní posílit tuto úlohu. Členské státy by proto měly být vyzvány, aby přijaly příslušná opatření pro společnosti kótované na burze definované jako společnosti, jejichž cenné papíry jsou přijaty pro obchodování na regulovaném trhu ve Společenství. Při provádění tohoto doporučení by členské státy měly vzít v úvahu specifika subjektů kolektivního investování korporačního typu a předcházet zbytečnému nerovnému zacházení s rozličnými typy subjektů kolektivního investování. Pokud jde o subjekty kolektivního investování, které jsou definovány ve směrnici Rady 85/611/EHS z 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (2), stanovuje již uvedená směrnice soubor specifických mechanismů pro řízení a správu podniku. Aby však předešlo zbytečnému nerovnému zacházení s těmi subjekty kolektivního investování korporačního typu, které nepodléhají harmonizaci na úrovni Společenství, měly by vzít členské státy v úvahu, zda a do jaké míry jsou v těchto neharmonizovaných subjektech kolektivního investování uplatňovány stejné mechanismy řízení a správy podniku.

| (4) | Vzhledem ke složitosti mnoha záležitostí, které je nutno řešit, není přijetí podrobných závazných pravidel nezbytně tou nejlepší a nejúčinnější cestou k dosažení vytčených cílů. Mnoho kodexů pravidel řízení a správy podniků přijatých v členských státech spoléhá na zpřístupnění informací jako prostředku k dodržování předpisů založeném na metodě „dodržujte nebo vysvětlujte“: společnosti jsou vyzývány, aby zpřístupnily údaje, zda dodržují příslušný kodex, a aby vysvětlovaly veškeré závažnější odchylky od něj. Tato metoda umožňuje společnostem reagovat na specifické požadavky daného odvětví a podniku a trhům zase hodnotit předkládaná vysvětlení a zdůvodnění. Pro posílení úlohy nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady je proto žádoucí, aby všechny členské státy byly vyzvány k podniknutí kroků nezbytných pro zavedení souboru pravidel založených na zásadách obsažených v tomto doporučení, kterými se budou na vnitrostátní úrovni řídit společnosti kótované na burze, a to buď pomocí metody „dodržujte nebo vysvětlujte“ nebo na základě právních předpisů. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem ke složitosti mnoha záležitostí, které je nutno řešit, není přijetí podrobných závazných pravidel nezbytně tou nejlepší a nejúčinnější cestou k dosažení vytčených cílů. Mnoho kodexů pravidel řízení a správy podniků přijatých v členských státech spoléhá na zpřístupnění informací jako prostředku k dodržování předpisů založeném na metodě „dodržujte nebo vysvětlujte“: společnosti jsou vyzývány, aby zpřístupnily údaje, zda dodržují příslušný kodex, a aby vysvětlovaly veškeré závažnější odchylky od něj. Tato metoda umožňuje společnostem reagovat na specifické požadavky daného odvětví a podniku a trhům zase hodnotit předkládaná vysvětlení a zdůvodnění. Pro posílení úlohy nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady je proto žádoucí, aby všechny členské státy byly vyzvány k podniknutí kroků nezbytných pro zavedení souboru pravidel založených na zásadách obsažených v tomto doporučení, kterými se budou na vnitrostátní úrovni řídit společnosti kótované na burze, a to buď pomocí metody „dodržujte nebo vysvětlujte“ nebo na základě právních předpisů.

| (5) | Pokud se členské státy rozhodnou uplatnit metodu „dodržujte nebo vysvětlujte“ (což znamená, že se od společností požaduje, aby vysvětlovaly různé aspekty své činnosti odkazem na stanovený soubor doporučení pro osvědčené postupy), měly by mít možnost učinit tak na základě příslušných doporučení vytvořených účastníky trhu. |
| --- | --- |

(5)

Pokud se členské státy rozhodnou uplatnit metodu „dodržujte nebo vysvětlujte“ (což znamená, že se od společností požaduje, aby vysvětlovaly různé aspekty své činnosti odkazem na stanovený soubor doporučení pro osvědčené postupy), měly by mít možnost učinit tak na základě příslušných doporučení vytvořených účastníky trhu.

| (6) | Cílem opatření přijatých členskými státy v souladu s tímto doporučením by mělo být především zlepšování řízení a správy společností kótovaných na burze. Jelikož je tento cíl důležitý pro ochranu jak současných, tak i budoucích investorů ve všech společnostech, které jsou kótované na burze ve Společenství, a to bez ohledu na to, zda jsou takové společnosti zapsané v jednom z členských států nebo nikoli, měla by se tato opatření vztahovat také na společnosti zapsané ve třetích zemích, ale kótované na burze ve Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Cílem opatření přijatých členskými státy v souladu s tímto doporučením by mělo být především zlepšování řízení a správy společností kótovaných na burze. Jelikož je tento cíl důležitý pro ochranu jak současných, tak i budoucích investorů ve všech společnostech, které jsou kótované na burze ve Společenství, a to bez ohledu na to, zda jsou takové společnosti zapsané v jednom z členských států nebo nikoli, měla by se tato opatření vztahovat také na společnosti zapsané ve třetích zemích, ale kótované na burze ve Společenství.

| (7) | Přítomnost nezávislých zástupců ve správní nebo dozorčí radě a/nebo v představenstvu, kteří jsou schopni napadnout rozhodnutí vedení, je obecně považována za prostředek ochrany zájmů akcionářů a dalších zúčastněných subjektů. Ve společnostech s rozptýleným vlastnictvím je prvotním zájmem zajištění odpovědnosti vedení vůči slabým akcionářům. Ve společnostech s majoritními akcionáři se více klade důraz na to, jak zajistit, aby společnost byla vedena způsobem dostatečně zohledňujícím zájmy menšinových akcionářů. Zajištění dostatečné ochrany třetích stran je důležité v obou případech. Činnost vedení, ať je formální struktura orgánů společnosti jakákoli, by proto měla podléhat účinnému a dostatečně nezávislému dozoru. Nezávislost by měla být chápána jako absence jakéhokoli závažného střetu zájmů; v této souvislost by měla být řádná pozornost věnována zejména nebezpečím, která mohou vyplynout ze skutečnosti, že člen orgánu společnosti má těsné vazby s konkurenční společností. |
| --- | --- |

(7)

Přítomnost nezávislých zástupců ve správní nebo dozorčí radě a/nebo v představenstvu, kteří jsou schopni napadnout rozhodnutí vedení, je obecně považována za prostředek ochrany zájmů akcionářů a dalších zúčastněných subjektů. Ve společnostech s rozptýleným vlastnictvím je prvotním zájmem zajištění odpovědnosti vedení vůči slabým akcionářům. Ve společnostech s majoritními akcionáři se více klade důraz na to, jak zajistit, aby společnost byla vedena způsobem dostatečně zohledňujícím zájmy menšinových akcionářů. Zajištění dostatečné ochrany třetích stran je důležité v obou případech. Činnost vedení, ať je formální struktura orgánů společnosti jakákoli, by proto měla podléhat účinnému a dostatečně nezávislému dozoru. Nezávislost by měla být chápána jako absence jakéhokoli závažného střetu zájmů; v této souvislost by měla být řádná pozornost věnována zejména nebezpečím, která mohou vyplynout ze skutečnosti, že člen orgánu společnosti má těsné vazby s konkurenční společností.

| (8) | Pro zajištění toho, že činnost vedení společnosti bude podléhat účinnému a dostatečně nezávislému dozoru, by měl ve správní nebo dozorčí radě zasedat dostatečný počet nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, kteří se nepodílejí na řízení společnosti ani její skupiny a jsou nezávislí v tom, že u nich nedochází ke střetu zájmů. Vzhledem k rozdílnosti právních režimů v různých členských státech, by podíl nezávislých členů správní nebo dozorčí rady neměl být na úrovni Společenství přesně definován. |
| --- | --- |

(8)

Pro zajištění toho, že činnost vedení společnosti bude podléhat účinnému a dostatečně nezávislému dozoru, by měl ve správní nebo dozorčí radě zasedat dostatečný počet nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, kteří se nepodílejí na řízení společnosti ani její skupiny a jsou nezávislí v tom, že u nich nedochází ke střetu zájmů. Vzhledem k rozdílnosti právních režimů v různých členských státech, by podíl nezávislých členů správní nebo dozorčí rady neměl být na úrovni Společenství přesně definován.

| (9) | Dohlížecí úloha nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady je obecně vnímána jako zásadní ve třech oblastech, kde je možnost střetu zájmů zvláště vysoká, zejména když vedení není v takových záležitostech přímo odpovědné akcionářům: jmenování členů správního orgánu, odměňování členů správního orgánu a audit. Je proto vhodné posilovat úlohu nevýkonných členů správní rady a členů dozorčí rady v těchto oblastech a v rámci dozorčích rad a správních rad podporovat vytváření výborů odpovědných jednotlivě za jmenování, odměňování a audit. |
| --- | --- |

(9)

Dohlížecí úloha nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady je obecně vnímána jako zásadní ve třech oblastech, kde je možnost střetu zájmů zvláště vysoká, zejména když vedení není v takových záležitostech přímo odpovědné akcionářům: jmenování členů správního orgánu, odměňování členů správního orgánu a audit. Je proto vhodné posilovat úlohu nevýkonných členů správní rady a členů dozorčí rady v těchto oblastech a v rámci dozorčích rad a správních rad podporovat vytváření výborů odpovědných jednotlivě za jmenování, odměňování a audit.

| (10) | V zásadě, a aniž by byly dotčeny pravomoci valné hromady, pouze správní nebo dozorčí rada jako celek má výhradní statutární pravomoc činit rozhodnutí a jakožto sborový orgán je společně odpovědná za plnění svých povinností. Správní nebo dozorčí rada má pravomoc rozhodovat o počtu a složení výborů, jejichž vytvoření považuje za žádoucí pro zjednodušení své vlastní práce, ale tyto výbory v zásadě nenahrazují správní nebo dozorčí radu jako takovou. Výbory pro jmenování, odměňování či audit by proto obecně měly předkládat doporučení zaměřená na přípravu rozhodnutí, která má správní nebo dozorčí rada přijmout. Avšak správní nebo dozorčí radě by nemělo být předem bráněno přenést část svých rozhodovacích pravomocí na výbory, pokud to považuje za vhodné a pokud je to v souladu s vnitrostátními právními předpisy, ačkoli správní nebo dozorčí rada zůstává plně odpovědná za rozhodnutí přijatá v oblasti její působnosti. |
| --- | --- |

(10)

V zásadě, a aniž by byly dotčeny pravomoci valné hromady, pouze správní nebo dozorčí rada jako celek má výhradní statutární pravomoc činit rozhodnutí a jakožto sborový orgán je společně odpovědná za plnění svých povinností. Správní nebo dozorčí rada má pravomoc rozhodovat o počtu a složení výborů, jejichž vytvoření považuje za žádoucí pro zjednodušení své vlastní práce, ale tyto výbory v zásadě nenahrazují správní nebo dozorčí radu jako takovou. Výbory pro jmenování, odměňování či audit by proto obecně měly předkládat doporučení zaměřená na přípravu rozhodnutí, která má správní nebo dozorčí rada přijmout. Avšak správní nebo dozorčí radě by nemělo být předem bráněno přenést část svých rozhodovacích pravomocí na výbory, pokud to považuje za vhodné a pokud je to v souladu s vnitrostátními právními předpisy, ačkoli správní nebo dozorčí rada zůstává plně odpovědná za rozhodnutí přijatá v oblasti její působnosti.

| (11) | Protože určování kandidátů, kteří mají být přijati na volná místa ve správních orgánech společností jak v monistických tak dualistických systémech vyvolává otázky související s výběrem nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, kteří mají dohlížet na vedení společnosti, nebo se setrváním členů vedení ve funkcích, měl by být výbor pro jmenování složen zejména z nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady. Tak by zůstala ve výboru pro jmenování místa pro nevýkonné členy správní rady nebo členy dozorčí rady, kteří nesplňují kritéria pro nezávislost. Tak by byla rovněž zachována místa pro výkonné členy správní rady či členy představenstva (ve společnostech, v nichž je výbor pro jmenování vytvořen v rámci správního orgánu v monistickém systému a pokud výkonní členové správní rady či členové představenstva netvoří v tomto výboru většinu). |
| --- | --- |

(11)

Protože určování kandidátů, kteří mají být přijati na volná místa ve správních orgánech společností jak v monistických tak dualistických systémech vyvolává otázky související s výběrem nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, kteří mají dohlížet na vedení společnosti, nebo se setrváním členů vedení ve funkcích, měl by být výbor pro jmenování složen zejména z nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady. Tak by zůstala ve výboru pro jmenování místa pro nevýkonné členy správní rady nebo členy dozorčí rady, kteří nesplňují kritéria pro nezávislost. Tak by byla rovněž zachována místa pro výkonné členy správní rady či členy představenstva (ve společnostech, v nichž je výbor pro jmenování vytvořen v rámci správního orgánu v monistickém systému a pokud výkonní členové správní rady či členové představenstva netvoří v tomto výboru většinu).

| (12) | Vzhledem k tomu, že jednotlivé členské státy přistupují k otázce orgánů odpovědných za jmenování a odvolávání členů správního orgánu různě, měla by prvotní úloha výboru pro jmenování vytvořeného v rámci správní nebo dozorčí rady spočívat především v zajištění toho, aby v případech, kdy se správní nebo dozorčí rada podílí na procesu jmenování a odvolávání (na základě pravomoci předkládat návrhy nebo přijímat rozhodnutí vymezené vnitrostátními právními předpisy), byla tato funkce vykonávána co nejobjektivněji a nejprofesionálněji. Výbor pro jmenování by měl tedy správní nebo dozorčí radě především předkládat doporučení týkající se jmenování nebo odvolání členů správního orgánu orgánem příslušným k tomu podle vnitrostátního společenstevního práva. |
| --- | --- |

(12)

Vzhledem k tomu, že jednotlivé členské státy přistupují k otázce orgánů odpovědných za jmenování a odvolávání členů správního orgánu různě, měla by prvotní úloha výboru pro jmenování vytvořeného v rámci správní nebo dozorčí rady spočívat především v zajištění toho, aby v případech, kdy se správní nebo dozorčí rada podílí na procesu jmenování a odvolávání (na základě pravomoci předkládat návrhy nebo přijímat rozhodnutí vymezené vnitrostátními právními předpisy), byla tato funkce vykonávána co nejobjektivněji a nejprofesionálněji. Výbor pro jmenování by měl tedy správní nebo dozorčí radě především předkládat doporučení týkající se jmenování nebo odvolání členů správního orgánu orgánem příslušným k tomu podle vnitrostátního společenstevního práva.

| (13) | V oblasti odměňování se kodexy pravidel řízení a správy podniků přijaté v členských státech zaměřují především na odměňování výkonných členů správní rady nebo členů představenstva, protože možnost zneužití a střetu zájmů je v zásadě soustředěna zde. Mnoho kodexů také připouští, že na úrovni správních orgánů společnosti by měla být věnována určitá pozornost politice odměňování vrcholového vedení společnosti. V neposlední řadě je zvláštní pozornost věnována záležitosti akciových opcí. Vzhledem k tomu, že jednotlivé členské státy přistupují k otázce orgánů odpovědných za stanovení výše odměn pro členy správního orgánu různě, měla by úloha výboru pro odměňování vytvořeného v rámci správní nebo dozorčí rady spočívat především v zajištění toho, aby v případech, kdy se správní nebo dozorčí rada podílí na procesu stanovování výše odměn (na základě pravomoci předkládat návrhy nebo přijímat rozhodnutí vymezené vnitrostátními právními předpisy), byla tato funkce vykonávána co nejobjektivněji a nejprofesionálněji. Výbor pro odměňování by měl tedy správní nebo dozorčí radě především předkládat doporučení týkající se těch otázek odměňování, o kterých bude rozhodnuto orgánem příslušným k tomu podle vnitrostátního společenstevního práva. |
| --- | --- |

(13)

V oblasti odměňování se kodexy pravidel řízení a správy podniků přijaté v členských státech zaměřují především na odměňování výkonných členů správní rady nebo členů představenstva, protože možnost zneužití a střetu zájmů je v zásadě soustředěna zde. Mnoho kodexů také připouští, že na úrovni správních orgánů společnosti by měla být věnována určitá pozornost politice odměňování vrcholového vedení společnosti. V neposlední řadě je zvláštní pozornost věnována záležitosti akciových opcí. Vzhledem k tomu, že jednotlivé členské státy přistupují k otázce orgánů odpovědných za stanovení výše odměn pro členy správního orgánu různě, měla by úloha výboru pro odměňování vytvořeného v rámci správní nebo dozorčí rady spočívat především v zajištění toho, aby v případech, kdy se správní nebo dozorčí rada podílí na procesu stanovování výše odměn (na základě pravomoci předkládat návrhy nebo přijímat rozhodnutí vymezené vnitrostátními právními předpisy), byla tato funkce vykonávána co nejobjektivněji a nejprofesionálněji. Výbor pro odměňování by měl tedy správní nebo dozorčí radě především předkládat doporučení týkající se těch otázek odměňování, o kterých bude rozhodnuto orgánem příslušným k tomu podle vnitrostátního společenstevního práva.

| (14) | Za dva nejdůležitější úkoly správní nebo dozorčí rady se považuje zajištění, aby zprávy týkající se finančních záležitostí společnosti a další související informace šířené společností přinášely přesný a úplný obraz o stavu společnosti, a kontrola postupů stanovených pro hodnocení a řízení rizik. V této souvislosti přisuzuje většina kodexů pravidel řízení a správy podniků hlavní úlohu výboru pro audit, který je nápomocen dozorčí radě nebo správní radě při plnění jejích funkcí. V některých členských státech jsou tyto povinnosti uloženy, zcela nebo částečně, orgánům společnosti mimo správní nebo dozorčí radu. Je proto vhodné stanovit, aby výbor pro audit vytvořený v rámci správní nebo dozorčí rady obecně předkládal správní nebo dozorčí radě doporučení týkající se dotyčných záležitostí a aby takové činnosti mohly být stejně účinně prováděny v rámci jiných struktur mimo správní nebo dozorčí radu. |
| --- | --- |

(14)

Za dva nejdůležitější úkoly správní nebo dozorčí rady se považuje zajištění, aby zprávy týkající se finančních záležitostí společnosti a další související informace šířené společností přinášely přesný a úplný obraz o stavu společnosti, a kontrola postupů stanovených pro hodnocení a řízení rizik. V této souvislosti přisuzuje většina kodexů pravidel řízení a správy podniků hlavní úlohu výboru pro audit, který je nápomocen dozorčí radě nebo správní radě při plnění jejích funkcí. V některých členských státech jsou tyto povinnosti uloženy, zcela nebo částečně, orgánům společnosti mimo správní nebo dozorčí radu. Je proto vhodné stanovit, aby výbor pro audit vytvořený v rámci správní nebo dozorčí rady obecně předkládal správní nebo dozorčí radě doporučení týkající se dotyčných záležitostí a aby takové činnosti mohly být stejně účinně prováděny v rámci jiných struktur mimo správní nebo dozorčí radu.

| (15) | Aby nevýkonní členové správní rady nebo členové dozorčí rady mohli účinně plnit své úkoly, měli by mít odpovídající zázemí a dostatek času na svou práci. Kromě toho by dostatečný počet z nich měl splňovat příslušná kritéria nezávislosti. Před jmenováním nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady by měly být poskytnuty, k této záležitosti odpovídající informace a tyto informace by měly být s dostatečnou pravidelností aktualizovány. |
| --- | --- |

(15)

Aby nevýkonní členové správní rady nebo členové dozorčí rady mohli účinně plnit své úkoly, měli by mít odpovídající zázemí a dostatek času na svou práci. Kromě toho by dostatečný počet z nich měl splňovat příslušná kritéria nezávislosti. Před jmenováním nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady by měly být poskytnuty, k této záležitosti odpovídající informace a tyto informace by měly být s dostatečnou pravidelností aktualizovány.

| (16) | Co se týká odborné způsobilosti členů správního orgánu, trvá většina kodexů pravidel řízení a správy podniků na potřebě mít ve správních orgánech odborně způsobilé osoby, ale na druhé straně uznává, že definice dostatečné odborné způsobilosti by měla být ponechána na samotných společnostech, protože určení takové odborné způsobilosti bude mimo jiné záviset na jejích činnostech, velikosti a prostředí, protože by kritéria odborné způsobilosti měl splňovat daný správní orgán jako celek. Nicméně existuje jedna záležitost, která většinou vzbuzuje zvláštní pozornost, a to potřeba zvláštní způsobilosti členů výboru pro audit, u nichž se určité znalosti považují za nepostradatelné. Proto by si správní nebo dozorčí rada měla sama stanovit potřebné složení výboru pro audit a pravidelně je posuzovat, přičemž by měla věnovat zvláštní pozornost zkušenostem nezbytným pro činnost tohoto výboru. |
| --- | --- |

(16)

Co se týká odborné způsobilosti členů správního orgánu, trvá většina kodexů pravidel řízení a správy podniků na potřebě mít ve správních orgánech odborně způsobilé osoby, ale na druhé straně uznává, že definice dostatečné odborné způsobilosti by měla být ponechána na samotných společnostech, protože určení takové odborné způsobilosti bude mimo jiné záviset na jejích činnostech, velikosti a prostředí, protože by kritéria odborné způsobilosti měl splňovat daný správní orgán jako celek. Nicméně existuje jedna záležitost, která většinou vzbuzuje zvláštní pozornost, a to potřeba zvláštní způsobilosti členů výboru pro audit, u nichž se určité znalosti považují za nepostradatelné. Proto by si správní nebo dozorčí rada měla sama stanovit potřebné složení výboru pro audit a pravidelně je posuzovat, přičemž by měla věnovat zvláštní pozornost zkušenostem nezbytným pro činnost tohoto výboru.

| (17) | V souvislosti s povinnostmi členů správního orgánu, se většina kodexů pravidel řízení a správy podniků snaží zajistit, aby členové správního orgánu věnovali výkonu svých povinností dostatek času. Některé z těchto kodexů omezují počet členství ve správních orgánech jiných společností: funkce předsedy nebo výkonného člena správní rady či člena představenstva jsou obvykle považovány za náročnější než funkce nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, ale přesné počty povolených členství ve správních orgánech společností se značně liší. Avšak angažovanost vyžadovaná od člena správního orgánu se může značně lišit v závislosti na společnosti a jejím prostředí; v takové situaci by se každý člen správního orgánu měl sám usilovat o vyváženost svých různých závazků. |
| --- | --- |

(17)

V souvislosti s povinnostmi členů správního orgánu, se většina kodexů pravidel řízení a správy podniků snaží zajistit, aby členové správního orgánu věnovali výkonu svých povinností dostatek času. Některé z těchto kodexů omezují počet členství ve správních orgánech jiných společností: funkce předsedy nebo výkonného člena správní rady či člena představenstva jsou obvykle považovány za náročnější než funkce nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, ale přesné počty povolených členství ve správních orgánech společností se značně liší. Avšak angažovanost vyžadovaná od člena správního orgánu se může značně lišit v závislosti na společnosti a jejím prostředí; v takové situaci by se každý člen správního orgánu měl sám usilovat o vyváženost svých různých závazků.

| (18) | Kodexy pravidel řízení a správy podniků přijaté v členských státech obecně uznávají potřebu významného podílu nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, tedy takových, u nichž nedochází k závažnému střetu zájmů. Nezávislost se často chápe jako absence blízkých vazeb s vedením, majoritními akcionáři a společností samotnou. Protože neexistuje společné chápání toho, co výraz nezávislost přesně znamená, je vhodné poskytnout obecné prohlášení popisující, co je obecným cílem. Měl by být rovněž upraven (nevyčerpávající) výčet situací zahrnujících vztahy nebo okolnosti, které jsou obvykle považovány za situace, které by mohly vyústit v závažný střet zájmů, ke kterým pak musí členské státy přihlížet při stanovení kritérií, které má správní nebo dozorčí rada používat, na vnitrostátní úrovni. Vymezení toho, co znamená nezávislost, by mělo být v zásadě ponecháno správní nebo dozorčí radě samotné. Když správní nebo dozorčí rada uplatňuje kritéria nezávislosti, měla by zaměřovat spíše na podstatu než na formu. |
| --- | --- |

(18)

Kodexy pravidel řízení a správy podniků přijaté v členských státech obecně uznávají potřebu významného podílu nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, tedy takových, u nichž nedochází k závažnému střetu zájmů. Nezávislost se často chápe jako absence blízkých vazeb s vedením, majoritními akcionáři a společností samotnou. Protože neexistuje společné chápání toho, co výraz nezávislost přesně znamená, je vhodné poskytnout obecné prohlášení popisující, co je obecným cílem. Měl by být rovněž upraven (nevyčerpávající) výčet situací zahrnujících vztahy nebo okolnosti, které jsou obvykle považovány za situace, které by mohly vyústit v závažný střet zájmů, ke kterým pak musí členské státy přihlížet při stanovení kritérií, které má správní nebo dozorčí rada používat, na vnitrostátní úrovni. Vymezení toho, co znamená nezávislost, by mělo být v zásadě ponecháno správní nebo dozorčí radě samotné. Když správní nebo dozorčí rada uplatňuje kritéria nezávislosti, měla by zaměřovat spíše na podstatu než na formu.

| (19) | Vzhledem k důležitosti úlohy připisované nevýkonným členů m správní rady nebo členů dozorčí rady v souvislosti s obnovováním důvěry a obecněji s rozvojem řádných postupů řízení a správy podniků by měly být kroky přijaté v členských státech k provádění tohoto doporučení důkladně sledovány, |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem k důležitosti úlohy připisované nevýkonným členů m správní rady nebo členů dozorčí rady v souvislosti s obnovováním důvěry a obecněji s rozvojem řádných postupů řízení a správy podniků by měly být kroky přijaté v členských státech k provádění tohoto doporučení důkladně sledovány,

DOPORUČUJE:

ODDÍL I

PŮSOBNOST A DEFINICE

1.   Působnost

1.1.   Členské státy jsou vyzývány k podniknutí kroků nezbytných pro přijetí souboru ustanovení na vnitrostátní úrovni týkajících se úlohy nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady a výborů správní nebo dozorčí rady, které mají být zřízeny společnostmi kótovanými na burze, buď formou metody „dodržujte nebo vysvětlujte“ nebo prostřednictvím právních předpisů, a to pomocí nástrojů, které nejlépe vyhovují jejich právnímu prostředí.

Měly by však řádně zvážit specifika subjektů kolektivního investování korporačního typu ve smyslu směrnice Rady 85/611/EHS. Členské státy by také měly vzít v úvahu specifika subjektů kolektivního investování korporačního typu, jejichž činnost uvedenými směrnicemi není upravena a jejichž jediným účelem je investování peněz získaných od investorů do široké škály aktiv a které neusilují o převzetí právní nebo řídící kontroly nad žádným z emitentů jejich základních investic.

1.2.   Pokud se členské státy rozhodnout uplatnit metodu „dodržujte nebo vysvětlujte“, která od společností požaduje, aby vysvětlovaly různé aspekty své činnosti odkazem na soubor uznaných doporučení pro osvědčené postupy, měly by od společností vyžadovat, aby každý rok konkrétně uvedly ta doporučení, která nesplnily (a v případě doporučení, jehož pravidla jsou trvalé povahy, pro jakou část účetního období k takovému neplnění došlo) a důkladně a konkrétně vysvětlit rozsah – a důvody – veškerých závažných neplnění daných doporučení.

1.3.   Při zvažování zásad stanovených v tomto doporučení by členské státy měly vzít v úvahu zejména následující skutečnosti:

1.3.1.   Funkce a charakteristické rysy přidělené členskými státy některému z výborů vytvořených v rámci správní nebo dozorčí rady a navrhovaných v tomto doporučení by měly řádně zohledňovat práva a povinnosti příslušných orgánů společnosti, jak jsou definovány ve vnitrostátní právní úpravě.

1.3.2.   Členským státům by mělo být umožněno, zcela nebo částečně, se rozhodnout mezi vytvořením jakéhokoli výboru v rámci správní nebo dozorčí rady s charakteristickými rysy navrhovanými v tomto doporučení a využitím jiných struktur – stojících mimo správní nebo dozorčí radu – či postupů. Takové struktury nebo postupy, které by byly pro společnosti povinné buď podle vnitrostátního práva, nebo na základě osvědčených postupů doporučených na vnitrostátní úrovni prostřednictvím metody „dodržujte nebo vysvětlujte“, by měly být funkčně rovnocenné a stejně účinné.

1.4.   Co se týká společností kótovaných na burze, které jsou zapsány v jednom z členských států, měl by se soubor předpisů, které mají členské státy zavést, týkat přinejmenším těch společností kótovaných na burze, které jsou zapsané na jejich území.

Co se týká společností kótovaných na burze, které nejsou zapsané v jednom z členských států, měl by se soubor předpisů, které mají členské státy zavést, týkat přinejmenším společností kótovaných na burze s primární kotací na regulovaném trhu na jejich území.

2.   Definice pro účely tohoto doporučení

2.1.   „společnostmi kótovanými na burze“ se rozumí společnosti, jejichž cenné papíry jsou přijaty k obchodování na regulovaném trhu ve smyslu směrnice 2004/39/ES v jednom nebo více členských státech;

2.2.   „členem správního orgánu“ se rozumí jakýkoli člen správního, řídícího nebo dozorčího orgánu společnosti;

2.3.   „výkonným členem správní rady“ se rozumí jakýkoli člen správního orgánu společnosti (v monistickém systému) podílející se na každodenním řízení společnosti;

2.4.   „nevýkonným členem správní rady“ se rozumí jakýkoli člen správního orgánu společnosti (v monistickém systému) kromě výkonného člena správní rady;

2.5.   „členem představenstva“ se rozumí jakýkoli člen řídícího orgánu společnosti (v dualistickém systému);

2.6.   „členem dozorčí rady“ se rozumí jakýkoli člen dozorčího orgánu společnosti (v dualistickém systému).

ODDÍL II

PŘÍTOMNOST A ÚLOHA NEVÝKONNÝCH ČLENŮ SPRÁVNÍ RADY A ČLENŮ DOZORČÍ RADY

3.   Přítomnost nevýkonných členů správní rady a členů dozorčí rady:

3.1.   Ve správních, řídících a dozorčích orgánech by měl zasedat tak vhodně vyvážený počet výkonných členů správní rady či členů představenstva a nevýkonných členů správní rady či členů dozorčí rady, aby ani jednotlivec ani malá skupinka jednotlivců nemohli ovládnout rozhodování těchto orgánů.

3.2.   Současné nebo minulé výkonné povinnosti předsedy správní nebo dozorčí rady by mu neměly překážet v jeho schopnosti provádět objektivní dozor. V orgánu v monistickém systému je jednou z možností, jak toto zajistit, oddělení funkce předsedy a generálního ředitele; v orgánech monistického i dualistického systému je jednou z možností to, že se generální ředitel nestane okamžitě předsedou správní nebo dozorčí rady. V případech, kdy se společnost rozhodne spojit funkci předsedy a generálního ředitele nebo okamžitě jmenovat bývalého generálního ředitele předsedou správní nebo dozorčí rady, měla by toto své rozhodnutí doplnit informacemi o jakýchkoli zárukách přijatých v tomto směru.

4.   Počet nezávislých členů správního orgánu

Do správní nebo dozorčí rady společnosti by měl být zvolen dostatečný počet nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady, který zajistí, že jakékoli zásadní střety zájmů týkající se členů správních orgánů budou řádně vyřešeny.

5.   Organizace ve výborech správních orgánů

Správní orgány by měly být organizovány tak, aby dostatečný počet nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady zastával účinnou roli v těch klíčových oblastech, kde je možnost střetu zájmů obzvláště vysoká. V této souvislosti, pokud není v bodě 7 stanoveno jinak, by měly být s přihlédnutím k příloze I vytvářeny výbory pro jmenování, odměňování a audit v rámci té správní nebo dozorčí rady, která se podle vnitrostátního práva podílí na jmenování, odměňování a auditu.

6.   Postavení výborů vůči správní nebo dozorčí radě

6.1.   Výbory pro jmenování, odměňování a audit by měly předkládat doporučení zaměřená na přípravu rozhodnutí, která má přijmout sama správní nebo dozorčí rada. Prvotním účelem výborů by mělo být zvýšení efektivnosti správní nebo dozorčí rady zajištěním toho, že rozhodnutí budou přijímána po řádném zvážení, a pomoc při organizaci její práce při zajišťování toho, aby při přijímání rozhodnutí nedošlo k závažnému střetu zájmů. Účelem vytvoření výborů není vyjmutí zmíněné záležitosti z působnosti správní nebo dozorčí rady samotné a tato stále zůstává plně odpovědná za rozhodnutí přijatá v oblasti její působnosti.

6.2.   Podmínky výkonu pravomocí jakéhokoli vytvořeného výboru by měly být stanoveny správní nebo dozorčí radou. Pokud je to podle vnitrostátního práva přípustné, muselo by být každé přenesení rozhodovacích pravomocí výslovně uvedeno, řádně popsáno a zcela transparentním způsobem zveřejněno.

7.   Pružnost při vytváření výborů

7.1.   Společnosti by měly zajistit, aby funkce přidělené výboru pro jmenování, odměňování a audit byly vykonávány. Avšak společnosti mohou dle svého uvážení funkce seskupovat a vytvářet méně než tři výbory. V takových situacích by měly společnosti jasně vysvětlit důvody, proč si vybraly alternativní přístup, a jak při vybraném přístupu plní cíle stanovené pro uvedené tři samostatné výbory.

7.2.   Ve společnostech, kde je správní nebo dozorčí rada malá, mohou být funkce přidělené uvedeným třem výborům vykonávány správní nebo dozorčí radou jako celkem za předpokladu, že splňuje požadavky na složení výborů a že je v tomto ohledu poskytován dostatek informací. V takových situacích by se na správní nebo dozorčí radu jako celek měly vztahovat vnitrostátní předpisy týkající se výborů správních orgánů (zejména co se týká jejich úlohy, činnosti a transparentnosti).

8.   Hodnocení správní nebo dozorčí rady

Každý rok by měla správní nebo dozorčí rada provádět hodnocení své činnosti. Toto by mělo zahrnovat hodnocení jejího složení, organizace a činnosti jako skupiny, dále hodnocení způsobilosti a výkonnosti každého jejího člena a každého člena jejích výborů a posouzení, do jaké míry plnila cíle své činnosti, které byly stanoveny.

9.   Transparentnost a komunikace

9.1.   Správní nebo dozorčí rada by měla nejméně jednou ročně zveřejnit (jako součást informací každoročně zveřejňovaných společností ohledně jejího systému pravidel řízení a správy podniků) příslušné informace o její vnitřní organizaci a pravidlech pro její činnosti včetně určení rozsahu zásadních změn uskutečněných na základě jí provedeného sebehodnocení.

9.2.   Správní nebo dozorčí rada by měla zajistit, aby akcionáři byli řádně informováni o různých záležitostech společnosti, jejím strategickém přístupu a zvládání rizik a střetů zájmů. Úloha členů správního orgánu v souvislosti s komunikací a jednáním s akcionáři by měla být jasně vymezena.

ODDÍL III

PROFIL NEVÝKONNÝCH ČLENŮ SPRÁVNÍ RADY A ČLENŮ DOZORČÍ RADY

10.   Jmenování a odvolání

Nevýkonní členové správní rady nebo členové dozorčí rady by měli být jmenováni pro konkrétní období s možností individuálního znovuzvolení, přičemž maximální intervaly budou stanoveny na vnitrostátní úrovni tak, aby umožnily jak nezbytný rozvoj zkušeností, tak i dostatečně časté opětovné potvrzování v jejich funkcích. Mělo by být také možné odvolat je, ale jejich odvolání by nemělo být jednodušší než odvolání výkonných členů správní rady nebo členů představenstva.

11.   Odborná způsobilost

11.1.   Pro udržení vyváženosti odborné způsobilosti svých členů by správní nebo dozorčí rada měla stanovit své požadované složení v souvislosti se strukturou a činností společnosti a pravidelně ho hodnotit. Správní nebo dozorčí rada by měla zajistit, aby byla složena z členů, kteří jako celek, mají požadovanou různost znalostí, schopnosti úsudků a zkušeností pro řádné plnění svých úkolů.

11.2.   Členové výboru pro audit by měli společně mít příslušné aktuální znalosti a zkušenosti v oblasti finančních záležitostí a účetnictvím společností kótovaných na burze odpovídající činnostem dané společnosti.

11.3.   Všem novým členům správní nebo dozorčí rady by měl být nabídnut individuální školicí program, který se v potřebné míře bude týkat povinností souvisejících s výkonem jejich funkce a organizace a činností společnosti. Správní nebo dozorčí rada by měla provádět pravidelný přezkum, aby určila oblasti, kde si členové správního orgánu musí zvýšit své dovednosti a znalosti.

11.4.   Když je navrženo jmenování člena, měly by být zveřejněny jeho konkrétní schopnosti, které jsou důležité pro jeho práci ve správní nebo dozorčí radě. Aby měly trhy a veřejnost možnost zhodnotit, zda je tato odborná způsobilost odpovídající i po určité době, měla by správní nebo dozorčí rada každý rok zveřejňovat profil svého složení a informace o konkrétní způsobilosti jednotlivých členů správního orgánu, které se týkají jejich působení ve správní nebo dozorčí radě.

12.   Povinnosti

12.1.   Každý člen správního orgánu by měl věnovat svým povinnostem nezbytný čas a pozornost a měl by se zavázat omezit počet svých dalších pracovních závazků (zejména členství se správních orgánech jiných společností) do takové míry, aby bylo zajištěno řádné plnění jeho povinností.

12.2.   Když je navrženo jmenování člena správního orgánu, měly by být zveřejněny jeho další důležité pracovní závazky. Správní nebo dozorčí rada nebo představenstvo by měly být informovány o následných změnách. Každý rok by měl správní orgán sbírat údaje o takových závazcích a takové informace pak zveřejňovat ve svých výročních zprávách.

13.   Nezávislost

13.1.   Člen správního orgánu by měl být považován za nezávislého pouze tehdy, nemá-li žádné obchodní, rodinné či jiné vztahy se společností, jejím většinovým akcionářem nebo vedením, které vytvářejí střet zájmů zhoršující jeho úsudek.

13.2.   Celá řada kritérií pro hodnocení nezávislosti členů správních orgánů by měla být přijata na vnitrostátní úrovni s přihlédnutím k pokynům v příloze II, kde je vymezena řada situací zahrnující vztahy a okolnosti, u nichž se obecně má za to, že mohou vyústit v závažný střet zájmů. Určení toho, co nezávislost znamená, je především záležitostí správní nebo dozorčí rady samotné. Správní nebo dozorčí rada může dokonce zvážit, že ačkoli některý člen správního orgánu splňuje všechny podmínky pro nezávislost stanovené na vnitrostátní úrovni, nemůže být považován za nezávislého z důvodu konkrétních okolností týkajících se jeho osoby nebo společnosti, přičemž platí i opak.

13.3.   Měly by být zpřístupněny dostatečné informace o závěrech, k nimž správní nebo dozorčí rada došla při rozhodování, zda by konkrétní člen správního orgánu měl být považován za nezávislého.

13.3.1.   Když je navrženo jmenování nevýkonného člena správní rady nebo člena dozorčí rady, měla by společnost uveřejnit, zda ho považuje za nezávislého; pokud není splněno jedno nebo více z kritérií stanovených na vnitrostátní úrovni pro hodnocení nezávislosti členů správního orgánu, společnost by měla sdělit své důvody, proč tohoto člena správního orgánu přesto považuje za nezávislého. Společnosti by také měly každý rok zpřístupňovat údaje o tom, které členy správního orgánu považují za nezávislé.

13.3.2.   Pokud jedno nebo několik kritérií stanovených na vnitrostátní úrovni pro hodnocení nezávislosti členů správního orgánu není splněno v průběhu roku, měla by společnost sdělit důvody, proč daného člena správního orgánu přesto považuje za nezávislého. Pro zajištění přesnosti informací poskytovaných ohledně nezávislosti členů správního orgánu by společnost měla požadovat, aby nezávislí členové správního orgánu pravidelně potvrzovali svou nezávislost.

ODDÍL IV

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

14.   Další kroky

Členské státy se vyzývají, aby do 30. června 2006 přijaly nezbytná opatření pro podporu uplatňování zásad stanovených v tomto doporučení a aby sdělily Komisi opatření přijatá na základě tohoto doporučení, čímž umožní Komisi důkladně sledovat situaci a na základě sledování zhodnotit potřebu dalších opatření.

15.   Určení

Toto doporučení je určeno členským státům.

V Bruselu dne 15. února 2005.

Za Komisi

Charlie McCREEVY

člen Komise

---

(1)  KOM(2003) 284 v konečném znění.

1

(2)  Úř. věst. L 375, 31.12.1985 s. 3. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2004/39/ES (Úř. věst. L 145, 30.4.2004, s. 1).

2

---

Následující přílohy obsahují další pokyny pro výklad zásad stanovených v tomto doporučení.

---

PŘÍLOHA I

Výbory správní nebo dozorčí rady

1.   SPOLEČNÉ VLASTNOSTI

1.1.   Velikost

Pokud jsou výbory vytvářeny v rámci správní nebo dozorčí rady, měly by být obvykle složeny nejméně ze tří členů. Ve společnostech s malými správními nebo dozorčími radami mohou být výjimečně složeny i ze dvou členů.

1.2.   Složení

O předsednictví a členství ve výborech by mělo být rozhodováno s řádným přihlédnutím k potřebě zajistit, aby složení výborů byla obnovována a aby nedošlo k nepatřičné závislosti na některých osobách.

1.3.   Podmínky výkonu pravomocí

Přesná funkce každého vytvořeného výboru by měla být popsána v podmínkách výkonu pravomocí stanovených správní nebo dozorčí radou.

1.4.   Dostupné zdroje

Společnosti by měly zajistit, aby výborům byly poskytovány dostatečné zdroje pro výkon jejich povinností, což zahrnuje i právo na získání – zejména od zaměstnanců společnosti a osob jednajících jménem společnosti – všech nezbytných informací nebo na vyhledání nezávislého odborného poradenství týkajícího se záležitostí spadajících do jejich působnosti.

1.5.   Účast na schůzích výboru

S cílem zajistit nezávislost a objektivnost výborů, by členové správních orgánů, kteří nejsou členy výborů, měli být obvykle oprávněni navštěvovat schůze výborů pouze na pozvání příslušného výboru. Výbor může pozvat určité odpovědné osoby nebo odborníky k účasti na schůzi výboru nebo může jejich přítomnost vyžadovat.

1.6.   Transparentnost

| 1. | Výbory by měly plnit své povinnosti v rámci stanovených podmínek výkonu pravomocí a zajistit pravidelné podávání zpráv správní nebo dozorčí radě o svých činnostech a výsledcích. |
| --- | --- |

1.

Výbory by měly plnit své povinnosti v rámci stanovených podmínek výkonu pravomocí a zajistit pravidelné podávání zpráv správní nebo dozorčí radě o svých činnostech a výsledcích.

| 2. | Podmínky výkonu pravomocí stanovené pro jakýkoli vytvořený výbor vysvětlující jeho úlohu a, pokud je to možné podle vnitrostátního práva, pravomoc přenesenou na výbor správní nebo dozorčí radou, by měly být zveřejňovány nejméně jednou ročně (jako součást informací každoročně zpřístupňovaných společností o struktuře a metodách řízení a správy podniku). Společnosti by také měly každý rok zveřejňovat prohlášení stávajících výborů o jejich členech, počtu jejich jednání a účasti během daného roku a o jejich hlavních činnostech. Zejména pak výbor pro audit by měl potvrdit, že je spokojen s nezávislostí auditu a stručně popsat kroky, které pro dosažení tohoto závěru podnikl. |
| --- | --- |

2.

Podmínky výkonu pravomocí stanovené pro jakýkoli vytvořený výbor vysvětlující jeho úlohu a, pokud je to možné podle vnitrostátního práva, pravomoc přenesenou na výbor správní nebo dozorčí radou, by měly být zveřejňovány nejméně jednou ročně (jako součást informací každoročně zpřístupňovaných společností o struktuře a metodách řízení a správy podniku). Společnosti by také měly každý rok zveřejňovat prohlášení stávajících výborů o jejich členech, počtu jejich jednání a účasti během daného roku a o jejich hlavních činnostech. Zejména pak výbor pro audit by měl potvrdit, že je spokojen s nezávislostí auditu a stručně popsat kroky, které pro dosažení tohoto závěru podnikl.

| 3. | Předseda každého výboru by měl být schopen komunikovat přímo s akcionáři. Okolnosti, za kterých by měla tato komunikace probíhat, by měly být podrobně vysvětleny v podmínkách výkonu pravomocí výboru. |
| --- | --- |

3.

Předseda každého výboru by měl být schopen komunikovat přímo s akcionáři. Okolnosti, za kterých by měla tato komunikace probíhat, by měly být podrobně vysvětleny v podmínkách výkonu pravomocí výboru.

2.   VÝBOR PRO JMENOVÁNÍ

2.1.   Vytvoření a složení

| 1. | Pokud podle vnitrostátního práva zastává správní nebo dozorčí rada úlohu v procesu jmenování a/nebo odvolávání členů správních orgánů buď tak, že činí rozhodnutí sama, nebo že předkládá návrhy ke zvážení jinému orgánu společnosti, měl by být v rámci správní nebo dozorčí rady vytvořen výbor pro jmenování. |
| --- | --- |

1.

Pokud podle vnitrostátního práva zastává správní nebo dozorčí rada úlohu v procesu jmenování a/nebo odvolávání členů správních orgánů buď tak, že činí rozhodnutí sama, nebo že předkládá návrhy ke zvážení jinému orgánu společnosti, měl by být v rámci správní nebo dozorčí rady vytvořen výbor pro jmenování.

| 2. | Výbor pro jmenování by měl být přinejmenším z větší části složen z nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady. Pokud společnost považuje za vhodné, aby byli ve výboru v menšině zastoupeni i členové nesplňující kritéria nezávislosti, může být členem výboru generální ředitel. |
| --- | --- |

2.

Výbor pro jmenování by měl být přinejmenším z větší části složen z nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady. Pokud společnost považuje za vhodné, aby byli ve výboru v menšině zastoupeni i členové nesplňující kritéria nezávislosti, může být členem výboru generální ředitel.

2.2.   Úloha

| 1. | Výbor pro jmenování by měl přinejmenším:






  — | určovat a doporučovat ke schválení správní nebo dozorčí radě kandidáty na uvolněná místa v radě, když taková vzniknou. Při plnění tohoto úkolu by měl výbor pro jmenování posoudit rovnováhu dovedností, znalostí a zkušeností ve správním orgánu, připravovat popis činností a schopností požadovaných pro konkrétní funkci a odhadovat předpokládaný časový rozsah závazku, |
| --- | --- | --- |

1.

Výbor pro jmenování by měl přinejmenším:

—

určovat a doporučovat ke schválení správní nebo dozorčí radě kandidáty na uvolněná místa v radě, když taková vzniknou. Při plnění tohoto úkolu by měl výbor pro jmenování posoudit rovnováhu dovedností, znalostí a zkušeností ve správním orgánu, připravovat popis činností a schopností požadovaných pro konkrétní funkci a odhadovat předpokládaný časový rozsah závazku,

| — | pravidelně hodnotit strukturu, velikost, složení a činnost orgánu v monistickém nebo dualistickém systému a předkládat správní nebo dozorčí radě doporučení ohledně jakýchkoli změn, |
| --- | --- |

—

pravidelně hodnotit strukturu, velikost, složení a činnost orgánu v monistickém nebo dualistickém systému a předkládat správní nebo dozorčí radě doporučení ohledně jakýchkoli změn,

| — | pravidelně hodnotit dovednosti, znalosti a zkušenosti jednotlivých členů správního orgánu a podávat o tomto hodnocení zprávy správní nebo dozorčí radě, |
| --- | --- |

—

pravidelně hodnotit dovednosti, znalosti a zkušenosti jednotlivých členů správního orgánu a podávat o tomto hodnocení zprávy správní nebo dozorčí radě,

| — | řádně zvažovat otázky týkající se plánování následnictví. |
| --- | --- |

—

řádně zvažovat otázky týkající se plánování následnictví.

| 2. | Kromě toho by měl výbor pro jmenování přezkoumávat politiku správní rady nebo představenstva v otázkách výběru a jmenování vrcholového vedení. |
| --- | --- |

2.

Kromě toho by měl výbor pro jmenování přezkoumávat politiku správní rady nebo představenstva v otázkách výběru a jmenování vrcholového vedení.

2.3.   Činnost

| 1. | Výbor pro jmenování by měl zvažovat návrhy předkládané příslušnými stranami včetně vedení a akcionářů (1). Zejména s generálním ředitelem by měly proběhnout odpovídající konzultace a tento by také měl mít právo předkládat návrhy výboru pro jmenování, zejména pokud se jedná o výkonné členy správní rady či členy představenstva nebo vrcholové vedení. |
| --- | --- |

1.

Výbor pro jmenování by měl zvažovat návrhy předkládané příslušnými stranami včetně vedení a akcionářů (1). Zejména s generálním ředitelem by měly proběhnout odpovídající konzultace a tento by také měl mít právo předkládat návrhy výboru pro jmenování, zejména pokud se jedná o výkonné členy správní rady či členy představenstva nebo vrcholové vedení.

| 2. | Při plnění svých povinností by měl mít výbor pro jmenování možnost používat veškeré druhy zdrojů, které považuje za vhodné, včetně externího poradenství nebo inzerce, a měl by na svou činnost dostávat od společnosti dostatečné finanční prostředky. |
| --- | --- |

2.

Při plnění svých povinností by měl mít výbor pro jmenování možnost používat veškeré druhy zdrojů, které považuje za vhodné, včetně externího poradenství nebo inzerce, a měl by na svou činnost dostávat od společnosti dostatečné finanční prostředky.

3.   VÝBOR PRO ODMĚŇOVÁNÍ

3.1.   Vytvoření a složení

| 1. | Pokud se podle vnitrostátního práva správní nebo dozorčí rada podílí na procesu stanovování odměn členům správního orgánu buď tak, že rozhoduje sama, nebo že předkládá návrhy ke zvážení jinému orgánu společnosti, měl by být v rámci správní nebo dozorčí rady vytvořen výbor pro odměňování. |
| --- | --- |

1.

Pokud se podle vnitrostátního práva správní nebo dozorčí rada podílí na procesu stanovování odměn členům správního orgánu buď tak, že rozhoduje sama, nebo že předkládá návrhy ke zvážení jinému orgánu společnosti, měl by být v rámci správní nebo dozorčí rady vytvořen výbor pro odměňování.

| 2. | Výbor pro odměňování by se měl skládat výhradně z nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady. Přinejmenším většina jeho členů by měla být nezávislá. |
| --- | --- |

2.

Výbor pro odměňování by se měl skládat výhradně z nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady. Přinejmenším většina jeho členů by měla být nezávislá.

3.2.   Úloha

| 1. | Ve vztahu vůči výkonným členům správní rady nebo členům představenstva, by měl výbor přinejmenším:






  — | Předkládat správní nebo dozorčí radě ke schválení návrhy týkající se politiky odměňování výkonných členů správní rady a členů představenstva. Tato politika by se měla týkat všech forem odměňování včetně zejména pevné vyplácené částky, programů odměňování podle výkonu, penzijních systémů a odstupného. Návrhy týkající se programů odměňování v závislosti na výkonu by měly být doplněny doporučeními ohledně souvisejících cílů a kritérií hodnocení s cílem řádně sladit platy výkonných členů správní rady nebo členů představenstva s dlouhodobými zájmy akcionářů a cíli, které pro společnost stanovila správní nebo dozorčí rada. |
| --- | --- | --- |

1.

Ve vztahu vůči výkonným členům správní rady nebo členům představenstva, by měl výbor přinejmenším:

—

Předkládat správní nebo dozorčí radě ke schválení návrhy týkající se politiky odměňování výkonných členů správní rady a členů představenstva. Tato politika by se měla týkat všech forem odměňování včetně zejména pevné vyplácené částky, programů odměňování podle výkonu, penzijních systémů a odstupného. Návrhy týkající se programů odměňování v závislosti na výkonu by měly být doplněny doporučeními ohledně souvisejících cílů a kritérií hodnocení s cílem řádně sladit platy výkonných členů správní rady nebo členů představenstva s dlouhodobými zájmy akcionářů a cíli, které pro společnost stanovila správní nebo dozorčí rada.

| — | Předkládat správní nebo dozorčí radě návrhy ohledně individuálního odměňování výkonných členů správní rady a členů představenstva při zajištění souladu s politikou odměňování přijatou společností a hodnocením práce dotčených členů správní rady. Při této činnosti by měl být výbor řádně informován o celkové výši odměn, které ředitelé obdrželi od jiných společností přidružených k dané skupině. |
| --- | --- |

—

Předkládat správní nebo dozorčí radě návrhy ohledně individuálního odměňování výkonných členů správní rady a členů představenstva při zajištění souladu s politikou odměňování přijatou společností a hodnocením práce dotčených členů správní rady. Při této činnosti by měl být výbor řádně informován o celkové výši odměn, které ředitelé obdrželi od jiných společností přidružených k dané skupině.

| — | Předkládat správní nebo dozorčí radě návrhy ohledně vhodných forem smluv pro výkonné členy správní rady nebo členy představenstva. |
| --- | --- |

—

Předkládat správní nebo dozorčí radě návrhy ohledně vhodných forem smluv pro výkonné členy správní rady nebo členy představenstva.

| — | Napomáhat správní nebo dozorčí radě při dohledu nad postupem, kterým společnost plní stávající ustanovení týkající se zpřístupňování informací o odměňování (zejména uplatňované politiky odměňování a platů jednotlivých členů správního orgánu). |
| --- | --- |

—

Napomáhat správní nebo dozorčí radě při dohledu nad postupem, kterým společnost plní stávající ustanovení týkající se zpřístupňování informací o odměňování (zejména uplatňované politiky odměňování a platů jednotlivých členů správního orgánu).

| 2. | V souvislosti s vrcholovým vedením (jak je definováno správní nebo dozorčí radou) by výbor měl přinejmenším:






  — | předkládat obecná doporučení výkonným členům správní rady nebo členům představenstva ohledně úrovně a struktury odměňování vrcholového vedení, |
| --- | --- | --- |

2.

V souvislosti s vrcholovým vedením (jak je definováno správní nebo dozorčí radou) by výbor měl přinejmenším:

—

předkládat obecná doporučení výkonným členům správní rady nebo členům představenstva ohledně úrovně a struktury odměňování vrcholového vedení,

| — | sledovat úroveň a strukturu odměňování vrcholového vedení na základě odpovídajících informací poskytovaných výkonnými členy správní rady nebo členy představenstva. |
| --- | --- |

—

sledovat úroveň a strukturu odměňování vrcholového vedení na základě odpovídajících informací poskytovaných výkonnými členy správní rady nebo členy představenstva.

| 3. | V souvislosti s akciovými opcemi a jinými podobnými pobídkami, které mohou být nabídnuty členům správního orgánu, řídícím pracovníkům a jiným zaměstnancům, by měl výbor alespoň:






  — | Projednávat obecnou politiku týkající se zavádění takových programů, zejména akciových opcí, a předkládat správní nebo dozorčí radě veškeré související návrhy. |
| --- | --- | --- |

3.

V souvislosti s akciovými opcemi a jinými podobnými pobídkami, které mohou být nabídnuty členům správního orgánu, řídícím pracovníkům a jiným zaměstnancům, by měl výbor alespoň:

—

Projednávat obecnou politiku týkající se zavádění takových programů, zejména akciových opcí, a předkládat správní nebo dozorčí radě veškeré související návrhy.

| — | Přezkoumávat informace týkající se tohoto tématu uvedené ve výroční zprávě a předkládané na shromáždění akcionářů, pokud je takové pořádáno. |
| --- | --- |

—

Přezkoumávat informace týkající se tohoto tématu uvedené ve výroční zprávě a předkládané na shromáždění akcionářů, pokud je takové pořádáno.

| — | Předkládat správní nebo dozorčí radě návrhy týkající se výběru mezi možností úpisu akcií nebo možností nákupu akcií s vysvětlením důvodu své volby a jejích důsledků. |
| --- | --- |

—

Předkládat správní nebo dozorčí radě návrhy týkající se výběru mezi možností úpisu akcií nebo možností nákupu akcií s vysvětlením důvodu své volby a jejích důsledků.

3.3.   Činnost

| 1. | Výbor pro odměňování by měl své názory týkající se odměňování výkonných členů správní rady nebo členů představenstva projednávat minimálně s předsedou a/nebo generálním ředitelem. |
| --- | --- |

1.

Výbor pro odměňování by měl své názory týkající se odměňování výkonných členů správní rady nebo členů představenstva projednávat minimálně s předsedou a/nebo generálním ředitelem.

| 2. | Výbor pro odměňování by měl být schopen využívat služeb poradců s cílem získat nezbytné informace o tržních standardech týkajících se systémů odměňování. Výbor by měl být odpovědný za stanovení kritérií pro výběr, za výběr, jmenování a stanovování pravomocí poradců pro odměňování, kteří výboru radí, a na tyto činnosti by měl od společnosti dostávat odpovídající finanční prostředky. |
| --- | --- |

2.

Výbor pro odměňování by měl být schopen využívat služeb poradců s cílem získat nezbytné informace o tržních standardech týkajících se systémů odměňování. Výbor by měl být odpovědný za stanovení kritérií pro výběr, za výběr, jmenování a stanovování pravomocí poradců pro odměňování, kteří výboru radí, a na tyto činnosti by měl od společnosti dostávat odpovídající finanční prostředky.

4.   VÝBOR PRO AUDIT

4.1.   Složení

Členy výboru pro audit by měli být výhradně nevýkonní členové správní rady nebo členové dozorčí rady. Přinejmenším většina jeho členů by měla být nezávislá.

4.2.   Úloha

| 1. | V souvislosti s vnitřní politikou a vnitřními postupy přijatými společností, by měl výbor pro audit napomáhat správní nebo dozorčí radě přinejmenším:






  — | Při sledování úplnosti a správnosti finančních informací, které společnost poskytuje, zejména tak, že přezkoumává vhodnost a důslednost účetních metod, které používá společnost a celá skupina (včetně kritérií pro konsolidaci účetní závěrky společností ve skupině). |
| --- | --- | --- |

1.

V souvislosti s vnitřní politikou a vnitřními postupy přijatými společností, by měl výbor pro audit napomáhat správní nebo dozorčí radě přinejmenším:

—

Při sledování úplnosti a správnosti finančních informací, které společnost poskytuje, zejména tak, že přezkoumává vhodnost a důslednost účetních metod, které používá společnost a celá skupina (včetně kritérií pro konsolidaci účetní závěrky společností ve skupině).

| — | Přinejmenším jednou za rok při přezkoumávání systémů vnitřní kontroly a řízení rizika s cílem zajistit, aby byla řádně identifikována, řízena a zveřejňována hlavní rizika (včetně těch, která souvisejí s plněním stávajících právních a správních předpisů). |
| --- | --- |

—

Přinejmenším jednou za rok při přezkoumávání systémů vnitřní kontroly a řízení rizika s cílem zajistit, aby byla řádně identifikována, řízena a zveřejňována hlavní rizika (včetně těch, která souvisejí s plněním stávajících právních a správních předpisů).

| — | Při zajišťování výkonnosti interního auditu, zejména prostřednictvím doporučení ohledně výběru, jmenování, opětovného jmenování a odvolávání vedoucího oddělení interního auditu a ohledně rozpočtu takového oddělení a sledování reakce vedení společnosti na zjištění a doporučení tohoto oddělení. Pokud se ve společnosti vnitřní audit nepoužívá, mělo by být nejméně jednou ročně přezkoumáváno, zda ho není třeba. |
| --- | --- |

—

Při zajišťování výkonnosti interního auditu, zejména prostřednictvím doporučení ohledně výběru, jmenování, opětovného jmenování a odvolávání vedoucího oddělení interního auditu a ohledně rozpočtu takového oddělení a sledování reakce vedení společnosti na zjištění a doporučení tohoto oddělení. Pokud se ve společnosti vnitřní audit nepoužívá, mělo by být nejméně jednou ročně přezkoumáváno, zda ho není třeba.

| 2. | V souvislosti s externím auditorem, kterého si společnost najímá, by měl výbor pro kontrolu přinejmenším:






  — | Vydávat doporučení pro správní nebo dozorčí radu v souvislosti s výběrem, jmenováním, opětovným jmenováním a odvoláváním externího auditora orgánem, který je k tomu oprávněn podle vnitrostátního práva, a doporučení týkající se podmínek jeho najmutí. |
| --- | --- | --- |

2.

V souvislosti s externím auditorem, kterého si společnost najímá, by měl výbor pro kontrolu přinejmenším:

—

Vydávat doporučení pro správní nebo dozorčí radu v souvislosti s výběrem, jmenováním, opětovným jmenováním a odvoláváním externího auditora orgánem, který je k tomu oprávněn podle vnitrostátního práva, a doporučení týkající se podmínek jeho najmutí.

| — | Sledovat nezávislost a nestrannost externího auditora, zejména přezkoumávat, zda příslušná auditorská společnost postupuje v souladu s platnými pokyny týkajícími se změny partnerů auditorské společnosti, výši poplatků, které společnost platí, a další související předepsané požadavky. |
| --- | --- |

—

Sledovat nezávislost a nestrannost externího auditora, zejména přezkoumávat, zda příslušná auditorská společnost postupuje v souladu s platnými pokyny týkajícími se změny partnerů auditorské společnosti, výši poplatků, které společnost platí, a další související předepsané požadavky.

| — | S cílem zamezit vzniku jakýchkoli zásadních střetů zájmů, kontrolovat povahu a rozsah neauditorských služeb například tak, že externí auditor uveřejní veškeré poplatky, které společnost a její skupina zaplatily auditorské společnosti a její síti. Výbor by měl stanovit a používat formální postup, kterým určí podle zásad a pokynů uvedených v doporučení Komise 2002/590/ES (2), typy neauditorských služeb a) zakázaných, b) povolených po schválení výborem a c) povolených bez oznámení výboru. |
| --- | --- |

—

S cílem zamezit vzniku jakýchkoli zásadních střetů zájmů, kontrolovat povahu a rozsah neauditorských služeb například tak, že externí auditor uveřejní veškeré poplatky, které společnost a její skupina zaplatily auditorské společnosti a její síti. Výbor by měl stanovit a používat formální postup, kterým určí podle zásad a pokynů uvedených v doporučení Komise 2002/590/ES (2), typy neauditorských služeb a) zakázaných, b) povolených po schválení výborem a c) povolených bez oznámení výboru.

| — | Přezkoumávat účinnost externího auditu a reakce vedení na doporučení uvedená ve zprávě externího auditora. |
| --- | --- |

—

Přezkoumávat účinnost externího auditu a reakce vedení na doporučení uvedená ve zprávě externího auditora.

| — | Prošetřovat záležitosti, které vedly k případnému odstoupení externího auditora a předkládat doporučení týkající se nutných kroků. |
| --- | --- |

—

Prošetřovat záležitosti, které vedly k případnému odstoupení externího auditora a předkládat doporučení týkající se nutných kroků.

4.3.   Činnost

| 1. | Společnost by měla vytvořit školicí program uvedení do funkce pro nové členy výboru pro audit a průběžně a včas i jejich další vhodné následné vzdělávání. Všichni členové výboru by měli mít k dispozici zejména úplné informace týkající se účetních, finančních a provozních zvláštností společnosti. |
| --- | --- |

1.

Společnost by měla vytvořit školicí program uvedení do funkce pro nové členy výboru pro audit a průběžně a včas i jejich další vhodné následné vzdělávání. Všichni členové výboru by měli mít k dispozici zejména úplné informace týkající se účetních, finančních a provozních zvláštností společnosti.

| 2. | Vedení by mělo informovat výbor pro audit o metodách používaných pro zúčtování významných a neobvyklých transakcí v případech, kde může být účetní zpracování provedeno několika způsoby. V této souvislosti by měla být zvláštní pozornost věnována jak existenci, tak i zdůvodnění jakékoli činnosti prováděné společností na offshore územích a/nebo prostřednictvím zvláštních nástrojů. |
| --- | --- |

2.

Vedení by mělo informovat výbor pro audit o metodách používaných pro zúčtování významných a neobvyklých transakcí v případech, kde může být účetní zpracování provedeno několika způsoby. V této souvislosti by měla být zvláštní pozornost věnována jak existenci, tak i zdůvodnění jakékoli činnosti prováděné společností na offshore územích a/nebo prostřednictvím zvláštních nástrojů.

| 3. | Výbor pro audit rozhodne zda, a pokud ano, kdy by generální ředitel nebo předseda představenstva, finanční ředitel (nebo členové vrcholového vedení odpovědní za finance, účetnictví a správu finančních zdrojů), interní auditor a externí auditor měli navštívit jeho schůze. Výbor by měl mít právo setkat se na své přání s jakoukoli osobou bez přítomnosti výkonných členů správní rady nebo členů představenstva. |
| --- | --- |

3.

Výbor pro audit rozhodne zda, a pokud ano, kdy by generální ředitel nebo předseda představenstva, finanční ředitel (nebo členové vrcholového vedení odpovědní za finance, účetnictví a správu finančních zdrojů), interní auditor a externí auditor měli navštívit jeho schůze. Výbor by měl mít právo setkat se na své přání s jakoukoli osobou bez přítomnosti výkonných členů správní rady nebo členů představenstva.

| 4. | Interním a externím auditorům by měl být kromě udržování efektivního pracovního vztahu s vedením zaručen volný přístup ke správní nebo dozorčí radě. V této souvislosti by měl výbor pro audit jednat jako hlavní styčný bod pro interní a externí auditory. |
| --- | --- |

4.

Interním a externím auditorům by měl být kromě udržování efektivního pracovního vztahu s vedením zaručen volný přístup ke správní nebo dozorčí radě. V této souvislosti by měl výbor pro audit jednat jako hlavní styčný bod pro interní a externí auditory.

| 5. | Výbor pro audit by měl být informován o pracovním programu interního auditora a měl by dostávat zprávy nebo pravidelná shrnutí z interních auditů. |
| --- | --- |

5.

Výbor pro audit by měl být informován o pracovním programu interního auditora a měl by dostávat zprávy nebo pravidelná shrnutí z interních auditů.

| 6. | Výbor pro audit by měl být informován o pracovním programu externího auditora a měl by obdržet zprávu od externího auditora s popisem veškerých vztahů mezi nezávislým auditorem a společností a její skupinou. Výbor by měl být včas informován o veškerých záležitostech vyplývajících z auditu. |
| --- | --- |

6.

Výbor pro audit by měl být informován o pracovním programu externího auditora a měl by obdržet zprávu od externího auditora s popisem veškerých vztahů mezi nezávislým auditorem a společností a její skupinou. Výbor by měl být včas informován o veškerých záležitostech vyplývajících z auditu.

| 7. | Výbor pro audit by měl mít možnost získávat rady a pomoc od právních, účetních a jiných poradců mimo společnost, pokud to považuje za nezbytné pro výkon svých povinností, a měl by na tuto činnost dostávat od společnosti dostatečné finanční prostředky. |
| --- | --- |

7.

Výbor pro audit by měl mít možnost získávat rady a pomoc od právních, účetních a jiných poradců mimo společnost, pokud to považuje za nezbytné pro výkon svých povinností, a měl by na tuto činnost dostávat od společnosti dostatečné finanční prostředky.

| 8. | Výbor pro audit by měl přezkoumávat postup, kterým společnost plní stávající předpisy týkající se možnosti zaměstnanců informovat o domnělých nesrovnalostech zásadní povahy ve společnosti prostřednictvím podávání stížností nebo anonymních oznámení obvykle nezávislému členu správního orgánu, a měl by zajistit, aby byly stanoveny postupy pro odpovídající a nezávislé prošetření takových záležitostí a podniknutí následných kroků. |
| --- | --- |

8.

Výbor pro audit by měl přezkoumávat postup, kterým společnost plní stávající předpisy týkající se možnosti zaměstnanců informovat o domnělých nesrovnalostech zásadní povahy ve společnosti prostřednictvím podávání stížností nebo anonymních oznámení obvykle nezávislému členu správního orgánu, a měl by zajistit, aby byly stanoveny postupy pro odpovídající a nezávislé prošetření takových záležitostí a podniknutí následných kroků.

| 9. | Výbor pro audit by měl nejméně každých šest měsíců podávat správní nebo dozorčí radě zprávy o své činnosti, a to v době, kdy se schvalují roční a půlroční výkazy. |
| --- | --- |

9.

Výbor pro audit by měl nejméně každých šest měsíců podávat správní nebo dozorčí radě zprávy o své činnosti, a to v době, kdy se schvalují roční a půlroční výkazy.

---

(1)  Pokud akcionáři předloží výboru pro jmenování návrhy a výbor pro jmenování se rozhodne nedoporučit správní nebo dozorčí radě takto navrhované kandidáty ke schválení, nebrání to akcionářům navrhnout tytéž kandidáty přímo valné hromadě, pokud mají v této souvislosti podle vnitrostátního práva právo předkládat návrhy usnesení.

(2)  Úř. věst. L 191, 19.7.2002, s. 22.

---

PŘÍLOHA II

Profil nezávislých nevýkonných členů správní rady nebo členů dozorčí rady

| 1. | Není možné zcela vyjmenovat veškerá nebezpečí ohrožující nezávislost členů správního orgánu; vztahy a okolnosti, které by se mohly jevit jako důležité pro její stanovení se mohou v jednotlivých členských státech a společnostech jistou měrou lišit a osvědčené postupy se v tomto ohledu během doby vyvíjí. Avšak existuje řada situací, které jsou často považovány za užitečné při rozhodování správní nebo dozorčí rady o nezávislosti nevýkonného člena správní rady nebo člena dozorčí rady, ačkoli je obecně přijímáno, že posouzení nezávislosti konkrétního člena správního orgánu by mělo vycházet spíše z podstaty než z formy. V této souvislosti by měla být na vnitrostátní úrovni přijata řada kritérií, která by používaly správní nebo dozorčí rady. Tato kritéria by měla být vytvořena tak, aby odpovídala situaci v daném státě, a při jejich vytváření by měly být řádně zváženy minimálně následující situace:






  a) | nebýt výkonným členem správní rady nebo členem představenstva společnosti nebo přidružené společnosti a nevykonávat tuto funkci v předchozích pěti letech; |
| --- | --- | --- |

1.

Není možné zcela vyjmenovat veškerá nebezpečí ohrožující nezávislost členů správního orgánu; vztahy a okolnosti, které by se mohly jevit jako důležité pro její stanovení se mohou v jednotlivých členských státech a společnostech jistou měrou lišit a osvědčené postupy se v tomto ohledu během doby vyvíjí. Avšak existuje řada situací, které jsou často považovány za užitečné při rozhodování správní nebo dozorčí rady o nezávislosti nevýkonného člena správní rady nebo člena dozorčí rady, ačkoli je obecně přijímáno, že posouzení nezávislosti konkrétního člena správního orgánu by mělo vycházet spíše z podstaty než z formy. V této souvislosti by měla být na vnitrostátní úrovni přijata řada kritérií, která by používaly správní nebo dozorčí rady. Tato kritéria by měla být vytvořena tak, aby odpovídala situaci v daném státě, a při jejich vytváření by měly být řádně zváženy minimálně následující situace:

a)

nebýt výkonným členem správní rady nebo členem představenstva společnosti nebo přidružené společnosti a nevykonávat tuto funkci v předchozích pěti letech;

| b) | nebýt zaměstnancem společnosti nebo přidružené společnosti a nebýt jím v předchozích třech letech kromě případů, kdy nevýkonný člen správní rady nebo člen dozorčí rady není členem vrcholového vedení a byl do správní nebo dozorčí rady zvolen v rámci systému zastoupení zaměstnanců zajišťujícího odpovídající ochranu proti nespravedlivému propouštění a jiným formám nespravedlivého zacházení; |
| --- | --- |

b)

nebýt zaměstnancem společnosti nebo přidružené společnosti a nebýt jím v předchozích třech letech kromě případů, kdy nevýkonný člen správní rady nebo člen dozorčí rady není členem vrcholového vedení a byl do správní nebo dozorčí rady zvolen v rámci systému zastoupení zaměstnanců zajišťujícího odpovídající ochranu proti nespravedlivému propouštění a jiným formám nespravedlivého zacházení;

| c) | nedostávat a ani v minulosti neobdržet od společnosti nebo přidružené společnosti významnou doplňkovou odměnu, kromě odměn za výkon funkce nevýkonného člena správní rady či člena dozorčí rady. Taková doplňková odměna se týká především účasti na akciové opci společnosti nebo jakéhokoli dalšího programu odměn souvisejících s výkonem; to se netýká přijímání pevně stanovených částek podle důchodového plánu (včetně odložených odměn) za předchozí práci ve společnosti (za předpokladu, že tato odměna není žádným způsobem podmíněna pokračující prací ve společnosti); |
| --- | --- |

c)

nedostávat a ani v minulosti neobdržet od společnosti nebo přidružené společnosti významnou doplňkovou odměnu, kromě odměn za výkon funkce nevýkonného člena správní rady či člena dozorčí rady. Taková doplňková odměna se týká především účasti na akciové opci společnosti nebo jakéhokoli dalšího programu odměn souvisejících s výkonem; to se netýká přijímání pevně stanovených částek podle důchodového plánu (včetně odložených odměn) za předchozí práci ve společnosti (za předpokladu, že tato odměna není žádným způsobem podmíněna pokračující prací ve společnosti);

| d) | nebýt většinovým akcionářem ani ho žádným způsobem nezastupovat (pojem většinový je vymezen odkazem na případy uvedené v čl. odst. 1 směrnice Rady 83/349/EHS (1)); |
| --- | --- |

d)

nebýt většinovým akcionářem ani ho žádným způsobem nezastupovat (pojem většinový je vymezen odkazem na případy uvedené v čl. odst. 1 směrnice Rady 83/349/EHS (1));

| e) | nemít v současné době ani v průběhu předešlého roku významný obchodní vztah se společností nebo přidruženou společností, a to ani přímo, ani jako partner, akcionář, člen správního orgánu nebo řídící pracovník orgánu, který takový vztah má. Obchodní vztahy se týkají i postavení významného dodavatele zboží nebo služeb (včetně finančních, právních nebo poradenských služeb), významného zákazníka nebo organizací, které od společnosti nebo skupiny, které je společnost členem, dostávají významné příspěvky; |
| --- | --- |

e)

nemít v současné době ani v průběhu předešlého roku významný obchodní vztah se společností nebo přidruženou společností, a to ani přímo, ani jako partner, akcionář, člen správního orgánu nebo řídící pracovník orgánu, který takový vztah má. Obchodní vztahy se týkají i postavení významného dodavatele zboží nebo služeb (včetně finančních, právních nebo poradenských služeb), významného zákazníka nebo organizací, které od společnosti nebo skupiny, které je společnost členem, dostávají významné příspěvky;

| f) | nebýt v současné době ani během předchozích tří let partnerem nebo zaměstnancem současného nebo bývalého externího auditora společnosti nebo přidružené společnosti; |
| --- | --- |

f)

nebýt v současné době ani během předchozích tří let partnerem nebo zaměstnancem současného nebo bývalého externího auditora společnosti nebo přidružené společnosti;

| g) | nebýt výkonným členem správní rady ani členem představenstva v jiné společnosti, ve které je nevýkonným členem správní rady nebo členem dozorčí rady výkonný člen správní rady nebo člen představenstva dotčené společnosti, a nesmí mít žádné jiné významné vazby s výkonnými členy správní rady dotčené společnosti prostřednictvím účasti v jiných společnostech nebo orgánech; |
| --- | --- |

g)

nebýt výkonným členem správní rady ani členem představenstva v jiné společnosti, ve které je nevýkonným členem správní rady nebo členem dozorčí rady výkonný člen správní rady nebo člen představenstva dotčené společnosti, a nesmí mít žádné jiné významné vazby s výkonnými členy správní rady dotčené společnosti prostřednictvím účasti v jiných společnostech nebo orgánech;

| h) | nezasedat ve správní nebo dozorčí radě ve funkci nevýkonného člena správní rady nebo člena dozorčí rady již po dobu delší než tři období (nebo případně po dobu delší než 12 let, pokud vnitrostátní právo stanovuje velmi krátké normální funkční období); |
| --- | --- |

h)

nezasedat ve správní nebo dozorčí radě ve funkci nevýkonného člena správní rady nebo člena dozorčí rady již po dobu delší než tři období (nebo případně po dobu delší než 12 let, pokud vnitrostátní právo stanovuje velmi krátké normální funkční období);

| i) | nesmí být blízkým příbuzným výkonného člena správní rady, ani člena představenstva, ani osob ve funkcích a postaveních uvedených v bodech a) až h). |
| --- | --- |

i)

nesmí být blízkým příbuzným výkonného člena správní rady, ani člena představenstva, ani osob ve funkcích a postaveních uvedených v bodech a) až h).

| 2. | Nezávislý člen správního orgánu se zavazuje a) udržovat při provádění rozborů, při přijímání rozhodnutí a při své činnosti za všech okolností svou nezávislost, b) nevyžadovat ani nepřijímat žádné nepřiměřené výhody, které lze považovat za výhody ohrožující jeho nezávislost a c) jasně vyjadřovat svůj nesouhlas v případě zjištění, že rozhodnutí správní nebo dozorčí rady by mohlo společnost poškodit. Pokud správní nebo dozorčí rada přijala rozhodnutí, k nimž má nezávislý nevýkonný člen správní rady či člen dozorčí rady zásadní výhrady, měl by z této situace vyvodit veškeré patřičné důsledky. Pokud by se rozhodl ze své funkce odstoupit, měl by vysvětlit své důvody v dopise správnímu orgánu nebo výboru pro audit a případně také příslušnému orgánu mimo společnost. |
| --- | --- |

2.

Nezávislý člen správního orgánu se zavazuje a) udržovat při provádění rozborů, při přijímání rozhodnutí a při své činnosti za všech okolností svou nezávislost, b) nevyžadovat ani nepřijímat žádné nepřiměřené výhody, které lze považovat za výhody ohrožující jeho nezávislost a c) jasně vyjadřovat svůj nesouhlas v případě zjištění, že rozhodnutí správní nebo dozorčí rady by mohlo společnost poškodit. Pokud správní nebo dozorčí rada přijala rozhodnutí, k nimž má nezávislý nevýkonný člen správní rady či člen dozorčí rady zásadní výhrady, měl by z této situace vyvodit veškeré patřičné důsledky. Pokud by se rozhodl ze své funkce odstoupit, měl by vysvětlit své důvody v dopise správnímu orgánu nebo výboru pro audit a případně také příslušnému orgánu mimo společnost.

---

(1)  Úř. věst. L 193, 18.7.1983, s. 1. Směrnice naposledy pozměněná směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/51/ES (Úř. věst. L 178, 17.7.2003, s. 16).

---