# Az Európai Unió L 390/2004

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 390 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 47. évfolyam2004. december 31. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 390

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

47. évfolyam2004. december 31.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2239/2004/EK határozata (2004. november 17.) a Közösségnek az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézetben való részvételéről szóló 1999/784/EK tanácsi határozat módosításáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2240/2004/EK rendelete (2004. december 15.) a demokrácia és jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának általános céljaihoz hozzájáruló fejlesztési együttműködési műveletek megvalósításával szembeni követelmények meghatározásáról szóló 975/1999/EK tanácsi rendelet módosításáról | 3 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (2004. december 15.) a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) | 6 |
| | * | A Tanács 2242/2004/EK rendelete (2004. december 22.) a demokrácia és jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának általános célját harmadik országokban elősegítő, a fejlesztési együttműködési műveleteken kívüli közösségi műveletek végrehajtására vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 976/1999/EK rendelet módosításáról | 21 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2004/108/EK irányelve (2004. december 15.) az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 89/336/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 24 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról | 38 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2239/2004/EK határozata (2004. november 17.) a Közösségnek az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézetben való részvételéről szóló 1999/784/EK tanácsi határozat módosításáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2240/2004/EK rendelete (2004. december 15.) a demokrácia és jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának általános céljaihoz hozzájáruló fejlesztési együttműködési műveletek megvalósításával szembeni követelmények meghatározásáról szóló 975/1999/EK tanácsi rendelet módosításáról

3

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2241/2004/EK határozata (2004. december 15.) a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass)

6

*

A Tanács 2242/2004/EK rendelete (2004. december 22.) a demokrácia és jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának általános célját harmadik országokban elősegítő, a fejlesztési együttműködési műveleteken kívüli közösségi műveletek végrehajtására vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 976/1999/EK rendelet módosításáról

21

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/108/EK irányelve (2004. december 15.) az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 89/336/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

24

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 31.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 390/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 390/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2239/2004/EK HATÁROZATA

(2004. november 17.)

a Közösségnek az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézetben való részvételéről szóló 1999/784/EK tanácsi határozat módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 157. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva (3),

mivel:

| (1) | Az 1999/784/EK határozatban (4) a Tanács úgy határozott, hogy a Közösség az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet (a továbbiakban: „Megfigyelő Intézet”) tevékenységének támogatása érdekében annak tagjává válik. Az információknak az ipar, különösen a kis- és középvállalkozások részére történő átadásával és a piac jobb áttekinthetőségének elősegítésével a Megfigyelő Intézet hozzájárul a Közösség audiovizuális ipara versenyképességének javításához. |
| --- | --- |

(1)

Az 1999/784/EK határozatban (4) a Tanács úgy határozott, hogy a Közösség az Európai Audiovizuális Megfigyelő Intézet (a továbbiakban: „Megfigyelő Intézet”) tevékenységének támogatása érdekében annak tagjává válik. Az információknak az ipar, különösen a kis- és középvállalkozások részére történő átadásával és a piac jobb áttekinthetőségének elősegítésével a Megfigyelő Intézet hozzájárul a Közösség audiovizuális ipara versenyképességének javításához.

| (2) | A multimédia és az új technológiák egyre jelentősebb szerepet töltenek be az audiovizuális ágazatban. A Megfigyelő Intézet abban az esetben tudja e fontos szerepét továbbra is betölteni, amennyiben ezen új fejlesztések nyomon követése érdekében kapacitását kellő időben megnövelik. |
| --- | --- |

(2)

A multimédia és az új technológiák egyre jelentősebb szerepet töltenek be az audiovizuális ágazatban. A Megfigyelő Intézet abban az esetben tudja e fontos szerepét továbbra is betölteni, amennyiben ezen új fejlesztések nyomon követése érdekében kapacitását kellő időben megnövelik.

| (3) | Annak ellenére, hogy a Szerződés meghatározza a személyek, az áruk és a szolgáltatások szabad mozgását, az adó- és munkajog területére irányuló nemzeti szabályozások közötti számos eltérésre vonatkozó információ hiánya továbbra is akadályt jelent az audiovizuális áruk és szolgáltatások szabad mozgása terén. Az adó- és munkajog, a szerzői jog és a fogyasztóvédelmi jog területére irányuló szakértelem és rendszeres információ összegyűjtésével, illetve továbbadásával a Megfigyelő Intézet ebben pozitív közreműködést nyújthatna. |
| --- | --- |

(3)

Annak ellenére, hogy a Szerződés meghatározza a személyek, az áruk és a szolgáltatások szabad mozgását, az adó- és munkajog területére irányuló nemzeti szabályozások közötti számos eltérésre vonatkozó információ hiánya továbbra is akadályt jelent az audiovizuális áruk és szolgáltatások szabad mozgása terén. Az adó- és munkajog, a szerzői jog és a fogyasztóvédelmi jog területére irányuló szakértelem és rendszeres információ összegyűjtésével, illetve továbbadásával a Megfigyelő Intézet ebben pozitív közreműködést nyújthatna.

| (4) | A határok nélküli televízióról szóló, 2003. szeptember 4-i európai parlamenti állásfoglalásra hivatkozva – amely előírta a fogyatékossággal élő személyek számára is elérhető digitális televízió kialakításáról szóló éves teljesítményértékelő jelentést – a Megfigyelő Intézetet éves adatgyűjtésre kell felkérni az Európai Unió, illetve az Európa Tanács minden tagállamában megtalálható, a fogyatékossággal élő személyeket segítő olyan televíziós szolgáltatások szintjére vonatkozóan, mint például a feliratozás, a hangalámondás és jeltolmácsolás. |
| --- | --- |

(4)

A határok nélküli televízióról szóló, 2003. szeptember 4-i európai parlamenti állásfoglalásra hivatkozva – amely előírta a fogyatékossággal élő személyek számára is elérhető digitális televízió kialakításáról szóló éves teljesítményértékelő jelentést – a Megfigyelő Intézetet éves adatgyűjtésre kell felkérni az Európai Unió, illetve az Európa Tanács minden tagállamában megtalálható, a fogyatékossággal élő személyeket segítő olyan televíziós szolgáltatások szintjére vonatkozóan, mint például a feliratozás, a hangalámondás és jeltolmácsolás.

| (5) | A Megfigyelő Intézet tevékenységének támogatása szempontjából a Közösség részvétele hatékonynak bizonyult. |
| --- | --- |

(5)

A Megfigyelő Intézet tevékenységének támogatása szempontjából a Közösség részvétele hatékonynak bizonyult.

| (6) | A Megfigyelő Intézet 2006-tól kezdődő jövőbeni tevékenységére vonatkozó iránymutatások elfogadásához szükséges időszak alatt a Közösség további részvétele indokolt. |
| --- | --- |

(6)

A Megfigyelő Intézet 2006-tól kezdődő jövőbeni tevékenységére vonatkozó iránymutatások elfogadásához szükséges időszak alatt a Közösség további részvétele indokolt.

| (7) | Az 1999/748/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Az 1999/748/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

Az 1999/784/EK határozat 5. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

Ezt a határozatot az elfogadásának évét követő hetedik év utolsó hónapjának utolsó napjáig kell alkalmazni.”

Kelt Brüsszelben, 2004. november 17-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

A. NICOLAÏ

---

(1)  HL C 98., 2004.4.23., 34. o..

1

(2)  HL C 241., 2004.9.28., 15. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2004. április 21-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2004. október 25-i határozata.

3

(4)  HL L 307., 1999.12.2., 61. o.

4

---

| 31.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 390/3 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 390/3

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2240/2004/EK RENDELETE

(2004. december 15.)

a demokrácia és jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának általános céljaihoz hozzájáruló fejlesztési együttműködési műveletek megvalósításával szembeni követelmények meghatározásáról szóló 975/1999/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 179. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | A Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek küldött, az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokratizálódás harmadik országokban való előmozdítása terén betöltött szerepéről szóló, 2001. május 8-i közleményében meghatározott közösségi fellépés az emberi jogok és a demokratikus elvek előmozdításáért 2004 után is folytatódik. Az 1999. április 29-i 975/1999/EK tanácsi rendelet (2) megfelelő jogi eszköznek bizonyult az e területre vonatkozó átfogó célkitűzések megvalósítása során a fejlődő és más harmadik országokban az emberi jogi és demokratizálási tevékenységekre irányuló közösségi technikai és pénzügyi támogatás végrehajtásához. E rendelet érvényességi ideje mindazonáltal 2004. december 31-én lejár. Ezért az érvényesség időtartamának meghosszabbítása szükséges. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek küldött, az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokratizálódás harmadik országokban való előmozdítása terén betöltött szerepéről szóló, 2001. május 8-i közleményében meghatározott közösségi fellépés az emberi jogok és a demokratikus elvek előmozdításáért 2004 után is folytatódik. Az 1999. április 29-i 975/1999/EK tanácsi rendelet (2) megfelelő jogi eszköznek bizonyult az e területre vonatkozó átfogó célkitűzések megvalósítása során a fejlődő és más harmadik országokban az emberi jogi és demokratizálási tevékenységekre irányuló közösségi technikai és pénzügyi támogatás végrehajtásához. E rendelet érvényességi ideje mindazonáltal 2004. december 31-én lejár. Ezért az érvényesség időtartamának meghosszabbítása szükséges.

| (2) | A 975/1999/EK rendeletben meghatározott pénzügyi keret és a 2006-ig szóló indikatív emberi jogi és demokratizálási előirányzatok aránya alapján, e rendelet a program teljes időtartamára olyan pénzügyi keretet hoz létre, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (3) 33. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára. |
| --- | --- |

(2)

A 975/1999/EK rendeletben meghatározott pénzügyi keret és a 2006-ig szóló indikatív emberi jogi és demokratizálási előirányzatok aránya alapján, e rendelet a program teljes időtartamára olyan pénzügyi keretet hoz létre, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás fejlesztéséről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött 1999. május 6-i intézményközi megállapodás (3) 33. pontja értelmében elsődleges hivatkozási alapot jelent a költségvetési hatóság számára.

| (3) | Az EU választási megfigyelési misszióinak végrehajtása során össze kell hangolni a 975/1999/EK rendeletnek a támogatás végrehajtására vonatkozó eljárásairól szóló rendelkezéseit az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) jogi követelményeivel. |
| --- | --- |

(3)

Az EU választási megfigyelési misszióinak végrehajtása során össze kell hangolni a 975/1999/EK rendeletnek a támogatás végrehajtására vonatkozó eljárásairól szóló rendelkezéseit az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) jogi követelményeivel.

| (4) | A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme és a csalás és egyéb szabálytalanságok elleni küzdelem a 975/1999/EK rendelet szerves részét képezi. Különösen a rendelet alapján megkötött megállapodásoknak és szerződéseknek fel kell hatalmazniuk a Bizottságot az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben (5) meghatározott intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

(4)

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme és a csalás és egyéb szabálytalanságok elleni küzdelem a 975/1999/EK rendelet szerves részét képezi. Különösen a rendelet alapján megkötött megállapodásoknak és szerződéseknek fel kell hatalmazniuk a Bizottságot az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben (5) meghatározott intézkedések végrehajtására.

| (5) | A 975/1999/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(5)

A 975/1999/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (6) összhangban kell elfogadni.

| (6) | A 975/1999/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 975/1999/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 975/1999/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:






  „h) | az Egyesült Nemzetek Szervezetének testületein, a szakügynökségeken és a regionális szervezeteken belül a demokratikus országok csoportjainak létrehozását elősegítő törekvések támogatása.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

„h)

az Egyesült Nemzetek Szervezetének testületein, a szakügynökségeken és a regionális szervezeteken belül a demokratikus országok csoportjainak létrehozását elősegítő törekvések támogatása.”

| 2. | A 4. cikk (1) bekezdésének vége a következő mondattal egészül ki:
  „Az EU választási megfigyelési missziók és az „amicus curiae” eljárások esetén a természetes személyek e rendelet értelmében finanszírozásra jogosultak.” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (1) bekezdésének vége a következő mondattal egészül ki:

„Az EU választási megfigyelési missziók és az „amicus curiae” eljárások esetén a természetes személyek e rendelet értelmében finanszírozásra jogosultak.”

| 3. | Az 5. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A 4. cikk (1) bekezdésének első mondatában említett partnereknek a közösségi támogatásra való jogosultsághoz az e rendelet értelmében közösségi támogatásra jogosult harmadik országban vagy a Közösség egyik tagállamában kell székhellyel rendelkezniük.” |
| --- | --- |

3.

Az 5. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A 4. cikk (1) bekezdésének első mondatában említett partnereknek a közösségi támogatásra való jogosultsághoz az e rendelet értelmében közösségi támogatásra jogosult harmadik országban vagy a Közösség egyik tagállamában kell székhellyel rendelkezniük.”

| 4. | A 7. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az e rendelet alapján történő közösségi finanszírozás vissza nem térítendő támogatások vagy szerződések formájában történik. A 2. cikk szerinti műveletek keretében az emberi jogi és demokratizálási előirányzatokból fizetett EU választási megfigyelő missziók tagjait a Bizottság által előírt eljárásokkal összhangban veszik fel.” |
| --- | --- |

4.

A 7. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az e rendelet alapján történő közösségi finanszírozás vissza nem térítendő támogatások vagy szerződések formájában történik. A 2. cikk szerinti műveletek keretében az emberi jogi és demokratizálási előirányzatokból fizetett EU választási megfigyelő missziók tagjait a Bizottság által előírt eljárásokkal összhangban veszik fel.”

| 5. | A 10. cikk első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „E rendelet végrehajtásának pénzügyi kerete a 2005. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakra 134 millió EUR.” |
| --- | --- |

5.

A 10. cikk első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„E rendelet végrehajtásának pénzügyi kerete a 2005. január 1. és 2006. december 31. közötti időszakra 134 millió EUR.”

| 6. | Az 11. és 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „11. cikk
  (1)   A közösségi tevékenységek programozásának és meghatározásának keretét a Bizottság fogadja el.
  A keret különösen az alábbiakból áll:






  a) | többéves indikatív programok és e programok éves frissített változatai, |
| --- | --- | --- |

6.

Az 11. és 12. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

(1)   A közösségi tevékenységek programozásának és meghatározásának keretét a Bizottság fogadja el.

A keret különösen az alábbiakból áll:

a)

többéves indikatív programok és e programok éves frissített változatai,

| b) | éves munkaprogramok. |
| --- | --- |

b)

éves munkaprogramok.

Különleges helyzetekben egyedi, az éves munkaprogramban nem szereplő intézkedések jóváhagyhatók.

(2)   A Bizottság éves jelentést készít, amely régiókra és ágazatokra bontva tartalmazza a következő év programját, továbbá beszámol az Európai Parlamentnek a végrehajtásról.

A Bizottság – e rendelettel összhangban és a rugalmasság követelményeinek megfelelően – felel a több évre szóló átfogó keretben meghatározott éves munkaprogramok kezeléséért és kiigazításáért. A meghozott határozatok az Európai Unió prioritásait és fő érdekeltségeit tükrözik a demokrácia és jogállamiság megszilárdítása és az emberi jogok tiszteletben tartása terén, és azokat a programok egyedi természete határozza meg. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet az eljárásokról.

(3)   A Bizottság az e rendelet szerinti közösségi műveleteket a hatályos költségvetési és egyéb – különösen az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben (7) meghatározott – eljárásokkal összhangban hajtja végre.

12. cikk

(1)   A 11. cikk (1) bekezdésében említett eszközöket a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

Ha a 11. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett éves munkaprogramok módosításai nem haladják meg a hozzájuk rendelt keretösszeg 20 százalékát, vagy lényegesen nem változtatják meg az ott szereplő projektek vagy programok természetét, ezeket a módosításokat a Bizottság fogadja el. Erről tájékoztatja a 13. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot.

(2)   A 14. cikk sérelme nélkül az éves munkaprogramok által le nem fedett és az 1 millió EUR-t meghaladó projektek és programok finanszírozásával kapcsolatos határozatokat a 13. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.”

| 7. | A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Amennyiben hivatkozás történik erre a bekezdésre, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat (1) 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.
  Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időszak harminc nap.” |
| --- | --- |

7.

A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben hivatkozás történik erre a bekezdésre, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat (1) 4. és 7. cikkét kell alkalmazni, tekintettel az említett határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időszak harminc nap.”

| 8. | A 15. cikk második mondatát el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A 15. cikk második mondatát el kell hagyni.

| 9. | Az 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „17. cikk
  Az e rendelet alapján kötött minden megállapodás vagy szerződés kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelöli meg a dokumentumok és telephelyek tekintetében a közösségi forrásokból részesülő minden vállalkozó és alvállalkozó feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására. Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletet (8) kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

9.

Az 17. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„17. cikk

Az e rendelet alapján kötött minden megállapodás vagy szerződés kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelöli meg a dokumentumok és telephelyek tekintetében a közösségi forrásokból részesülő minden vállalkozó és alvállalkozó feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására. Az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletet (8) kell alkalmazni.”

| 10. | A 20. cikk második albekezdésében a „2004. december 31.” időpont helyébe a „2006. december 31.” időpont lép. |
| --- | --- |

10.

A 20. cikk második albekezdésében a „2004. december 31.” időpont helyébe a „2006. december 31.” időpont lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2004. december 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

A. NICOLAÏ

---

(1)  Az Európai Parlament 2004. április 22-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2004. december 3-i határozata.

1

(2)  HL L 120., 1999.5.8., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított megállapodás.

3

(4)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

4

(5)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

5

(6)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

6

(7)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

7

(8)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

8

---

| 31.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 390/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 390/6

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2241/2004/EK HATÁROZATA

(2004. december 15.)

a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 149. és 150. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A képesítések és a szakmai alkalmasság nagyobb fokú átláthatósága megkönnyíti Európán belül az életen át tartó tanulást célzó mobilitást, és ezzel hozzájárul a minőségi oktatás és a szakképzés fejlődéséhez, valamint elősegíti a foglalkozási célú mobilitást mind az egyes országok, mind az ágazatok között. |
| --- | --- |

(1)

A képesítések és a szakmai alkalmasság nagyobb fokú átláthatósága megkönnyíti Európán belül az életen át tartó tanulást célzó mobilitást, és ezzel hozzájárul a minőségi oktatás és a szakképzés fejlődéséhez, valamint elősegíti a foglalkozási célú mobilitást mind az egyes országok, mind az ágazatok között.

| (2) | Az Európai Tanács 2000. december 7–9-i nizzai ülésén jóváhagyott, mobilitási cselekvési terv (4), valamint a tanulók, szakképzésben részt vevők, önkéntesek, tanárok és oktatók Közösségen belüli mobilitásáról szóló, 2001. július 10-i 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás (5) a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságát szolgáló dokumentumok felhasználásának általánossá tételét javasolta a képesítések európai térségének kialakítása céljából. A Bizottságnak a szakismeretekre és mobilitásra vonatkozó cselekvési terve megkívánja a képesítések átláthatóságát és átvihetőségét szolgáló eszközök kifejlesztését és megerősítését az ágazatokon belüli és az ágazatok közötti mobilitás megkönnyítése céljából. Az Európai Tanács 2002. március 15–16-i barcelonai ülésén az oklevelek és képesítések átláthatóságának javítását szolgáló eszközök bevezetése terén további intézkedéseket kért. A szakismeretekről és a mobilitásról szóló 2002. június 3-i tanácsi állásfoglalás (6), valamint az életen át tartó tanulásról szóló 2002. június 27-i tanácsi állásfoglalás (7) fokozottabb együttműködést kíván, többek között az átláthatóság és az elismerés már létező eszközökön alapuló keretrendszerének létrehozása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2000. december 7–9-i nizzai ülésén jóváhagyott, mobilitási cselekvési terv (4), valamint a tanulók, szakképzésben részt vevők, önkéntesek, tanárok és oktatók Közösségen belüli mobilitásáról szóló, 2001. július 10-i 2001/613/EK európai parlamenti és tanácsi ajánlás (5) a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságát szolgáló dokumentumok felhasználásának általánossá tételét javasolta a képesítések európai térségének kialakítása céljából. A Bizottságnak a szakismeretekre és mobilitásra vonatkozó cselekvési terve megkívánja a képesítések átláthatóságát és átvihetőségét szolgáló eszközök kifejlesztését és megerősítését az ágazatokon belüli és az ágazatok közötti mobilitás megkönnyítése céljából. Az Európai Tanács 2002. március 15–16-i barcelonai ülésén az oklevelek és képesítések átláthatóságának javítását szolgáló eszközök bevezetése terén további intézkedéseket kért. A szakismeretekről és a mobilitásról szóló 2002. június 3-i tanácsi állásfoglalás (6), valamint az életen át tartó tanulásról szóló 2002. június 27-i tanácsi állásfoglalás (7) fokozottabb együttműködést kíván, többek között az átláthatóság és az elismerés már létező eszközökön alapuló keretrendszerének létrehozása céljából.

| (3) | A megerősített európai együttműködésnek a szakoktatás és szakképzés területén való előmozdításáról szóló 2002. december 19-i tanácsi állásfoglalás (8) a szakoktatás és szakképzés átláthatóságának növelését szolgáló cselekvést kíván, amely a tájékoztatási eszközök és hálózatok létrehozása és ésszerűsítése – többek között a már létező eszközök egységes keretbe foglalása – által valósul meg. Ennek a keretnek közös elnevezéssel és közös logóval ellátott dokumentumok együtteséből kell állnia, amelyet megfelelő információs rendszerek támogatnak, illetve európai és nemzeti szintű folyamatos ismeretterjesztéssel segítik elő az elterjedését. |
| --- | --- |

(3)

A megerősített európai együttműködésnek a szakoktatás és szakképzés területén való előmozdításáról szóló 2002. december 19-i tanácsi állásfoglalás (8) a szakoktatás és szakképzés átláthatóságának növelését szolgáló cselekvést kíván, amely a tájékoztatási eszközök és hálózatok létrehozása és ésszerűsítése – többek között a már létező eszközök egységes keretbe foglalása – által valósul meg. Ennek a keretnek közös elnevezéssel és közös logóval ellátott dokumentumok együtteséből kell állnia, amelyet megfelelő információs rendszerek támogatnak, illetve európai és nemzeti szintű folyamatos ismeretterjesztéssel segítik elő az elterjedését.

| (4) | Az elmúlt évek során számos eszközt fejlesztettek ki, mind közösségi, mind nemzetközi szinten azzal a céllal, hogy az európai polgároknak segítséget nyújtsanak képesítéseik és szakmai alkalmasságuk jobb ismertetésében a munkakeresés, illetve valamely oktatási programra való jelentkezésük során. Ezek az eszközök magukban foglalják a 2002. március 11-i 2002/236/EK bizottsági ajánlás (9) által javasolt egységes európai önéletrajz-mintát (CV), a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló, 1997. április 11-én Lisszabonban elfogadott egyezmény által javasolt oklevél-kiegészítést, a viszonossági alapú képzés – ideértve a szakmai képzést – európai útjainak ösztönzéséről szóló, 1998. december 21-i 1999/51/EK tanácsi határozat (10) által létrehozott Europass képzést, az Európa Tanács által kidolgozott bizonyítvány-kiegészítést, valamint az idegennyelv-ismereti dossziét. Az egységes keretnek magában kell foglalnia ezeket az eszközöket. |
| --- | --- |

(4)

Az elmúlt évek során számos eszközt fejlesztettek ki, mind közösségi, mind nemzetközi szinten azzal a céllal, hogy az európai polgároknak segítséget nyújtsanak képesítéseik és szakmai alkalmasságuk jobb ismertetésében a munkakeresés, illetve valamely oktatási programra való jelentkezésük során. Ezek az eszközök magukban foglalják a 2002. március 11-i 2002/236/EK bizottsági ajánlás (9) által javasolt egységes európai önéletrajz-mintát (CV), a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló, 1997. április 11-én Lisszabonban elfogadott egyezmény által javasolt oklevél-kiegészítést, a viszonossági alapú képzés – ideértve a szakmai képzést – európai útjainak ösztönzéséről szóló, 1998. december 21-i 1999/51/EK tanácsi határozat (10) által létrehozott Europass képzést, az Európa Tanács által kidolgozott bizonyítvány-kiegészítést, valamint az idegennyelv-ismereti dossziét. Az egységes keretnek magában kell foglalnia ezeket az eszközöket.

| (5) | A végrehajtás szerkezetének és eljárásainak kialakítását és elindítását követően az egységes keretnek továbbra is nyitva kell állnia további, céljával összeegyeztethető dokumentumok jövőbeni beillesztésére. Az egységes keretet a későbbiekben különösen egy olyan eszközzel kell kibővíteni, amelynek célja, hogy nyilvántartsa tulajdonosának az információs technológia területén szerzett szakmai alkalmasságát. |
| --- | --- |

(5)

A végrehajtás szerkezetének és eljárásainak kialakítását és elindítását követően az egységes keretnek továbbra is nyitva kell állnia további, céljával összeegyeztethető dokumentumok jövőbeni beillesztésére. Az egységes keretet a későbbiekben különösen egy olyan eszközzel kell kibővíteni, amelynek célja, hogy nyilvántartsa tulajdonosának az információs technológia területén szerzett szakmai alkalmasságát.

| (6) | A jó minőségű információ és iránymutatás fontos tényező a képesítések és a szakmai alkalmasság fokozott átláthatóságának elérésében. A meglévő szolgáltatások és hálózatok már eddig is fontos szerepet játszottak, amelyet szorosabb együttműködéssel még tovább lehetne erősíteni a közösségi fellépés hozzáadott értékének megerősítése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A jó minőségű információ és iránymutatás fontos tényező a képesítések és a szakmai alkalmasság fokozott átláthatóságának elérésében. A meglévő szolgáltatások és hálózatok már eddig is fontos szerepet játszottak, amelyet szorosabb együttműködéssel még tovább lehetne erősíteni a közösségi fellépés hozzáadott értékének megerősítése érdekében.

| (7) | Ezért szükséges az e határozat alapján végrehajtott fellépések, valamint az egyéb vonatkozó politikák, eszközök és fellépések közötti összhang és kiegészítő jelleg biztosítása. Ez utóbbiak közösségi szinten magukba foglalják a 337/75/EGK tanácsi rendelettel (11) létrehozott Európai Szakképzés-fejlesztési Központot (Cedefop), az 1360/90/EGK tanácsi rendelettel (12) létrehozott Európai Képzési Alapítványt, illetve az 1612/68/EGK tanácsi rendelet állásajánlatok és álláspályázatok közvetítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, a 2002. december 23-i 2003/8/EK bizottsági határozattal (13) létrehozott Európai Foglalkoztatási Szolgálat-hálózatot (EURES). Hasonlóképpen nemzetközi szinten közéjük sorolható az Európa Tanács és az Unesco által létrehozott, a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok Európai Hálózata is. |
| --- | --- |

(7)

Ezért szükséges az e határozat alapján végrehajtott fellépések, valamint az egyéb vonatkozó politikák, eszközök és fellépések közötti összhang és kiegészítő jelleg biztosítása. Ez utóbbiak közösségi szinten magukba foglalják a 337/75/EGK tanácsi rendelettel (11) létrehozott Európai Szakképzés-fejlesztési Központot (Cedefop), az 1360/90/EGK tanácsi rendelettel (12) létrehozott Európai Képzési Alapítványt, illetve az 1612/68/EGK tanácsi rendelet állásajánlatok és álláspályázatok közvetítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, a 2002. december 23-i 2003/8/EK bizottsági határozattal (13) létrehozott Európai Foglalkoztatási Szolgálat-hálózatot (EURES). Hasonlóképpen nemzetközi szinten közéjük sorolható az Európa Tanács és az Unesco által létrehozott, a Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok Európai Hálózata is.

| (8) | Az 1999/51/EK határozattal létrehozott Europass gyakornoki igazolást ezért egy hasonló, megfelelő minőségi szempontokat kielégítő, szélesebb alkalmazási körű dokumentummal kell felváltani, amely nyilvántartja a tanulmányi célú, bármely szinten és bármely céllal Európában megvalósuló, transznacionális mobilitás valamennyi időszakát. |
| --- | --- |

(8)

Az 1999/51/EK határozattal létrehozott Europass gyakornoki igazolást ezért egy hasonló, megfelelő minőségi szempontokat kielégítő, szélesebb alkalmazási körű dokumentummal kell felváltani, amely nyilvántartja a tanulmányi célú, bármely szinten és bármely céllal Európában megvalósuló, transznacionális mobilitás valamennyi időszakát.

| (9) | Az Europass-t a nemzeti szerveken keresztül kell végrehajtani az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (14) 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és (3) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(9)

Az Europass-t a nemzeti szerveken keresztül kell végrehajtani az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (14) 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és (3) bekezdésével összhangban.

| (10) | A részvételt lehetővé kell tenni a csatlakozó államok, az Európai Gazdasági Térségnek a Közösségen kívüli országai, valamint az Európai Unió tagjelölt országai számára a Közösség és az ezen országok közötti kapcsolatokra irányadó jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. A rendszert harmadik országoknak az Európai Unióban lakóhellyel rendelkező állampolgáraira is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(10)

A részvételt lehetővé kell tenni a csatlakozó államok, az Európai Gazdasági Térségnek a Közösségen kívüli országai, valamint az Európai Unió tagjelölt országai számára a Közösség és az ezen országok közötti kapcsolatokra irányadó jogi eszközök vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. A rendszert harmadik országoknak az Európai Unióban lakóhellyel rendelkező állampolgáraira is ki kell terjeszteni.

| (11) | A szociális partnerek fontos szerepet játszanak e határozattal kapcsolatban, és őket is be kell vonni annak végrehajtásába. A közös szakképzési politika megvalósítása általános elveinek megállapításáról szóló, 1963. április 2-i 63/266/EGK tanácsi határozattal (15) létrehozott szakképzési tanácsadó bizottságot – amelyet a szociális partnerek és a tagállamok nemzeti hatóságainak képviselői alkotnak – rendszeresen tájékoztatni kell e határozat végrehajtásáról. A európai szintű szociális partnerek és más érdekeltek – ideértve az oktatási és szakképzési szervezeteket is – különleges szerepet fognak játszani azokban az átláthatóságot célzó kezdeményezésekben, amelyek kellő időben beilleszthetők az Europass-keretrendszerbe. |
| --- | --- |

(11)

A szociális partnerek fontos szerepet játszanak e határozattal kapcsolatban, és őket is be kell vonni annak végrehajtásába. A közös szakképzési politika megvalósítása általános elveinek megállapításáról szóló, 1963. április 2-i 63/266/EGK tanácsi határozattal (15) létrehozott szakképzési tanácsadó bizottságot – amelyet a szociális partnerek és a tagállamok nemzeti hatóságainak képviselői alkotnak – rendszeresen tájékoztatni kell e határozat végrehajtásáról. A európai szintű szociális partnerek és más érdekeltek – ideértve az oktatási és szakképzési szervezeteket is – különleges szerepet fognak játszani azokban az átláthatóságot célzó kezdeményezésekben, amelyek kellő időben beilleszthetők az Europass-keretrendszerbe.

| (12) | Mivel e határozat célját – nevezetesen a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságára alkalmas egységes európai keret kialakítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és így az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e határozat nem haladja meg a célok eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(12)

Mivel e határozat célját – nevezetesen a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságára alkalmas egységes európai keret kialakítását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és így az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően intézkedéseket hozhat. Az említett cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően e határozat nem haladja meg a célok eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket.

| (13) | Az ezen határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell meghozni. |
| --- | --- |

(13)

Az ezen határozat végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (16) összhangban kell meghozni.

| (14) | Az 1999/51/EK tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(14)

Az 1999/51/EK tanácsi határozatot hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és alkalmazási kör

Ez a határozat egy közösségi keretet hoz létre a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának elérése céljából azáltal, hogy bevezeti egyes dokumentumok személyre szóló, összehangolt, „Europass” elnevezésű dossziéját, amelyet az állampolgárok önkéntes alapon használhatnak fel képesítéseik és szakmai alkalmasságuk jobb közlése és bemutatása céljából Európa-szerte. Az Europass vagy bármely Europass-dokumentum használata az e határozatban meghatározottakon kívül nem keletkeztet kötelezettségeket és jogokat.

2. cikk

Az Europass-dokumentumok

Az Europass-t a következő dokumentumok alkotják:

| a) | az 5. cikkben említett Europass-önéletrajz (a továbbiakban: Europass-CV), |
| --- | --- |

a)

az 5. cikkben említett Europass-önéletrajz (a továbbiakban: Europass-CV),

| b) | a 6–9. cikkben említett dokumentumok, |
| --- | --- |

b)

a 6–9. cikkben említett dokumentumok,

| c) | az I. mellékletben megállapított feltételek mellett, valamint a 4. cikkben megállapított eljárással összhangban a Bizottság által Europass-dokumentumként elfogadott bármely egyéb dokumentum. |
| --- | --- |

c)

az I. mellékletben megállapított feltételek mellett, valamint a 4. cikkben megállapított eljárással összhangban a Bizottság által Europass-dokumentumként elfogadott bármely egyéb dokumentum.

3. cikk

Szociális partnerek

A 4. cikk (2) bekezdésében megállapított eljárás sérelme nélkül a Bizottság konzultál a szociális partnerekkel és az európai szintű egyéb érdekeltekkel, ideértve az oktatási és szakképzési szervezeteket is.

4. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A 2. cikk c) pontja alkalmazása céljából, az érintett dokumentum természetétől függően, a Bizottság munkáját a „Socrates” közösségi oktatási cselekvési program második szakaszának létrehozásáról szóló, 2000. január 24-i 253/2000/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (17) létrehozott Socrates-bizottság és/vagy a „Leonardo da Vinci” közösségi szakképzési cselekvési program második szakaszának létrehozásáról szóló, 1999. április 26-i 1999/382/EK tanácsi határozattal (18) létrehozott Leonardo-bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre való hivatkozások esetén az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét a 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel kell alkalmazni.

5. cikk

Europass-CV

Az Europass-CV lehetőséget ad az állampolgárok számára, hogy világos és átfogó módon nyújthassanak információt valamennyi képesítésükről és szakmai alkalmasságukról. Az Europass-CV mintáját a II. melléklet tartalmazza.

6. cikk

Europass-mobilitás

Az Europass-mobilitás nyilvántartja azokat a tanulmányi időszakokat, amelyeket a dokumentum tulajdonosa saját országán kívül töltött. Az Europass-mobilitás mintáját a III. melléklet tartalmazza.

7. cikk

Europass oklevél-kiegészítés

Az Europass oklevél-kiegészítés a dokumentum tulajdonosa felsőoktatási tanulmányainak eredményeiről nyújt információt. Az Europass oklevél-kiegészítés mintáját a IV. melléklet tartalmazza.

8. cikk

Europass idegennyelv-ismereti dosszié

Az Europass idegennyelv-ismereti dosszié lehetőséget nyújt az állampolgárok számára idegennyelvi ismereteik bemutatására. Az Europass idegennyelv-ismereti dosszié mintáját az V. melléklet tartalmazza.

9. cikk

Europass bizonyítvány-kiegészítés

Az Europass bizonyítvány-kiegészítés ismerteti a szakképzési bizonyítványnak megfelelő szakmai alkalmasságot és képesítéseket. Az Europass bizonyítvány-kiegészítés mintáját a VI. melléklet tartalmazza.

10. cikk

Az Europass internetes hozzáférhetősége

E határozat végrehajtása céljából a Bizottság és az érintett nemzeti hatóságok együttműködnek egymással az Europass közösségi és nemzeti szinten kezelt elemeit magában foglaló, internet-alapú információs rendszerének felállításában és működtetésében. Az Europass keretrendszert támogató információs rendszer leírását a VII. melléklet tartalmazza.

11. cikk

Nemzeti europass-központok

(1)   A tagállamok felelnek e határozat nemzeti szinten való végrehajtásáért. E célból minden tagállam kijelöl egy nemzeti europass-központot, amely az e határozatban említett valamennyi tevékenység nemzeti szintű koordinációját végzi, és amely adott esetben felváltja vagy továbbfejleszti a már létező, jelenleg hasonló tevékenységet végző szervezeteket.

Létrejön a Nemzeti Europass Központok Európai Hálózata. Ennek tevékenységét a Bizottság hangolja össze.

(2)   A nemzeti europass-központ a következő feladatokat látja el:

| a) | az érintett nemzeti szervekkel együttműködve összehangolja, illetve adott esetben elvégzi az Europass-dokumentumok rendelkezésre bocsátásához vagy kiállításához kapcsolódó tevékenységeket; |
| --- | --- |

a)

az érintett nemzeti szervekkel együttműködve összehangolja, illetve adott esetben elvégzi az Europass-dokumentumok rendelkezésre bocsátásához vagy kiállításához kapcsolódó tevékenységeket;

| b) | a 10. cikkel összhangban létrehozza és működteti a nemzeti információs rendszert; |
| --- | --- |

b)

a 10. cikkel összhangban létrehozza és működteti a nemzeti információs rendszert;

| c) | ösztönzi az Europass használatát, ideértve az internet-alapú szolgáltatásokon keresztül megvalósuló használatot is; |
| --- | --- |

c)

ösztönzi az Europass használatát, ideértve az internet-alapú szolgáltatásokon keresztül megvalósuló használatot is;

| d) | az érintett szervekkel együttműködve biztosítja, hogy az egyes állampolgároknak megfelelő információ és iránymutatás álljon rendelkezésére az Europassról és annak dokumentumairól; |
| --- | --- |

d)

az érintett szervekkel együttműködve biztosítja, hogy az egyes állampolgároknak megfelelő információ és iránymutatás álljon rendelkezésére az Europassról és annak dokumentumairól;

| e) | elősegíti az Európa-szerte nyitva álló tanulmányi lehetőségekre, az oktatási és szakképzési rendszerek szerkezetére, valamint az egyéb, tanulmányi célú mobilitáshoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó információ és iránymutatás biztosítását, különösen az érintett közösségi és nemzeti szolgálatokkal való szoros együttműködésen keresztül, és adott esetben bevezető útmutatót bocsát rendelkezésükre a mobilitásról; |
| --- | --- |

e)

elősegíti az Európa-szerte nyitva álló tanulmányi lehetőségekre, az oktatási és szakképzési rendszerek szerkezetére, valamint az egyéb, tanulmányi célú mobilitáshoz kapcsolódó kérdésekre vonatkozó információ és iránymutatás biztosítását, különösen az érintett közösségi és nemzeti szolgálatokkal való szoros együttműködésen keresztül, és adott esetben bevezető útmutatót bocsát rendelkezésükre a mobilitásról;

| f) | nemzeti szinten irányítja az e határozathoz kapcsolódó valamennyi tevékenység közösségi pénzügyi támogatását; |
| --- | --- |

f)

nemzeti szinten irányítja az e határozathoz kapcsolódó valamennyi tevékenység közösségi pénzügyi támogatását;

| g) | részt vesz a Nemzeti Europass Központok Európai Hálózatában. |
| --- | --- |

g)

részt vesz a Nemzeti Europass Központok Európai Hálózatában.

(3)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontjával és (3) bekezdésével összhangban a nemzeti europass-központ nemzeti szinten végrehajtási feladatokat lát el.

12. cikk

A Bizottság és a tagállamok közös feladatai

A Bizottság és a tagállamok a következő feladatokat látják el:

| a) | biztosítják közösségi és nemzeti szinten a megfelelő figyelemfelhívó és tájékoztatási tevékenységet, amely kiterjed többek között az állampolgárokra, az oktatást és szakképzést biztosítókra, a szociális partnerekre, valamint a vállalkozásokra, ideértve a KKV-kat is, és amelyek a szükséges mértékben támogatják és integrálják a nemzeti europass-központok, tevékenységét; |
| --- | --- |

a)

biztosítják közösségi és nemzeti szinten a megfelelő figyelemfelhívó és tájékoztatási tevékenységet, amely kiterjed többek között az állampolgárokra, az oktatást és szakképzést biztosítókra, a szociális partnerekre, valamint a vállalkozásokra, ideértve a KKV-kat is, és amelyek a szükséges mértékben támogatják és integrálják a nemzeti europass-központok, tevékenységét;

| b) | biztosítják az érintett szolgáltatásokkal – különösen az EURES szolgáltatással és egyéb közösségi szolgáltatásokkal – való, megfelelő szintű együttműködést; |
| --- | --- |

b)

biztosítják az érintett szolgáltatásokkal – különösen az EURES szolgáltatással és egyéb közösségi szolgáltatásokkal – való, megfelelő szintű együttműködést;

| c) | lépéseket tesznek az egyenlő esélyek megteremtése megkönnyítésének érdekében, különösen azáltal, hogy növelik a tudatosságot valamennyi érintett szereplőben; |
| --- | --- |

c)

lépéseket tesznek az egyenlő esélyek megteremtése megkönnyítésének érdekében, különösen azáltal, hogy növelik a tudatosságot valamennyi érintett szereplőben;

| d) | biztosítják, hogy az érdekeltek, ideértve az oktatási és szakképzési szervezeteket és szociális partnereket is, részt vesznek e határozat végrehajtásában; |
| --- | --- |

d)

biztosítják, hogy az érdekeltek, ideértve az oktatási és szakképzési szervezeteket és szociális partnereket is, részt vesznek e határozat végrehajtásában;

| e) | biztosítják az e határozat végrehajtásához kapcsolódó valamennyi tevékenység során a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti rendelkezések maradéktalan tiszteletben tartását. |
| --- | --- |

e)

biztosítják az e határozat végrehajtásához kapcsolódó valamennyi tevékenység során a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti rendelkezések maradéktalan tiszteletben tartását.

13. cikk

A Bizottság feladatai

(1)   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve biztosítja az e határozat végrehajtásához kapcsolódó valamennyi tevékenység egységességét az egyéb közösségi politikákkal, eszközökkel és fellépésekkel, így az oktatás, a szakképzés, az ifjúság, a foglalkoztatás, a társadalmi integráció, a kutatás és a technológiai fejlesztés területén.

(2)   A 337/75/EGK rendelettel összhangban a Bizottság biztosítja az Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (Cedefop) e határozat végrehajtásával kapcsolatos szakértelmét. Ugyanezen feltételek mellett a Bizottság irányítása alatt koordinációt hoznak létre az érintett területeken az Európai Képzési Alapítvánnyal az 1360/90/EGK rendeletnek megfelelően.

(3)   E határozat végrehajtásáról a Bizottság rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, valamint a többi érintett szervet, és különösen a szakképzési tanácsadó bizottságot.

14. cikk

Részt vevő országok

(1)   Az e határozatban említett tevékenységekben való részvétel nyitva áll a csatlakozó államok és az Európai Gazdasági Térség nem közösségi tagállam tagjai számára az EGT-megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

(2)   A részvétel lehetősége nyitva áll az Európai Unió tagjelölt országai számára is a rájuk irányadó európai megállapodással összhangban.

15. cikk

Értékelés

2008. január 1-jén, majd pedig négyévente a Bizottság egy független szervezet által végzett értékelésen alapuló értékelő jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a határozat végrehajtásáról.

16. cikk

Pénzügyi rendelkezések

Az éves előirányzatokat a költségvetési hatóság a pénzügyi terv keretein belül engedélyezi. Az e határozat alkalmazásából eredő kiadások kezelése a VIII. mellékletben meghatározottak szerint történik.

17. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1999/51/EK határozat hatályát veszti.

18. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat 2005. január 1-jén lép hatályba.

19. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2004. december 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

A. NICOLAÏ

---

(1)  HL C 117., 2004.4.30., 12. o.

1

(2)  HL C 121., 2004.4.30., 10. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2004.április 22-i véleménye (a Hivatalos lapban még nem tették közzé), a Tanács 2004. október 21-i közös álláspontja (a Hivatalos lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL C 371., 2000.12.23., 4. o.

4

(5)  HL L 215., 2001.8.9., 30. o.

5

(6)  HL C 162., 2002.7.6., 1. o.

6

(7)  HL C 163., 2002.7.9., 1. o.

7

(8)  HL C 13., 2003.1.18., 2. o.

8

(9)  HL L 79., 2002.3.22., 66. o.

9

(10)  HL L 17., 1999.1.22., 45. o.

10

(11)  HL L 39., 1975.2.13., 1. o. A legutóbb az 1655/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 41. o.) módosított rendelet.

11

(12)  HL L 131., 1990.5.23., 1. o. A legutóbb a 1648/2003/EK rendelettel (HL L 245., 2003.9.29., 22. o.) módosított rendelet.

12

(13)  HL L 5., 2003.1.10., 16. o.

13

(14)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

14

(15)  HL 63., 1963.4.20., 1338. o.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

16

(17)  HL L 28., 2000.2.3., 1. o. A legutóbb a 885/2004/EK tanácsi rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 1. o.) módosított rendelet.

17

(18)  HL L 146., 1999.6.11., 3. o. A legutóbb a 885/2004/EK rendelettel módosított rendelet.

18

---

I. MELLÉKLET

A 2. cikk c) pontjában említett új Europass-dokumentumok bevezetésének feltételei

Valamennyi új Europass-dokumentumnak meg kell felelnie az alábbi minimális feltételeknek:

| 1. | relevancia: az Europass-dokumentumok kifejezett célja a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának növelése; |
| --- | --- |

1.

relevancia: az Europass-dokumentumok kifejezett célja a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának növelése;

| 2. | európai dimenzió: az Europass-dokumentumok felhasználásának – önkéntes jellegüket nem sértve – valamennyi tagállamban lehetségesnek kell lennie; |
| --- | --- |

2.

európai dimenzió: az Europass-dokumentumok felhasználásának – önkéntes jellegüket nem sértve – valamennyi tagállamban lehetségesnek kell lennie;

| 3. | nyelvi lefedettség: az Europass-dokumentumok mintáinak legalább az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetőnek kell lenniük; |
| --- | --- |

3.

nyelvi lefedettség: az Europass-dokumentumok mintáinak legalább az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén hozzáférhetőnek kell lenniük;

| 4. | alkalmasság: az Europass-dokumentumoknak – adott esetben az odaítélő szerveken keresztül – papír és elektronikus formában egyaránt alkalmasnak kell lenniük a hatékony terjesztésre. |
| --- | --- |

4.

alkalmasság: az Europass-dokumentumoknak – adott esetben az odaítélő szerveken keresztül – papír és elektronikus formában egyaránt alkalmasnak kell lenniük a hatékony terjesztésre.

---

II. MELLÉKLET

AZ EUROPASS-ÖNÉLETRAJZ (EUROPASS-CV)

1.   Megnevezés

| 1.1. | Az Europass-CV a 2002/236/EK bizottsági ajánlás által javasolt egységes európai önéletrajz-minta (CV) alapján készült.
  Az Europass-CV az egyes állampolgárok számára biztosít mintát képesítéseik és szakmai alkalmasságuk rendszerezett, időrendben történő és rugalmas bemutatására. A különböző mezőkre külön utasítások vonatkoznak, illetve olyan iránymutatások és példák is készültek, amelyek segítik az állampolgárokat az Europass-CV kitöltésében. |
| --- | --- |

1.1.

Az Europass-CV a 2002/236/EK bizottsági ajánlás által javasolt egységes európai önéletrajz-minta (CV) alapján készült.

Az Europass-CV az egyes állampolgárok számára biztosít mintát képesítéseik és szakmai alkalmasságuk rendszerezett, időrendben történő és rugalmas bemutatására. A különböző mezőkre külön utasítások vonatkoznak, illetve olyan iránymutatások és példák is készültek, amelyek segítik az állampolgárokat az Europass-CV kitöltésében.

| 1.2. | Az Europass-CV az alábbiak bemutatására tartalmaz kategóriákat:






  — | személyes adatok, valamint az idegennyelv-ismeretre, munkatapasztalatra, oktatási és szakképzési eredményekre vonatkozó adatok, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Az Europass-CV az alábbiak bemutatására tartalmaz kategóriákat:

—

személyes adatok, valamint az idegennyelv-ismeretre, munkatapasztalatra, oktatási és szakképzési eredményekre vonatkozó adatok,

| — | további egyéni szakmai alkalmasság a technikai, szervezési, művészeti és szociális készségek hangsúlyozásával, |
| --- | --- |

—

további egyéni szakmai alkalmasság a technikai, szervezési, művészeti és szociális készségek hangsúlyozásával,

| — | a Europass-CV-hez melléklet(ek) formájában esetlegesen csatolható további információk. |
| --- | --- |

—

a Europass-CV-hez melléklet(ek) formájában esetlegesen csatolható további információk.

| 1.3. | Az Europass-CV olyan személyes dokumentum, amely tartalmazza az érintett állampolgár írásos nyilatkozatát. |
| --- | --- |

1.3.

Az Europass-CV olyan személyes dokumentum, amely tartalmazza az érintett állampolgár írásos nyilatkozatát.

| 1.4. | A nyomtatvány meglehetősen részletes, ugyanakkor az adott állampolgár dönti el, hogy mely mezőket tölti ki. A nyomtatványt elektronikus módon – letöltött formában vagy online – kitöltő polgárok számára lehetővé kell tenni bármely olyan mező kitörlését, amelyet nem szándékoznak kitölteni. Például azon személyek számára, akik nem jelölik meg nemüket, vagy nem rendelkeznek különös műszaki ismeretekkel, lehetővé kell tenni ezen mezők törlését, úgy, hogy azok ne üres mezőként jelenjenek meg sem a képernyőn, sem a nyomtatott változatban. |
| --- | --- |

1.4.

A nyomtatvány meglehetősen részletes, ugyanakkor az adott állampolgár dönti el, hogy mely mezőket tölti ki. A nyomtatványt elektronikus módon – letöltött formában vagy online – kitöltő polgárok számára lehetővé kell tenni bármely olyan mező kitörlését, amelyet nem szándékoznak kitölteni. Például azon személyek számára, akik nem jelölik meg nemüket, vagy nem rendelkeznek különös műszaki ismeretekkel, lehetővé kell tenni ezen mezők törlését, úgy, hogy azok ne üres mezőként jelenjenek meg sem a képernyőn, sem a nyomtatott változatban.

| 1.5. | Az Europass-CV az Europass gerincét alkotja: az adott állampolgár Europass-dossziéja magában foglalja az állampolgár által kitöltött Europass-CV-t, valamint egy vagy több további Europass-dokumentumot az adott állampolgár tanulmányi hátterének és munkatapasztalatának megfelelően. Az Europass-CV elektronikus formájának az adott részeknél a vonatkozó Europass-dokumentumokkal való elektronikus kapcsolat – például az oktatási és szakképzési résznél az oklevél-kiegészítéssel vagy a bizonyítvány-kiegészítéssel való elektronikus kapcsolat – megteremtésére is lehetőséget kell adnia. |
| --- | --- |

1.5.

Az Europass-CV az Europass gerincét alkotja: az adott állampolgár Europass-dossziéja magában foglalja az állampolgár által kitöltött Europass-CV-t, valamint egy vagy több további Europass-dokumentumot az adott állampolgár tanulmányi hátterének és munkatapasztalatának megfelelően. Az Europass-CV elektronikus formájának az adott részeknél a vonatkozó Europass-dokumentumokkal való elektronikus kapcsolat – például az oktatási és szakképzési résznél az oklevél-kiegészítéssel vagy a bizonyítvány-kiegészítéssel való elektronikus kapcsolat – megteremtésére is lehetőséget kell adnia.

| 1.6. | A határozat 12. cikke e) pontjának megfelelően az Europass-CV kezelésénél – különösen annak elektronikus formája esetén – az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályok betartása érdekében. |
| --- | --- |

1.6.

A határozat 12. cikke e) pontjának megfelelően az Europass-CV kezelésénél – különösen annak elektronikus formája esetén – az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályok betartása érdekében.

2.   Az Europass-CV egységes szerkezete

Az alábbi bekeretezett részben az Europass-CV szerkezetének és szövegének mintája látható. A papír, illetve az elektronikus forma elrendezésében, csakúgy, mint a szerkezetre és a szövegre vonatkozó módosításokban a Bizottság és az illetékes nemzeti hatóságok együttesen állapodnak meg.

A dőlt betűvel szedett szöveg segít a nyomtatvány kitöltésében.

Image

---

III. MELLÉKLET

AZ EUROPASS-MOBILITÁS

1.   Leírás

| 1.1. | Az Europass-mobilitás célja, hogy egy egységes európai formanyomtatvány segítségével nyilvántartsa az 1.2. szakaszban meghatározott európai tanulmányi utat.
  Az Europass-mobilitás olyan személyes dokumentum, amely feltünteti tulajdonosának egyéni európai tanulmányi útját, és segíti őt abban, hogy jobban bemutathassa különösen a szakmai alkalmasság területén szerzett tapasztalatait és ismereteit. |
| --- | --- |

1.1.

Az Europass-mobilitás célja, hogy egy egységes európai formanyomtatvány segítségével nyilvántartsa az 1.2. szakaszban meghatározott európai tanulmányi utat.

Az Europass-mobilitás olyan személyes dokumentum, amely feltünteti tulajdonosának egyéni európai tanulmányi útját, és segíti őt abban, hogy jobban bemutathassa különösen a szakmai alkalmasság területén szerzett tapasztalatait és ismereteit.

| 1.2. | Az európai tanulmányi út az az időszak, amelyet valamely – bármilyen korú, képzettségű és foglalkozású – személy tanulmányi céllal egy másik országban tölt, és ez az időszak:






  a) | vagy valamely az oktatás és szakképzés területére vonatkozó közösségi program keretén belül valósul meg, |
| --- | --- | --- |

1.2.

Az európai tanulmányi út az az időszak, amelyet valamely – bármilyen korú, képzettségű és foglalkozású – személy tanulmányi céllal egy másik országban tölt, és ez az időszak:

a)

vagy valamely az oktatás és szakképzés területére vonatkozó közösségi program keretén belül valósul meg,

| b) | vagy megfelel valamennyi alábbi feltételnek:






  — | a más országban töltött időszak az adott személy származási országának valamely tanulmányi kezdeményezése keretében valósul meg, |
| --- | --- | --- |

b)

vagy megfelel valamennyi alábbi feltételnek:

—

a más országban töltött időszak az adott személy származási országának valamely tanulmányi kezdeményezése keretében valósul meg,

| — | a származási ország tanulmányi kezdeményezéséért felelős szervezete (küldő szervezet) a fogadó szervezettel írásos megállapodást köt az európai tanulmányi út tartalmára, céljára és időtartamára vonatkozóan, és azt benyújtja a nemzeti europass-központnak (vagy a származási országban az Europass mobilitás kezelésére felhatalmazott szervnek); a megállapodás biztosítja, hogy az érintett személy megfelelő nyelvi felkészítésben részesüljön, valamint megnevezi a fogadó országban az érintett személy segítésével, tájékoztatásával, irányításával és figyelemmel kísérésével megbízott mentort, |
| --- | --- |

—

a származási ország tanulmányi kezdeményezéséért felelős szervezete (küldő szervezet) a fogadó szervezettel írásos megállapodást köt az európai tanulmányi út tartalmára, céljára és időtartamára vonatkozóan, és azt benyújtja a nemzeti europass-központnak (vagy a származási országban az Europass mobilitás kezelésére felhatalmazott szervnek); a megállapodás biztosítja, hogy az érintett személy megfelelő nyelvi felkészítésben részesüljön, valamint megnevezi a fogadó országban az érintett személy segítésével, tájékoztatásával, irányításával és figyelemmel kísérésével megbízott mentort,

| — | valamennyi részt vevő országnak az Európai Unió tagállamának vagy EFTA/EGT országnak kell lennie, |
| --- | --- |

—

valamennyi részt vevő országnak az Európai Unió tagállamának vagy EFTA/EGT országnak kell lennie,

| — | szükség esetén a küldő szervezet a fogadó szervezettel együttműködve szolgáltat információt az érintett személynek a fogadó országban hatályos munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó rendelkezésekről, a munkajogról, egyenlő bánásmódra vonatkozó intézkedésekről és egyéb munkával kapcsolatos rendelkezésekről. |
| --- | --- |

—

szükség esetén a küldő szervezet a fogadó szervezettel együttműködve szolgáltat információt az érintett személynek a fogadó országban hatályos munkahelyi egészségre és biztonságra vonatkozó rendelkezésekről, a munkajogról, egyenlő bánásmódra vonatkozó intézkedésekről és egyéb munkával kapcsolatos rendelkezésekről.

| 1.3. | Az Europass-mobilitást a mobilitási projektben részt vevő küldő és fogadó szervezet tölti ki, az általuk és az érintett személy által közösen meghatározott nyelven.
  Azok az állampolgárok, akik Europass-mobilitásban részesülnek, kérhetik annak egy – választás szerinti – második nyelvre való lefordítását, amely lehet a küldő és a fogadó szervezet nyelve, illetve egy harmadik európai nyelv. Amennyiben egy harmadik nyelvet választanak, a fordításért a küldő szervezet felel. |
| --- | --- |

1.3.

Az Europass-mobilitást a mobilitási projektben részt vevő küldő és fogadó szervezet tölti ki, az általuk és az érintett személy által közösen meghatározott nyelven.

Azok az állampolgárok, akik Europass-mobilitásban részesülnek, kérhetik annak egy – választás szerinti – második nyelvre való lefordítását, amely lehet a küldő és a fogadó szervezet nyelve, illetve egy harmadik európai nyelv. Amennyiben egy harmadik nyelvet választanak, a fordításért a küldő szervezet felel.

| 1.4. | Az Europass-mobilitás személyes adatokat tartalmaz (lásd második bekezdés). Az egyetlen kötelező személyes adat az Europass-mobilitásban részesülő személy neve. Az Europass-mobilitást kitöltő szervezetek kizárólag az érintett személy engedélyével tölthetik ki a személyes adatokra vonatkozó egyéb mezőket.
  A „Képesítések” mező kitöltése szintén nem kötelező, annak elismeréseként, hogy nem valamennyi oktatási és szakképzési kezdeményezés jár képesítéssel.
  Az Europass-mobilitás elektronikus – letöltött vagy online – formában való kitöltésére vonatkozó rendelkezéseknek lehetővé kell tenniük, hogy bármely kitöltetlen mezőt ki lehessen törölni, azért, hogy a képernyőn és a nyomtatott változatban ne jelenjenek meg üres mezők. |
| --- | --- |

1.4.

Az Europass-mobilitás személyes adatokat tartalmaz (lásd második bekezdés). Az egyetlen kötelező személyes adat az Europass-mobilitásban részesülő személy neve. Az Europass-mobilitást kitöltő szervezetek kizárólag az érintett személy engedélyével tölthetik ki a személyes adatokra vonatkozó egyéb mezőket.

A „Képesítések” mező kitöltése szintén nem kötelező, annak elismeréseként, hogy nem valamennyi oktatási és szakképzési kezdeményezés jár képesítéssel.

Az Europass-mobilitás elektronikus – letöltött vagy online – formában való kitöltésére vonatkozó rendelkezéseknek lehetővé kell tenniük, hogy bármely kitöltetlen mezőt ki lehessen törölni, azért, hogy a képernyőn és a nyomtatott változatban ne jelenjenek meg üres mezők.

| 1.5. | A nemzeti europass-központ felelős az alábbiak biztosításáért:






  — | az Europass-mobilitás dokumentumokat kizárólag európai tanulmányi utak nyilvántartása céljából bocsátanak ki, |
| --- | --- | --- |

1.5.

A nemzeti europass-központ felelős az alábbiak biztosításáért:

—

az Europass-mobilitás dokumentumokat kizárólag európai tanulmányi utak nyilvántartása céljából bocsátanak ki,

| — | valamennyi Europass-mobilitás dokumentumot elektronikus formában töltenek ki, |
| --- | --- |

—

valamennyi Europass-mobilitás dokumentumot elektronikus formában töltenek ki,

| — | minden Europass-mobilitás dokumentumot a tulajdonosaik papír formában is kézhez kapnak, egy a Bizottsággal együttműködésben kifejezetten erre a célra készült mappában. |
| --- | --- |

—

minden Europass-mobilitás dokumentumot a tulajdonosaik papír formában is kézhez kapnak, egy a Bizottsággal együttműködésben kifejezetten erre a célra készült mappában.

| 1.6. | E határozat 12. cikke e) pontjának megfelelően az Europass-mobilitás kezelésénél – különösen annak elektronikus formája esetén – az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályok betartása érdekében. |
| --- | --- |

1.6.

E határozat 12. cikke e) pontjának megfelelően az Europass-mobilitás kezelésénél – különösen annak elektronikus formája esetén – az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályok betartása érdekében.

2.   Az Europass-mobilitás egységes formanyomtatványa

A bekeretezett részben az Europass-mobilitás szerkezetének és szövegének mintája látható. A papír, illetve az elektronikus forma elrendezésében, csakúgy, mint a szerkezetre és a szövegre vonatkozó módosításokban a Bizottság és az illetékes nemzeti hatóságok együttesen állapodnak meg.

A többnyelvű glosszáriumban való visszakeresés megkönnyítése érdekében a szöveg valamennyi pontja számozva van. A dőlt betűvel szedett szöveg a dokumentum kitöltésében segít. A (*)-al jelölt mezők kitöltése nem kötelező.

Image

---

IV. MELLÉKLET

EUROPASS OKLEVÉL-KIEGÉSZÍTÉS

1.   Leírás

| 1.1. | Az Europass oklevél-kiegészítés a felsőfokú oklevélhez csatolt olyan dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – megkönnyítse az oklevél tartalmának megértését az oklevél tulajdonosa által megszerzett tudás és szakmai alkalmasság tekintetében.
  Ebből a célból az Europass oklevél-kiegészítés ismerteti az azzal kiegészített eredeti oklevél tulajdonosa által folytatott és sikeresen befejezett tanulmányok jellegét, szintjét, körülményeit, tartalmát és típusát. Az Europass oklevél-kiegészítés ezért személyes dokumentumnak minősül, amely kizárólag a tulajdonosára vonatkozik. |
| --- | --- |

1.1.

Az Europass oklevél-kiegészítés a felsőfokú oklevélhez csatolt olyan dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – megkönnyítse az oklevél tartalmának megértését az oklevél tulajdonosa által megszerzett tudás és szakmai alkalmasság tekintetében.

Ebből a célból az Europass oklevél-kiegészítés ismerteti az azzal kiegészített eredeti oklevél tulajdonosa által folytatott és sikeresen befejezett tanulmányok jellegét, szintjét, körülményeit, tartalmát és típusát. Az Europass oklevél-kiegészítés ezért személyes dokumentumnak minősül, amely kizárólag a tulajdonosára vonatkozik.

| 1.2. | Az Europass oklevél-kiegészítés nem helyettesíti az eredeti oklevelet és nem jogosít fel az eredeti oklevél más országok felsőoktatási szervei által történő hivatalos elismerésére. Ezzel szemben megkönnyíti az eredeti oklevél jogos elismerését, ezért hasznos lehet az illetékes hatóságok vagy a felsőoktatási intézmények felvételi bizottságai általi elismerés megszerzésében. |
| --- | --- |

1.2.

Az Europass oklevél-kiegészítés nem helyettesíti az eredeti oklevelet és nem jogosít fel az eredeti oklevél más országok felsőoktatási szervei által történő hivatalos elismerésére. Ezzel szemben megkönnyíti az eredeti oklevél jogos elismerését, ezért hasznos lehet az illetékes hatóságok vagy a felsőoktatási intézmények felvételi bizottságai általi elismerés megszerzésében.

| 1.3. | Az Europass oklevél-kiegészítést az illetékes nemzeti hatóságok állítják ki az Európai Bizottság–Európa Tanács–UNESCO közös munkacsoport által kidolgozott, ellenőrzött és átdolgozott minta alapján. Az Europass oklevél-kiegészítés mintája hozzáférhető az Európai Unió hivatalos nyelvein. Az Europass oklevél-kiegészítés rugalmas, nem előíró jellegű eszköz, amelyet gyakorlati céllal fejlesztettek ki, hozzáigazítható a helyi igényekhez, és azt rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni. |
| --- | --- |

1.3.

Az Europass oklevél-kiegészítést az illetékes nemzeti hatóságok állítják ki az Európai Bizottság–Európa Tanács–UNESCO közös munkacsoport által kidolgozott, ellenőrzött és átdolgozott minta alapján. Az Europass oklevél-kiegészítés mintája hozzáférhető az Európai Unió hivatalos nyelvein. Az Europass oklevél-kiegészítés rugalmas, nem előíró jellegű eszköz, amelyet gyakorlati céllal fejlesztettek ki, hozzáigazítható a helyi igényekhez, és azt rendszeres felülvizsgálatnak kell alávetni.

| 1.4. | Az Europass oklevél-kiegészítés nyolc részből áll, amelyek azonosítják a képesítés tulajdonosát (1) és magát a képesítést (2), tájékoztatnak a képesítés szintjéről (3), a tartalomról és az elért eredményekről (4), a képesítés rendeltetéséről (5), lehetővé teszik további adatok beillesztését (6), hitelesítik az oklevél-kiegészítést (7), és végül tájékoztatnak a nemzeti felsőoktatási rendszerről (8). Mind a nyolc részben fel kell tüntetni az adatokat. Ahol nem tüntetnek fel adatokat, ott ennek okáról magyarázatot kell adni. Az Europass oklevél-kiegészítés hitelesítésére az intézményeknek ugyanazt a hitelesítési eljárást kell alkalmazniuk, mint magára a képesítés hitelesítésére. |
| --- | --- |

1.4.

Az Europass oklevél-kiegészítés nyolc részből áll, amelyek azonosítják a képesítés tulajdonosát (1) és magát a képesítést (2), tájékoztatnak a képesítés szintjéről (3), a tartalomról és az elért eredményekről (4), a képesítés rendeltetéséről (5), lehetővé teszik további adatok beillesztését (6), hitelesítik az oklevél-kiegészítést (7), és végül tájékoztatnak a nemzeti felsőoktatási rendszerről (8). Mind a nyolc részben fel kell tüntetni az adatokat. Ahol nem tüntetnek fel adatokat, ott ennek okáról magyarázatot kell adni. Az Europass oklevél-kiegészítés hitelesítésére az intézményeknek ugyanazt a hitelesítési eljárást kell alkalmazniuk, mint magára a képesítés hitelesítésére.

| 1.5. | Az ezen határozat 12. cikke e) pontjával összhangban az Europass oklevél-kiegészítés kezelésénél – különösen annak elektronikus formája esetén – az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályok betartása érdekében. |
| --- | --- |

1.5.

Az ezen határozat 12. cikke e) pontjával összhangban az Europass oklevél-kiegészítés kezelésénél – különösen annak elektronikus formája esetén – az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályok betartása érdekében.

2.   Az Europass oklevél-kiegészítés egységes szerkezete

A bekeretezett részben az oklevél-kiegészítés szerkezetének és szövegének nem kötelező mintája látható. A papír, illetve az elektronikus másolat elrendezésében meg kell állapodni az illetékes nemzeti hatóságokkal.

Image

---

V. MELLÉKLET

EUROPASS IDEGENNYELV-ISMERETI DOSSZIÉ

1.   Leírás

| 1.1. | Az Európa Tanács által kidolgozott Europass idegennyelv-ismereti dosszié olyan dokumentum, amelyben a nyelvtanulók nyilvántarthatják nyelvtanulási és kulturális tapasztalataikat és ismereteiket. |
| --- | --- |

1.1.

Az Európa Tanács által kidolgozott Europass idegennyelv-ismereti dosszié olyan dokumentum, amelyben a nyelvtanulók nyilvántarthatják nyelvtanulási és kulturális tapasztalataikat és ismereteiket.

| 1.2. | Az idegennyelv-ismereti dossziénak két funkciója van: pedagógiai és nyilvántartási.
  Az idegennyelv-ismereti dosszié pedagógiai funkciójának célja a nyelvtanulók motivációjának erősítése, hogy javítsák az idegen nyelvi kommunikációs képességüket, valamint, hogy új tanulási és interkulturális tapasztalatokat szerezzenek. Abban igyekszik a tanulóknak segíteni, hogy átgondolják tanulmányi céljaikat, megtervezzék tanulmányaikat, és önállóan tanuljanak.
  Az idegennyelv-ismereti dosszié nyilvántartási funkciójának célja, hogy tulajdonosa nyelvtudását átfogó, informatív, átlátható és megbízható módon rögzítse. Segít a tanulóknak abban, hogy felmérjék egy vagy több idegen nyelv elsajátításában szerzett ismereteik szintjét, valamint lehetőséget ad arra, hogy erről részletes és nemzetközileg összehasonlítható módon tájékoztathassanak másokat. Minden ismeretet értékelni kell attól függetlenül, hogy annak megszerzésére formális oktatás keretében került-e sor, vagy sem. |
| --- | --- |

1.2.

Az idegennyelv-ismereti dossziénak két funkciója van: pedagógiai és nyilvántartási.

Az idegennyelv-ismereti dosszié pedagógiai funkciójának célja a nyelvtanulók motivációjának erősítése, hogy javítsák az idegen nyelvi kommunikációs képességüket, valamint, hogy új tanulási és interkulturális tapasztalatokat szerezzenek. Abban igyekszik a tanulóknak segíteni, hogy átgondolják tanulmányi céljaikat, megtervezzék tanulmányaikat, és önállóan tanuljanak.

Az idegennyelv-ismereti dosszié nyilvántartási funkciójának célja, hogy tulajdonosa nyelvtudását átfogó, informatív, átlátható és megbízható módon rögzítse. Segít a tanulóknak abban, hogy felmérjék egy vagy több idegen nyelv elsajátításában szerzett ismereteik szintjét, valamint lehetőséget ad arra, hogy erről részletes és nemzetközileg összehasonlítható módon tájékoztathassanak másokat. Minden ismeretet értékelni kell attól függetlenül, hogy annak megszerzésére formális oktatás keretében került-e sor, vagy sem.

| 1.3. | Az idegennyelv-ismereti dosszié az alábbiakat tartalmazza:






  — | nyelvi útlevél, amelyet tulajdonosa rendszeresen frissít. A tulajdonos az Európa-szerte elfogadott, egységes kritériumok alapján ismerteti idegennyelvi ismereteit, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Az idegennyelv-ismereti dosszié az alábbiakat tartalmazza:

—

nyelvi útlevél, amelyet tulajdonosa rendszeresen frissít. A tulajdonos az Európa-szerte elfogadott, egységes kritériumok alapján ismerteti idegennyelvi ismereteit,

| — | egy részletes nyelvi biográfia leírja a tulajdonos egyes nyelvekre vonatkozó tapasztalatait, |
| --- | --- |

—

egy részletes nyelvi biográfia leírja a tulajdonos egyes nyelvekre vonatkozó tapasztalatait,

| — | a dosszié segít az idegennyelvi ismeretek illusztrálásában azáltal, hogy tartalmazhatja tulajdonosa személyes munkájának egy-egy példányát. |
| --- | --- |

—

a dosszié segít az idegennyelvi ismeretek illusztrálásában azáltal, hogy tartalmazhatja tulajdonosa személyes munkájának egy-egy példányát.

Az Europass idegennyelv-ismereti dosszié a nyelvtanuló tulajdona.

| 1.4. | Valamennyi idegennyelv-ismereti dossziéra egységes elvek és iránymutatások vonatkoznak. Az Európa Tanács tagországaiban a tanulók kora és a nemzeti körülmények függvényében különböző mintákat dolgoznak ki. Az Európa Tanács jelképének használatához a mintáknak meg kell felelniük az elfogadott alapelveknek, és az Európai Hitelesítő Bizottságnak jóvá kell azokat hagynia. A nyelvi útlevél alábbi mintája az idegennyelv-ismereti dosszié meghatározott szerkezet szerint kitöltendő részét képezi. |
| --- | --- |

1.4.

Valamennyi idegennyelv-ismereti dossziéra egységes elvek és iránymutatások vonatkoznak. Az Európa Tanács tagországaiban a tanulók kora és a nemzeti körülmények függvényében különböző mintákat dolgoznak ki. Az Európa Tanács jelképének használatához a mintáknak meg kell felelniük az elfogadott alapelveknek, és az Európai Hitelesítő Bizottságnak jóvá kell azokat hagynia. A nyelvi útlevél alábbi mintája az idegennyelv-ismereti dosszié meghatározott szerkezet szerint kitöltendő részét képezi.

| 1.5. | E határozat 12. cikke e) pontjának megfelelően az Európai idegennyelv-ismereti dosszié kezelésénél – különösen annak elektronikus formája esetén – az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályok betartása érdekében. |
| --- | --- |

1.5.

E határozat 12. cikke e) pontjának megfelelően az Európai idegennyelv-ismereti dosszié kezelésénél – különösen annak elektronikus formája esetén – az illetékes hatóságoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a személyes adatok feldolgozására és a magánélet védelmére vonatkozó közösségi és nemzeti jogszabályok betartása érdekében.

2.   Az Europass idegennyelv-ismereti dosszié nyelvi útlevelet tartalmazó részének egységes szerkezete

A bekeretezett részben a Europass idegennyelv-ismereti dosszié nyelvi útlevelet tartalmazó része szerkezetének és szövegének nem kötelező mintája látható. A papír, illetve az elektronikus másolat elrendezésében meg kell állapodni az illetékes nemzeti hatóságokkal.

(Europass logó)

NYELVI ÚTLEVÉL

Nyelvi ismeretek

Image

Nyelvtanulási és interkulturális tapasztalatok összefoglalása

Image

Image

Image

---

VI. MELLÉKLET

EUROPASS BIZONYÍTVÁNY-KIEGÉSZÍTÉS

1.   Leírás

| 1.1. | Az Europass bizonyítvány-kiegészítés a szakképzési bizonyítványhoz csatolt dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – a bizonyítvány tulajdonosa által megszerzett tudás és szakmai alkalmasság tekintetében megkönnyítse a bizonyítvány tartalmának megértését.
  E célból a bizonyítvány-kiegészítés az alábbiakról tartalmaz információt:






  — | a megszerzett készségek és szakmai alkalmasság, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Az Europass bizonyítvány-kiegészítés a szakképzési bizonyítványhoz csatolt dokumentum, amelynek célja, hogy harmadik személyek számára – különösen más országokban – a bizonyítvány tulajdonosa által megszerzett tudás és szakmai alkalmasság tekintetében megkönnyítse a bizonyítvány tartalmának megértését.

E célból a bizonyítvány-kiegészítés az alábbiakról tartalmaz információt:

—

a megszerzett készségek és szakmai alkalmasság,

| — | a képesítéssel végezhető foglalkozások |
| --- | --- |

—

a képesítéssel végezhető foglalkozások

| — | az odaítélő és akkreditációs szervek, |
| --- | --- |

—

az odaítélő és akkreditációs szervek,

| — | a bizonyítvány szintje, |
| --- | --- |

—

a bizonyítvány szintje,

| — | a bizonyítvány megszerzésének különböző módjai, |
| --- | --- |

—

a bizonyítvány megszerzésének különböző módjai,

| — | a következő oktatási szintre való felvétel követelményei és a bejutás lehetőségei. |
| --- | --- |

—

a következő oktatási szintre való felvétel követelményei és a bejutás lehetőségei.

| 1.2. | A bizonyítvány-kiegészítés nem helyettesíti az eredeti bizonyítványt, és nem jogosít fel az eredeti bizonyítvány más országok oktatási szervei által történő hivatalos elismerésére. Ezzel szemben megkönnyíti az eredeti bizonyítvány jogos elismerését, ezért hasznos lehet az illetékes hatóságok vagy felvételi bizottságok általi elismerés megszerzésében. |
| --- | --- |

1.2.

A bizonyítvány-kiegészítés nem helyettesíti az eredeti bizonyítványt, és nem jogosít fel az eredeti bizonyítvány más országok oktatási szervei által történő hivatalos elismerésére. Ezzel szemben megkönnyíti az eredeti bizonyítvány jogos elismerését, ezért hasznos lehet az illetékes hatóságok vagy felvételi bizottságok általi elismerés megszerzésében.

| 1.3. | A bizonyítvány-kiegészítéseket a nemzeti szinten illetékes hatóságok készítik el és bocsátják ki azon állampolgárok részére, akik a nemzeti szinten elfogadott eljárások értelmében annak megfelelő bizonyítvánnyal rendelkeznek. |
| --- | --- |

1.3.

A bizonyítvány-kiegészítéseket a nemzeti szinten illetékes hatóságok készítik el és bocsátják ki azon állampolgárok részére, akik a nemzeti szinten elfogadott eljárások értelmében annak megfelelő bizonyítvánnyal rendelkeznek.

2.   Az Europass bizonyítvány-kiegészítés egységes szerkezete

A bekeretezett részben az Europass bizonyítvány-kiegészítés szerkezetének és szövegének egységes mintája látható. A papír, illetve az elektronikus forma elrendezésében, csakúgy, mint a szerkezetre és a szövegre vonatkozó módosításokban a Bizottság és az illetékes nemzeti hatóságok együttesen állapodnak meg.

Image

---

VII. MELLÉKLET

INFORMÁCIÓS RENDSZER

A Bizottság és a tagállamok együttműködnek annak érdekében, hogy az egyes állampolgároknak lehetőségük legyen az Europass-CV-jük, és bármely egyéb olyan Europass-dokumentum interneten keresztül történő kitöltésére, amelyeket nem a felhatalmazott szerveknek kell kibocsátaniuk.

A felhatalmazott szervek által kibocsátott valamennyi Europass-dokumentumot elektronikus formában kell kitölteni, és tulajdonosaik számára elérhetővé tenni. Míg a megfelelő technológiai eszköz tekintetében a döntéseket – a jelenlegi helyzet és a létező nemzeti rendszerek figyelembevételével – a Bizottságnak és az érintett nemzeti hatóságoknak együttműködve kell meghozniuk, biztosítani kell az alábbi jellemzőket.

1.   Tervezési elvek

Nyílt rendszer. Az Europass információs rendszert a jövőbeli fejlesztési lehetőségek figyelembevételével kell kidolgozni, különös tekintettel a további dokumentumok Europass keretbe való beillesztésére, valamint a munka- és tanulmányi lehetőségekre vonatkozó információs szolgáltatásokkal való integrációra.

Interoperabilitás. Az Europass információs rendszer nemzeti szinten irányított részeinek az egyes országokban teljes mértékben interoperábilisnek kell lenniük mind egymással, mind a közösségi szinten irányított részekkel.

2.   Dokumentumok kezelése és hozzáférhetősége

| 2.1. | A felhatalmazott szervek által kibocsátott valamennyi Europass-dokumentumot elektronikus formában kell kitölteni a kibocsátó szervek és a Nemzeti Europass-központ által közösen elfogadott eljárásoknak megfelelően, illetve az európai szinten elfogadott eljárásokkal összhangban. |
| --- | --- |

2.1.

A felhatalmazott szervek által kibocsátott valamennyi Europass-dokumentumot elektronikus formában kell kitölteni a kibocsátó szervek és a Nemzeti Europass-központ által közösen elfogadott eljárásoknak megfelelően, illetve az európai szinten elfogadott eljárásokkal összhangban.

| 2.2. | Az Europass CV-nek és bármely egyéb Europass-dokumentumnak, amelyet nem a felhatalmazott szervnek kell kibocsátania, szintén hozzáférhetőnek kell lennie elektronikus formában. |
| --- | --- |

2.2.

Az Europass CV-nek és bármely egyéb Europass-dokumentumnak, amelyet nem a felhatalmazott szervnek kell kibocsátania, szintén hozzáférhetőnek kell lennie elektronikus formában.

| 2.3. | Az állampolgárok jogosultak:






  — | Europass CV-jük és bármely egyéb, olyan Europass-dokumentum interneten keresztül való kitöltésére, amelyet nem a felhatalmazott szervnek kell kibocsátania, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Az állampolgárok jogosultak:

—

Europass CV-jük és bármely egyéb, olyan Europass-dokumentum interneten keresztül való kitöltésére, amelyet nem a felhatalmazott szervnek kell kibocsátania,

| — | az Europass CV-jük és egyéb Europass-dokumentumaik közötti elektronikus kapcsolatok létrehozására, frissítésére, illetve törlésére, |
| --- | --- |

—

az Europass CV-jük és egyéb Europass-dokumentumaik közötti elektronikus kapcsolatok létrehozására, frissítésére, illetve törlésére,

| — | bármely egyéb igazoló dokumentum Europass-dokumentumaikhoz való csatolására, |
| --- | --- |

—

bármely egyéb igazoló dokumentum Europass-dokumentumaikhoz való csatolására,

| — | az Europass-uk és ha van, mellékletei – egészben, vagy részben történő – kinyomtatására. |
| --- | --- |

—

az Europass-uk és ha van, mellékletei – egészben, vagy részben történő – kinyomtatására.

| 2.4. | A személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés csak az érintett személy számára engedélyezett a vonatkozó, személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló közösségi és nemzeti jogszabályokkal összhangban. |
| --- | --- |

2.4.

A személyes adatokat tartalmazó dokumentumokhoz való hozzáférés csak az érintett személy számára engedélyezett a vonatkozó, személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló közösségi és nemzeti jogszabályokkal összhangban.

---

VIII. MELLÉKLET

PÉNZÜGYI MELLÉKLET

| 1. | A kiadások célja a nemzeti szintű végrehajtás társfinanszírozása, valamint az egyes, közösségi szinten felmerült, a koordinálással, a figyelemfelhívással és a dokumentumok elkészítésével kapcsolatos költségek fedezése. |
| --- | --- |

1.

A kiadások célja a nemzeti szintű végrehajtás társfinanszírozása, valamint az egyes, közösségi szinten felmerült, a koordinálással, a figyelemfelhívással és a dokumentumok elkészítésével kapcsolatos költségek fedezése.

| 2. | A nemzeti végrehajtási tevékenységek közösségi pénzügyi támogatását a nemzeti europass-központnak nyújtott éves működési támogatás keretében biztosítják.
  A nemzeti europass-központokat jogi személyként kell létrehozni, és a közösségi költségvetésből semmilyen más működési támogatásban nem részesülhetnek. |
| --- | --- |

2.

A nemzeti végrehajtási tevékenységek közösségi pénzügyi támogatását a nemzeti europass-központnak nyújtott éves működési támogatás keretében biztosítják.

A nemzeti europass-központokat jogi személyként kell létrehozni, és a közösségi költségvetésből semmilyen más működési támogatásban nem részesülhetnek.

| 2.1. | A támogatásokat az e határozat 11. cikkében felsorolt tevékenységekhez kapcsolódó munkaprogram elfogadása után, valamint az erre a célra készült feladat-meghatározás alapján ítélik oda. |
| --- | --- |

2.1.

A támogatásokat az e határozat 11. cikkében felsorolt tevékenységekhez kapcsolódó munkaprogram elfogadása után, valamint az erre a célra készült feladat-meghatározás alapján ítélik oda.

| 2.2. | A társfinanszírozás mértéke nem haladhatja meg a vonatkozó tevékenységek teljes költségének 50 %-át. |
| --- | --- |

2.2.

A társfinanszírozás mértéke nem haladhatja meg a vonatkozó tevékenységek teljes költségének 50 %-át.

| 2.3. | E határozat végrehajtásakor a Bizottság szakértők és technikai segítségnyújtási szervezetek segítségét is igénybe veheti; ennek finanszírozásáról az e határozatra vonatkozó átfogó pénzügyi keret rendelkezhet. A Bizottság szemináriumokat, kollokviumokat és egyéb szakértői találkozókat szervezhet – amennyiben azok nagy valószínűséggel megkönnyítik e határozat végrehajtását –, valamint megfelelő tájékoztatási, kiadvány megjelentetési és terjesztési célú intézkedéseket is hozhat. |
| --- | --- |

2.3.

E határozat végrehajtásakor a Bizottság szakértők és technikai segítségnyújtási szervezetek segítségét is igénybe veheti; ennek finanszírozásáról az e határozatra vonatkozó átfogó pénzügyi keret rendelkezhet. A Bizottság szemináriumokat, kollokviumokat és egyéb szakértői találkozókat szervezhet – amennyiben azok nagy valószínűséggel megkönnyítik e határozat végrehajtását –, valamint megfelelő tájékoztatási, kiadvány megjelentetési és terjesztési célú intézkedéseket is hozhat.

---

| 31.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 390/21 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 390/21

---

A TANÁCS 2242/2004/EK RENDELETE

(2004. december 22.)

a demokrácia és jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának általános célját harmadik országokban elősegítő, a fejlesztési együttműködési műveleteken kívüli közösségi műveletek végrehajtására vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 976/1999/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 181a. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | A Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek küldött, az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokratizálódás harmadik országokban való előmozdítása terén betöltött szerepéről szóló, 2001. május 8-i közleményében meghatározott közösségi fellépés az emberi jogok és a demokratikus elvek előmozdításáért 2004 után is folytatódik. A demokrácia és jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának általános céljaihoz hozzájáruló fejlesztési együttműködési műveletek megvalósításával szembeni követelmények meghatározásáról szóló 975/1999/EK tanácsi rendelet (2), valamint a 976/1999/EK tanácsi rendelet (3) megfelelő jogi eszköznek bizonyult az e területre vonatkozó átfogó célkitűzések megvalósítása során a fejlődő és más harmadik országokban az emberi jogi és demokratizálási tevékenységekre irányuló közösségi technikai és pénzügyi támogatás végrehajtásához. E rendeletek érvényességi ideje mindazonáltal 2004. december 31-én lejár. Ezért az érvényességük időtartamának meghosszabbítása szükséges. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság által a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek küldött, az Európai Uniónak az emberi jogok és a demokratizálódás harmadik országokban való előmozdítása terén betöltött szerepéről szóló, 2001. május 8-i közleményében meghatározott közösségi fellépés az emberi jogok és a demokratikus elvek előmozdításáért 2004 után is folytatódik. A demokrácia és jogállamiság fejlesztésének és megszilárdításának, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságjogok tiszteletben tartásának általános céljaihoz hozzájáruló fejlesztési együttműködési műveletek megvalósításával szembeni követelmények meghatározásáról szóló 975/1999/EK tanácsi rendelet (2), valamint a 976/1999/EK tanácsi rendelet (3) megfelelő jogi eszköznek bizonyult az e területre vonatkozó átfogó célkitűzések megvalósítása során a fejlődő és más harmadik országokban az emberi jogi és demokratizálási tevékenységekre irányuló közösségi technikai és pénzügyi támogatás végrehajtásához. E rendeletek érvényességi ideje mindazonáltal 2004. december 31-én lejár. Ezért az érvényességük időtartamának meghosszabbítása szükséges.

| (2) | A 976/1999/EK rendeletben szereplő pénzügyi referenciaösszegek részaránya, valamint a 2006-ig szóló emberi jogi és demokratizálási előirányzatok alapján az 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodás (4) 34. pontja értelmében e rendelet a program kiterjesztett időtartamára vonatkozóan tartalmaz egy kibővített pénzügyi referenciaösszeget, anélkül, hogy ezzel a költségvetési hatóság Szerződésben meghatározott hatásköreit befolyásolná. |
| --- | --- |

(2)

A 976/1999/EK rendeletben szereplő pénzügyi referenciaösszegek részaránya, valamint a 2006-ig szóló emberi jogi és demokratizálási előirányzatok alapján az 1999. május 6-i, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló intézményközi megállapodás (4) 34. pontja értelmében e rendelet a program kiterjesztett időtartamára vonatkozóan tartalmaz egy kibővített pénzügyi referenciaösszeget, anélkül, hogy ezzel a költségvetési hatóság Szerződésben meghatározott hatásköreit befolyásolná.

| (3) | Az EU választási megfigyelési misszióinak végrehajtásához össze kell hangolni a 976/1999/EK rendeletnek a támogatás végrehajtására vonatkozó eljárásairól szóló rendelkezéseit az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) jogi követelményeivel. |
| --- | --- |

(3)

Az EU választási megfigyelési misszióinak végrehajtásához össze kell hangolni a 976/1999/EK rendeletnek a támogatás végrehajtására vonatkozó eljárásairól szóló rendelkezéseit az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (5) jogi követelményeivel.

| (4) | A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme és a csalás és egyéb szabálytalanságok elleni küzdelem a 976/1999/EK rendelet szerves részét képezi. Különösen a rendelet alapján megkötött megállapodásoknak és szerződéseknek fel kell hatalmazniuk a Bizottságot az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben (6) meghatározott intézkedések végrehajtására. |
| --- | --- |

(4)

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme és a csalás és egyéb szabálytalanságok elleni küzdelem a 976/1999/EK rendelet szerves részét képezi. Különösen a rendelet alapján megkötött megállapodásoknak és szerződéseknek fel kell hatalmazniuk a Bizottságot az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/EK, Euratom tanácsi rendeletben (6) meghatározott intézkedések végrehajtására.

| (5) | A 976/1999/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(5)

A 976/1999/EK rendelet végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (7) összhangban kell elfogadni.

| (6) | A 976/1999/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

A 976/1999/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Tanács 976/1999/EK rendelete a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:






  „h) | az Egyesült Nemzetek Szervezetének testületein, a szakügynökségeken és a regionális szervezeteken belül a demokratikus országok csoportjainak létrehozását elősegítő törekvések támogatása.”; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk (2) bekezdése a következő szöveggel egészül ki:

„h)

az Egyesült Nemzetek Szervezetének testületein, a szakügynökségeken és a regionális szervezeteken belül a demokratikus országok csoportjainak létrehozását elősegítő törekvések támogatása.”;

| 2. | Az 5. cikk (1) bekezdésének vége a következő mondattal egészül ki:
  „Az EU választási megfigyelési missziók és az »amicus curiae« eljárások esetén a természetes személyek e rendelet értelmében finanszírozásra jogosultak.”; |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk (1) bekezdésének vége a következő mondattal egészül ki:

„Az EU választási megfigyelési missziók és az »amicus curiae« eljárások esetén a természetes személyek e rendelet értelmében finanszírozásra jogosultak.”;

| 3. | A 6. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az 5. cikk (1) bekezdésének első mondatában említett partnereknek a közösségi támogatásra való jogosultsághoz az e rendelet értelmében közösségi támogatásra jogosult harmadik országban vagy a Közösség egyik tagállamában kell székhellyel rendelkezniük.”; |
| --- | --- |

3.

A 6. cikk első mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az 5. cikk (1) bekezdésének első mondatában említett partnereknek a közösségi támogatásra való jogosultsághoz az e rendelet értelmében közösségi támogatásra jogosult harmadik országban vagy a Közösség egyik tagállamában kell székhellyel rendelkezniük.”;

| 4. | A 8. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Az e rendelet alapján történő közösségi finanszírozás vissza nem térítendő támogatások vagy szerződések formájában történik. A 2. cikk szerinti műveletek keretében az emberi jogi és demokratizálási előirányzatokból fizetett EU választási megfigyelő missziók tagjait a Bizottság által előírt eljárásokkal összhangban veszik fel.”; |
| --- | --- |

4.

A 8. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az e rendelet alapján történő közösségi finanszírozás vissza nem térítendő támogatások vagy szerződések formájában történik. A 2. cikk szerinti műveletek keretében az emberi jogi és demokratizálási előirányzatokból fizetett EU választási megfigyelő missziók tagjait a Bizottság által előírt eljárásokkal összhangban veszik fel.”;

| 5. | A 11. cikk első bekezdése helyébe a következő lép:
  „E rendelet 2005–2006-os időszakban való végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 78 millió EUR.”; |
| --- | --- |

5.

A 11. cikk első bekezdése helyébe a következő lép:

„E rendelet 2005–2006-os időszakban való végrehajtásának pénzügyi referenciaösszege 78 millió EUR.”;

| 6. | A 12. és 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „12. cikk
  (1)   A közösségi tevékenységek programozásának és meghatározásának keretét a Bizottság fogadja el.
  A keret különösen az alábbiakból áll:






  a) | többéves indikatív programok és e programok éves frissített változatai, |
| --- | --- | --- |

6.

A 12. és 13. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„12. cikk

(1)   A közösségi tevékenységek programozásának és meghatározásának keretét a Bizottság fogadja el.

A keret különösen az alábbiakból áll:

a)

többéves indikatív programok és e programok éves frissített változatai,

| b) | éves munkaprogramok. |
| --- | --- |

b)

éves munkaprogramok.

Különleges helyzetekben egyedi, az éves munkaprogramban nem szereplő intézkedések jóváhagyhatók.

(2)   A Bizottság éves jelentést készít, amely régiókra és ágazatokra bontva tartalmazza a következő év programját, továbbá beszámol az Európai Parlamentnek a végrehajtásról.

A Bizottság – e rendelettel összhangban és a rugalmasság követelményeinek megfelelően – felel a több évre szóló átfogó keretben meghatározott éves munkaprogramok kezeléséért és kiigazításáért. A meghozott határozatok az Európai Unió prioritásait és fő érdekeltségeit tükrözik a demokrácia és jogállamiság megszilárdítása és az emberi jogok tiszteletben tartása terén, és azokat a programok egyedi természete határozza meg. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja az Európai Parlamentet az eljárásokról.

(3)   A Bizottság az e rendelet szerinti közösségi műveleteket a hatályos költségvetési és egyéb – különösen az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletben meghatározott – eljárásokkal összhangban hajtja végre.

13. cikk

(1)   A 12. cikk (1) bekezdésében említett eszközöket a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

Amennyiben a 12. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett éves munkaprogramok módosításai nem haladják meg a hozzájuk rendelt globális összeg 20 százalékát, vagy lényegesen nem változtatják meg az ott szereplő projektek vagy programok természetét, ezeket a módosításokat a Bizottság fogadja el. Erről tájékoztatja a 14. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot.

(2)   A 15. cikk sérelme nélkül az éves munkaprogramok által le nem fedett és az 1 millió EUR-t meghaladó projektek és programok finanszírozásával kapcsolatos határozatokat a 14. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.”;

| 7. | A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK tanácsi határozat (8) 4. cikkét és 7. cikkének (1), (2) és (4) bekezdését kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.
  Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időszak harminc nap.”; |
| --- | --- |

7.

A 14. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén az 1999/468/EK tanácsi határozat (8) 4. cikkét és 7. cikkének (1), (2) és (4) bekezdését kell alkalmazni, figyelemmel a határozat 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében meghatározott időszak harminc nap.”;

| 8. | A 16. cikk második mondatát el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A 16. cikk második mondatát el kell hagyni.

| 9. | Az 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „18. cikk
  Az e rendelet alapján kötött minden megállapodás vagy szerződés kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelöli meg a dokumentumok és telephelyek tekintetében a közösségi forrásokból részesülő minden vállalkozó és alvállalkozó feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására. A 2185/96/EK, Euratom rendeletet (9) kell alkalmazni.”; |
| --- | --- |

9.

Az 18. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„18. cikk

Az e rendelet alapján kötött minden megállapodás vagy szerződés kifejezetten a Bizottságot és a Számvevőszéket jelöli meg a dokumentumok és telephelyek tekintetében a közösségi forrásokból részesülő minden vállalkozó és alvállalkozó feletti ellenőrzési hatáskör gyakorlására. A 2185/96/EK, Euratom rendeletet (9) kell alkalmazni.”;

| 10. | A 21. cikk második bekezdésében a „2004. december 31.” időpont helyébe a „2006. december 31.” időpont lép. |
| --- | --- |

10.

A 21. cikk második bekezdésében a „2004. december 31.” időpont helyébe a „2006. december 31.” időpont lép.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. VEERMAN

---

(1)  2004. december 16-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem jelent meg).

1

(2)  HL L 120., 1999.5.8., 1. o. Az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 120., 1999.5.8., 8. o. A 807/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 36. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A 2003/429/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.) módosított intézményközi megállapodás.

4

(5)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

5

(6)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

6

(7)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

7

(8)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

8

(9)  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

9

---

| 31.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 390/24 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 390/24

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2004/108/EK IRÁNYELVE

(2004. december 15.)

az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 89/336/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére1,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (1),

mivel:

| (1) | Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelv (2) felülvizsgálatra került a belső piaci jogszabályok egyszerűsítéseként (SLIM) ismert kezdeményezés keretében. Mind a SLIM-folyamat, mind egy későbbi részletes konzultáció feltárta a 89/336/EGK irányelv által meghatározott keretrendszer kiegészítésének, megerősítésének és tisztázásának szükségességét. |
| --- | --- |

(1)

Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/336/EGK tanácsi irányelv (2) felülvizsgálatra került a belső piaci jogszabályok egyszerűsítéseként (SLIM) ismert kezdeményezés keretében. Mind a SLIM-folyamat, mind egy későbbi részletes konzultáció feltárta a 89/336/EGK irányelv által meghatározott keretrendszer kiegészítésének, megerősítésének és tisztázásának szükségességét.

| (2) | A tagállamok felelősek a rádiótávközlés elektromágneses zavarvédelmének biztosításáért, beleértve a Nemzetközi Távközlési Unió (NTU) rádiózási szabályainak megfelelően működtetett rádióműsor-vétel és rádióamatőr-szolgálat, valamint a villamosenergia- és távközlési hálózatainak, illetve az ehhez kapcsolódó berendezéseknek védelmét is. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok felelősek a rádiótávközlés elektromágneses zavarvédelmének biztosításáért, beleértve a Nemzetközi Távközlési Unió (NTU) rádiózási szabályainak megfelelően működtetett rádióműsor-vétel és rádióamatőr-szolgálat, valamint a villamosenergia- és távközlési hálózatainak, illetve az ehhez kapcsolódó berendezéseknek védelmét is.

| (3) | Az elektromágneses zavar elleni védelmet biztosító nemzeti jogi rendelkezéseket harmonizálni kell annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az elektromos és elektronikai készülékek szabad mozgását anélkül, hogy ezáltal a tagállamokban csökkenne az indokolt védelmi szint. |
| --- | --- |

(3)

Az elektromágneses zavar elleni védelmet biztosító nemzeti jogi rendelkezéseket harmonizálni kell annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az elektromos és elektronikai készülékek szabad mozgását anélkül, hogy ezáltal a tagállamokban csökkenne az indokolt védelmi szint.

| (4) | Az elektromágneses zavar elleni védelem a különböző gazdasági szereplőkre háruló kötelezettségeket igényel. A védelem elérése érdekében ezeket a kötelezettségeket tisztességes és hatékony módon kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(4)

Az elektromágneses zavar elleni védelem a különböző gazdasági szereplőkre háruló kötelezettségeket igényel. A védelem elérése érdekében ezeket a kötelezettségeket tisztességes és hatékony módon kell alkalmazni.

| (5) | A berendezések elektromágneses összeférhetőségét a belső piac – amely az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgásának belső határok nélküli térsége – működésének biztosítását szem előtt tartva kell szabályozni. |
| --- | --- |

(5)

A berendezések elektromágneses összeférhetőségét a belső piac – amely az áruk, a személyek, a szolgáltatások és a tőke szabad mozgásának belső határok nélküli térsége – működésének biztosítását szem előtt tartva kell szabályozni.

| (6) | Az ezen irányelvben említett berendezések magukban foglalják a készülékeket és a helyhez kötött létesítményeket egyaránt. Ezekről azonban külön-külön kell rendelkezni. Ennek az az oka, hogy míg a készülékek tekintetében érvényesül a Közösségen belüli mozgás szabadsága, addig a helyhez kötött létesítményeket egy előre meghatározott helyen folyamatos használat céljára különböző készüléktípusok, adott esetben egyéb eszközök összeállításaként telepítik. Az ilyen helyhez kötött létesítmények összetétele és funkciója az esetek nagy részében üzemeltetőik sajátos igényeinek felel meg. |
| --- | --- |

(6)

Az ezen irányelvben említett berendezések magukban foglalják a készülékeket és a helyhez kötött létesítményeket egyaránt. Ezekről azonban külön-külön kell rendelkezni. Ennek az az oka, hogy míg a készülékek tekintetében érvényesül a Közösségen belüli mozgás szabadsága, addig a helyhez kötött létesítményeket egy előre meghatározott helyen folyamatos használat céljára különböző készüléktípusok, adott esetben egyéb eszközök összeállításaként telepítik. Az ilyen helyhez kötött létesítmények összetétele és funkciója az esetek nagy részében üzemeltetőik sajátos igényeinek felel meg.

| (7) | A rádióberendezések és a távközlő végberendezések nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, mivel azokat már a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) szabályozza. Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó követelmények mindkét irányelvben ugyanolyan védelmi szintet biztosítanak. |
| --- | --- |

(7)

A rádióberendezések és a távközlő végberendezések nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, mivel azokat már a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) szabályozza. Az elektromágneses összeférhetőségre vonatkozó követelmények mindkét irányelvben ugyanolyan védelmi szintet biztosítanak.

| (8) | A légijárművek és a légijárművekbe szerelhető berendezések nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, mivel azokról az elektromágneses összeférhetőséget szabályozó külön közösségi vagy nemzetközi szabályok már rendelkeznek. |
| --- | --- |

(8)

A légijárművek és a légijárművekbe szerelhető berendezések nem tartoznak ezen irányelv hatálya alá, mivel azokról az elektromágneses összeférhetőséget szabályozó külön közösségi vagy nemzetközi szabályok már rendelkeznek.

| (9) | Nem szükséges, hogy ezen irányelv szabályozza az elektromágneses összeférhetőség szempontjából természetüknél fogva ártalmatlan berendezéseket. |
| --- | --- |

(9)

Nem szükséges, hogy ezen irányelv szabályozza az elektromágneses összeférhetőség szempontjából természetüknél fogva ártalmatlan berendezéseket.

| (10) | Ennek az irányelvnek nem szükséges a berendezések biztonságáról rendelkeznie, mivel arra külön közösségi vagy nemzeti jogszabályok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(10)

Ennek az irányelvnek nem szükséges a berendezések biztonságáról rendelkeznie, mivel arra külön közösségi vagy nemzeti jogszabályok vonatkoznak.

| (11) | Ez az irányelv, amennyiben a készülékeket szabályozza, a Közösség piacán kereskedelmi forgalomban késztermékekként első alkalommal hozzáférhető készülékekre kell, hogy vonatkozzon. Egyes alkatrészek vagy készülékrészek bizonyos feltételek mellett készüléknek tekintendők, amennyiben a végfelhasználó számára hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(11)

Ez az irányelv, amennyiben a készülékeket szabályozza, a Közösség piacán kereskedelmi forgalomban késztermékekként első alkalommal hozzáférhető készülékekre kell, hogy vonatkozzon. Egyes alkatrészek vagy készülékrészek bizonyos feltételek mellett készüléknek tekintendők, amennyiben a végfelhasználó számára hozzáférhetők.

| (12) | Az ezen irányelv alapját képező alapelveket a műszaki harmonizáció és a műszaki szabványok új megközelítési módjáról szóló, 1985. május 7-i tanácsi állásfoglalás (4) határozza meg. E megközelítéssel összhangban a berendezések tervezésére és gyártására az elektromágneses összeférhetőséggel kapcsolatos alapvető követelmények vonatkoznak. Ezeket a követelményeket műszaki tekintetben a különböző európai szabványügyi testületek – az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) – által elfogadott harmonizált európai szabványok juttatják kifejezésre. A harmonizált szabványok elfogadására ezen irányelv szempontjából a CEN-t, a CENELEC-et és az ETSI-t kell illetékes intézményként elismerni; ezen intézmények a harmonizált szabványokat az egymás közötti és a Bizottsággal folytatott együttműködésre vonatkozó általános iránymutatásokkal, valamint a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) összhangban állapítják meg. |
| --- | --- |

(12)

Az ezen irányelv alapját képező alapelveket a műszaki harmonizáció és a műszaki szabványok új megközelítési módjáról szóló, 1985. május 7-i tanácsi állásfoglalás (4) határozza meg. E megközelítéssel összhangban a berendezések tervezésére és gyártására az elektromágneses összeférhetőséggel kapcsolatos alapvető követelmények vonatkoznak. Ezeket a követelményeket műszaki tekintetben a különböző európai szabványügyi testületek – az Európai Szabványügyi Bizottság (CEN), az Európai Elektrotechnikai Szabványügyi Bizottság (CENELEC) és az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet (ETSI) – által elfogadott harmonizált európai szabványok juttatják kifejezésre. A harmonizált szabványok elfogadására ezen irányelv szempontjából a CEN-t, a CENELEC-et és az ETSI-t kell illetékes intézményként elismerni; ezen intézmények a harmonizált szabványokat az egymás közötti és a Bizottsággal folytatott együttműködésre vonatkozó általános iránymutatásokkal, valamint a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (5) összhangban állapítják meg.

| (13) | A harmonizált szabványok az Európai Unió elektromágneses összeférhetőséggel kapcsolatos kérdései tekintetében a technika általánosan elismert állását tükrözik. Így a belső piac működése érdekében a berendezések elektromágneses összeférhetőségére vonatkozó olyan szabványokra van szükség, amelyeket közösségi szinten harmonizáltak; amint ilyen szabványra vonatkozó hivatkozást az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétesznek, ennek tiszteletben tartása a vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelőség vélelmezését eredményezi, bár lehetőség van a megfelelőség más eszközökkel történő igazolására is. A harmonizált szabványoknak való megfelelés a szabvány rendelkezéseinek való megfelelőséget, valamint a megfelelőségnek a harmonizált szabvány által leírt vagy említett módszerekkel történő igazolását is jelenti. |
| --- | --- |

(13)

A harmonizált szabványok az Európai Unió elektromágneses összeférhetőséggel kapcsolatos kérdései tekintetében a technika általánosan elismert állását tükrözik. Így a belső piac működése érdekében a berendezések elektromágneses összeférhetőségére vonatkozó olyan szabványokra van szükség, amelyeket közösségi szinten harmonizáltak; amint ilyen szabványra vonatkozó hivatkozást az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétesznek, ennek tiszteletben tartása a vonatkozó alapvető követelményeknek való megfelelőség vélelmezését eredményezi, bár lehetőség van a megfelelőség más eszközökkel történő igazolására is. A harmonizált szabványoknak való megfelelés a szabvány rendelkezéseinek való megfelelőséget, valamint a megfelelőségnek a harmonizált szabvány által leírt vagy említett módszerekkel történő igazolását is jelenti.

| (14) | A hálózatokhoz csatlakoztatható berendezések gyártóinak a berendezéseket oly módon kell kialakítaniuk, hogy azok rendeltetésszerű működésük mellett ne okozzák a hálózatban a szolgáltatás minőségének elfogadhatatlan mértékű romlását. A hálózat üzemeltetőinek úgy kell kialakítaniuk hálózataikat, hogy a hálózatokhoz csatlakoztatható berendezések gyártói a hálózatok – a szolgáltatás elfogadhatatlan minőségi romlásával járó – károsításának megakadályozása érdekében ne viseljenek aránytalanul nagy terhet. Az európai szabványügyi szervezeteknek a harmonizált szabványok kidolgozásakor e célkitűzést (beleértve az elektromágneses jelenségek ide tartozó típusainak halmozott hatásait) kellően szem előtt kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(14)

A hálózatokhoz csatlakoztatható berendezések gyártóinak a berendezéseket oly módon kell kialakítaniuk, hogy azok rendeltetésszerű működésük mellett ne okozzák a hálózatban a szolgáltatás minőségének elfogadhatatlan mértékű romlását. A hálózat üzemeltetőinek úgy kell kialakítaniuk hálózataikat, hogy a hálózatokhoz csatlakoztatható berendezések gyártói a hálózatok – a szolgáltatás elfogadhatatlan minőségi romlásával járó – károsításának megakadályozása érdekében ne viseljenek aránytalanul nagy terhet. Az európai szabványügyi szervezeteknek a harmonizált szabványok kidolgozásakor e célkitűzést (beleértve az elektromágneses jelenségek ide tartozó típusainak halmozott hatásait) kellően szem előtt kell tartaniuk.

| (15) | A készülékek forgalomba hozatala vagy üzembe helyezése csak akkor lehetséges, ha az érintett gyártók megállapították, hogy a készülék tervezése és gyártása ezen irányelv követelményeinek megfelelően történt. A forgalomba hozott készülék ezen irányelvnek való megfelelését igazoló „CE”-jelölést kell viselnie. Bár a megfelelőségértékelés – független megfelelőségértékelési testület bevonásának szüksége nélkül – a gyártó felelőssége, a gyártók szabadon igénybe vehetik ilyen testület szolgáltatásait. |
| --- | --- |

(15)

A készülékek forgalomba hozatala vagy üzembe helyezése csak akkor lehetséges, ha az érintett gyártók megállapították, hogy a készülék tervezése és gyártása ezen irányelv követelményeinek megfelelően történt. A forgalomba hozott készülék ezen irányelvnek való megfelelését igazoló „CE”-jelölést kell viselnie. Bár a megfelelőségértékelés – független megfelelőségértékelési testület bevonásának szüksége nélkül – a gyártó felelőssége, a gyártók szabadon igénybe vehetik ilyen testület szolgáltatásait.

| (16) | A megfelelőségértékelési kötelezettség a gyártót a készülék elektromágneses összeférhetősége – lényeges jelenségeken alapuló – értékelésének elvégzésére kötelezi annak megállapítása érdekében, hogy a készülék megfelel-e az ezen irányelvben meghatározott védelmi követelményeknek. |
| --- | --- |

(16)

A megfelelőségértékelési kötelezettség a gyártót a készülék elektromágneses összeférhetősége – lényeges jelenségeken alapuló – értékelésének elvégzésére kötelezi annak megállapítása érdekében, hogy a készülék megfelel-e az ezen irányelvben meghatározott védelmi követelményeknek.

| (17) | Amennyiben a készülék többféle konfigurációban is képes az üzemelésre, az elektromágneses összeférhetőségi értékelésnek meg kell erősítenie, hogy a készülék megfelel a gyártó – mint a rendeltetésszerű használat megjelenítője – által tervezett konfigurációk védelmi követelményeinek; ilyen esetekben elegendő az értékelést azon konfiguráció alapján elvégezni, amely valószínűsíthetően a legerősebb zavart okozza, valamint azon konfiguráció alapján, amely a zavarokra vélhetőleg a legérzékenyebb. |
| --- | --- |

(17)

Amennyiben a készülék többféle konfigurációban is képes az üzemelésre, az elektromágneses összeférhetőségi értékelésnek meg kell erősítenie, hogy a készülék megfelel a gyártó – mint a rendeltetésszerű használat megjelenítője – által tervezett konfigurációk védelmi követelményeinek; ilyen esetekben elegendő az értékelést azon konfiguráció alapján elvégezni, amely valószínűsíthetően a legerősebb zavart okozza, valamint azon konfiguráció alapján, amely a zavarokra vélhetőleg a legérzékenyebb.

| (18) | A helyhez kötött létesítmények – beleértve a nagyméretű gépeket és hálózatokat is – elektromágneses zavart okozhatnak vagy szenvedhetnek el. Amennyiben a helyhez kötött létesítmények és a készülékek között egy illesztő felület van, a helyhez kötött létesítmények keltette elektromágneses zavarok hatással lehetnek a készülékre, és viszont. Az elektromágneses összeférhetőség szempontjából nem lényeges, hogy az elektromágneses zavart készülék vagy helyhez kötött létesítmény okozza. Ennek megfelelően a helyhez kötött létesítményeket és a készülékeket az alapvető követelmények egységes és átfogó rendszerének kell szabályoznia. Az ezen szabványok szerinti alapvető követelményeknek való megfelelőség igazolása érdekében lehetőség van a helyhez kötött létesítményekre vonatkozó harmonizált szabványok alkalmazására is. |
| --- | --- |

(18)

A helyhez kötött létesítmények – beleértve a nagyméretű gépeket és hálózatokat is – elektromágneses zavart okozhatnak vagy szenvedhetnek el. Amennyiben a helyhez kötött létesítmények és a készülékek között egy illesztő felület van, a helyhez kötött létesítmények keltette elektromágneses zavarok hatással lehetnek a készülékre, és viszont. Az elektromágneses összeférhetőség szempontjából nem lényeges, hogy az elektromágneses zavart készülék vagy helyhez kötött létesítmény okozza. Ennek megfelelően a helyhez kötött létesítményeket és a készülékeket az alapvető követelmények egységes és átfogó rendszerének kell szabályoznia. Az ezen szabványok szerinti alapvető követelményeknek való megfelelőség igazolása érdekében lehetőség van a helyhez kötött létesítményekre vonatkozó harmonizált szabványok alkalmazására is.

| (19) | A helyhez kötött létesítmények sajátos jellegéből adódóan esetükben nem szükséges a „CE”-jelölés és a megfelelőségi nyilatkozat alkalmazása. |
| --- | --- |

(19)

A helyhez kötött létesítmények sajátos jellegéből adódóan esetükben nem szükséges a „CE”-jelölés és a megfelelőségi nyilatkozat alkalmazása.

| (20) | Az egy adott helyhez kötött létesítménybe való beszerelés céljára forgalomba hozott, de egyéb módon kereskedelmi forgalomban nem hozzáférhető készülék megfelelőségértékelését nem lenne ésszerű azon helyhez kötött létesítménytől elkülönítve elvégezni, amelybe a készülék beszerelésre kerül. Az ilyen készülék ezért mentesül a készülékekre általában alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárások alól. Az azonban nem megengedhető, hogy egy ilyen készülék veszélyeztesse annak a helyhez kötött létesítménynek a megfelelőségét, amelybe beszerelik. Amennyiben az ilyen készüléket egynél több azonos helyhez kötött létesítménybe szerelik be, úgy a berendezések elektromágneses összeférhetőségi jellemzőinek azonosítása elegendő kell, hogy legyen a megfelelőségértékelési eljárások alól való mentesüléshez. |
| --- | --- |

(20)

Az egy adott helyhez kötött létesítménybe való beszerelés céljára forgalomba hozott, de egyéb módon kereskedelmi forgalomban nem hozzáférhető készülék megfelelőségértékelését nem lenne ésszerű azon helyhez kötött létesítménytől elkülönítve elvégezni, amelybe a készülék beszerelésre kerül. Az ilyen készülék ezért mentesül a készülékekre általában alkalmazandó megfelelőségértékelési eljárások alól. Az azonban nem megengedhető, hogy egy ilyen készülék veszélyeztesse annak a helyhez kötött létesítménynek a megfelelőségét, amelybe beszerelik. Amennyiben az ilyen készüléket egynél több azonos helyhez kötött létesítménybe szerelik be, úgy a berendezések elektromágneses összeférhetőségi jellemzőinek azonosítása elegendő kell, hogy legyen a megfelelőségértékelési eljárások alól való mentesüléshez.

| (21) | Átmeneti időszak szükséges annak biztosítása érdekében, hogy a gyártók és más érintett felek alkalmazkodhassanak az új szabályozási rendszerhez. |
| --- | --- |

(21)

Átmeneti időszak szükséges annak biztosítása érdekében, hogy a gyártók és más érintett felek alkalmazkodhassanak az új szabályozási rendszerhez.

| (22) | Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a belső piac működésének biztosítását annak megkövetelése által, hogy berendezések megfeleljenek a megfelelő elektromágneses összeférhetőségi szintnek – a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, és mivel terjedelme vagy hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányossági elvnek megfelelően ezen irányelv nem haladja meg az e cél eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(22)

Mivel ezen irányelv célját – nevezetesen a belső piac működésének biztosítását annak megkövetelése által, hogy berendezések megfeleljenek a megfelelő elektromágneses összeférhetőségi szintnek – a tagállamok nem tudják megfelelően megvalósítani, és mivel terjedelme vagy hatása miatt az közösségi szinten jobban megvalósítható, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően. Az e cikkben meghatározott arányossági elvnek megfelelően ezen irányelv nem haladja meg az e cél eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket.

| (23) | A 89/336/EGK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(23)

A 89/336/EGK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ezen irányelv a berendezések elektromágneses összeférhetőségét szabályozza. Célja a belső piac működésének biztosítása azáltal, hogy megköveteli, hogy a berendezések megfeleljenek egy megfelelő elektromágneses összeférhetőségi szintnek. Ezt az irányelvet a 2. cikkben meghatározott berendezésekre kell alkalmazni.

(2)   Ez az irányelv nem alkalmazandó az alábbiakra:

| a) | az 1999/5/EK irányelv hatálya alá tartozó berendezések; |
| --- | --- |

a)

az 1999/5/EK irányelv hatálya alá tartozó berendezések;

| b) | a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) említett repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések; |
| --- | --- |

b)

a polgári repülés területén a közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2002. július 15-i 1592/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (6) említett repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések;

| c) | az NTU Alkotmányának és Egyezményének (7) keretében elfogadott rádiózási szabályok értelmében a rádióamatőrök által használt rádióberendezések, kivéve, ha azok kereskedelmi forgalomban hozzáférhetők. A rádióamatőrök által összeszerelt alkatrészkészletek, valamint a rádióamatőrök által saját használatukra átalakított kereskedelmi berendezések nem tekintendők kereskedelmi forgalomban hozzáférhető berendezéseknek; |
| --- | --- |

c)

az NTU Alkotmányának és Egyezményének (7) keretében elfogadott rádiózási szabályok értelmében a rádióamatőrök által használt rádióberendezések, kivéve, ha azok kereskedelmi forgalomban hozzáférhetők. A rádióamatőrök által összeszerelt alkatrészkészletek, valamint a rádióamatőrök által saját használatukra átalakított kereskedelmi berendezések nem tekintendők kereskedelmi forgalomban hozzáférhető berendezéseknek;

(3)   Ez az irányelv nem alkalmazandó azokra a berendezésekre, amelyek fizikai jellemzőik eredendő természete miatt:

| a) | nem képesek olyan szintet meghaladó mértékű elektromágneses kibocsátást kelteni, vagy ahhoz hozzájárulni, amely a rádió- és távközlési berendezések és egyéb berendezések rendeltetésszerű üzemelését lehetővé tenné; és |
| --- | --- |

a)

nem képesek olyan szintet meghaladó mértékű elektromágneses kibocsátást kelteni, vagy ahhoz hozzájárulni, amely a rádió- és távközlési berendezések és egyéb berendezések rendeltetésszerű üzemelését lehetővé tenné; és

| b) | a rendeltetésszerű használatukból általában következő elektromágneses zavar mellett elfogadhatatlan mértékű minőségi romlás nélkül üzemelnek. |
| --- | --- |

b)

a rendeltetésszerű használatukból általában következő elektromágneses zavar mellett elfogadhatatlan mértékű minőségi romlás nélkül üzemelnek.

(4)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett berendezésekre vonatkozóan egyéb közösségi irányelvek – egészben vagy részben – részletesebben állapítják meg az I. mellékletben említett alapvető követelményeket, úgy ezt az irányelvet azokra a berendezésekre vonatkozóan e követelmények tekintetében nem kell alkalmazni, illetve azon irányelvek végrehajtásának időpontjától kezdve ezen irányelv alkalmazása megszűnik.

(5)   Ez az irányelv nem érinti a berendezések biztonságát szabályozó közösségi vagy nemzeti jogszabályok alkalmazását.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ezen irányelv alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „berendezés”: bármilyen készülék vagy helyhez kötött létesítmény; |
| --- | --- |

a)

„berendezés”: bármilyen készülék vagy helyhez kötött létesítmény;

| b) | „készülék”: bármilyen késztermékként forgalmazott berendezés, vagy ennek kereskedelmi forgalomban egyetlen működési egységként hozzáférhető, végfelhasználóknak szánt kombinációja, amely elektromágneses zavart kelthet, vagy amelynek működését ilyen zavar befolyásolhatja; |
| --- | --- |

b)

„készülék”: bármilyen késztermékként forgalmazott berendezés, vagy ennek kereskedelmi forgalomban egyetlen működési egységként hozzáférhető, végfelhasználóknak szánt kombinációja, amely elektromágneses zavart kelthet, vagy amelynek működését ilyen zavar befolyásolhatja;

| c) | „helyhez kötött létesítmény”: különböző típusú készülékek, illetve adott esetben egyéb eszközök egyedi kombinációja, amelyeket állandó, előre meghatározott helyen való használat céljával szerelnek össze és telepítenek; |
| --- | --- |

c)

„helyhez kötött létesítmény”: különböző típusú készülékek, illetve adott esetben egyéb eszközök egyedi kombinációja, amelyeket állandó, előre meghatározott helyen való használat céljával szerelnek össze és telepítenek;

| d) | „elektromágneses összeférhetőség”: a berendezés azon képessége, hogy elektromágneses környezetében kielégítően működjön, anélkül hogy a környezetében található egyéb berendezéseket elfogadhatatlan elektromágneses zavarnak tenné ki; |
| --- | --- |

d)

„elektromágneses összeférhetőség”: a berendezés azon képessége, hogy elektromágneses környezetében kielégítően működjön, anélkül hogy a környezetében található egyéb berendezéseket elfogadhatatlan elektromágneses zavarnak tenné ki;

| e) | „elektromágneses zavar”: bármely olyan elektromágneses jelenség, amely ronthatja a berendezések működését. Az elektromágneses zavar lehet elektromágneses zaj, nem kívánt jel, vagy magában a továbbító közegben bekövetkező változás; |
| --- | --- |

e)

„elektromágneses zavar”: bármely olyan elektromágneses jelenség, amely ronthatja a berendezések működését. Az elektromágneses zavar lehet elektromágneses zaj, nem kívánt jel, vagy magában a továbbító közegben bekövetkező változás;

| f) | „zavartűrés”: a berendezés azon képessége, hogy elektromágneses zavar jelentkezésekor ne romoljon működőképessége; |
| --- | --- |

f)

„zavartűrés”: a berendezés azon képessége, hogy elektromágneses zavar jelentkezésekor ne romoljon működőképessége;

| g) | „biztonsági célok”: az emberi élet vagy tulajdon védelmét szolgáló célok; |
| --- | --- |

g)

„biztonsági célok”: az emberi élet vagy tulajdon védelmét szolgáló célok;

| h) | „elektromágneses környezet”: egy adott helyen megfigyelhető valamennyi elektromágneses jelenség. |
| --- | --- |

h)

„elektromágneses környezet”: egy adott helyen megfigyelhető valamennyi elektromágneses jelenség.

(2)   Ezen irányelv alkalmazásában az (1) bekezdés b) pontjának értelmében az alábbiak minősülnek készüléknek:

| a) | az olyan „alkatrészek” vagy „készülékrészek”, amelyeket a végfelhasználó szerel be egy adott készülékbe, s amelyek elektromágneses zavart kelthetnek, vagy amelyek működését ilyen zavar befolyásolhatja; |
| --- | --- |

a)

az olyan „alkatrészek” vagy „készülékrészek”, amelyeket a végfelhasználó szerel be egy adott készülékbe, s amelyek elektromágneses zavart kelthetnek, vagy amelyek működését ilyen zavar befolyásolhatja;

| b) | készülékek és adott esetben egyéb eszközök kombinációjaként kialakított „mobil létesítmények”, amelyeket mozgatni, illetve több helyszínen üzemeltetni szándékoznak. |
| --- | --- |

b)

készülékek és adott esetben egyéb eszközök kombinációjaként kialakított „mobil létesítmények”, amelyeket mozgatni, illetve több helyszínen üzemeltetni szándékoznak.

3. cikk

Forgalomba hozatal és/vagy üzembe helyezés

A tagállamok meghoznak minden megfelelő intézkedést annak érdekében, hogy a berendezéseket csak akkor lehessen forgalomba hozni és/vagy üzembe helyezni, ha azok megfelelnek az ezen irányelvben előírt követelményeknek, amikor azokat megfelelően telepítik, karbantartják, és rendeltetésszerűen használják.

4. cikk

A berendezések szabad mozgása

(1)   Az elektromágneses összeférhetőséggel összefüggő okokból a tagállamok nem akadályozhatják meg az ezen irányelvnek megfelelő berendezések területükön való forgalomba hozatalát és/vagy üzembe helyezését.

(2)   Ennek az irányelvnek a követelményei egyetlen tagállamban sem gátolják a berendezések üzembe helyezésére és használatára vonatkozó alábbi különleges intézkedések alkalmazását:

| a) | egy adott területen fennálló vagy előrelátott elektromágneses összeférhetőségi probléma megoldására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

a)

egy adott területen fennálló vagy előrelátott elektromágneses összeférhetőségi probléma megoldására irányuló intézkedések;

| b) | a közcélú távközlési hálózatok, illetve adó- vagy vevőállomások védelme érdekében biztonsági okokból hozott intézkedések, amennyiben azok pontosan meghatározott spektrumhelyzetekben biztonsági célokat szolgálnak. |
| --- | --- |

b)

a közcélú távközlési hálózatok, illetve adó- vagy vevőállomások védelme érdekében biztonsági okokból hozott intézkedések, amennyiben azok pontosan meghatározott spektrumhelyzetekben biztonsági célokat szolgálnak.

A 98/34/EK irányelv sérelme nélkül a tagállamok értesítik a Bizottságot és a többi tagállamot ezekről a különleges intézkedésekről.

Az elfogadott különleges intézkedéseket a Bizottság közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(3)   A tagállamok nem akadályozhatják meg, hogy kereskedelmi vásárok, kiállítások és hasonló események alkalmával olyan berendezések is kiállíthatók és/vagy bemutathatók legyenek, amelyek nem felelnek meg ezen irányelvnek, feltéve, hogy egy jól látható felirat egyértelműen jelzi, hogy ezek a berendezések nem hozhatók forgalomba vagy nem helyezhetők üzembe mindaddig, amíg nem felelnek meg ennek az irányelvnek. A bemutatásra kizárólag akkor kerülhet sor, ha az elektromágneses zavarok elkerülése érdekében megfelelő intézkedéseket hoztak.

5. cikk

Alapvető követelmények

Az 1. cikkben említett berendezéseknek meg kell felelniük az I. mellékletben meghatározott alapvető követelményeknek.

6. cikk

Harmonizált szabványok

(1)   „Harmonizált szabvány”: olyan műszaki előírás, amelyet egy európai követelmény kidolgozása érdekében valamely elismert európai szabványügyi szervezet a Bizottság által adott meghatalmazás keretében és a 98/34/EK irányelvben megállapított eljárásoknak megfelelően fogadott el. A „harmonizált szabványok” követelményeinek való megfelelés nem kötelező.

(2)   Amennyiben a berendezések megfelelnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozásokkal rendelkező harmonizált szabványoknak, úgy a tagállamoknak vélelmezniük kell, hogy a berendezések megfelelnek azoknak az I. mellékletben említett alapvető követelményeknek, amelyekre ezen szabványok vonatkoznak. A szabványoknak való megfelelőség vélelmezése az alkalmazott harmonizált szabvány(ok) alkalmazási körére, illetve az ezen harmonizált szabvány(ok) hatálya alá tartozó vonatkozó alapvető követelményekre korlátozódik.

(3)   Amennyiben egy tagállam vagy a Bizottság úgy véli, hogy egy adott harmonizált szabvány nem elégíti ki teljes mértékben az I. mellékletben említett alapvető követelményeket, úgy az ügyet – indokai megnevezésével – a 98/34/EK irányelvben felállított állandó bizottság (a továbbiakban: „a bizottság”) elé terjeszti. A bizottság haladéktalanul véleményt nyilvánít.

(4)   A bizottság véleményének kézhezvétele után a Bizottság az alábbi határozatok egyikét hozza:

| a) | az érintett harmonizált szabvány hivatkozásait nem teszi közzé; |
| --- | --- |

a)

az érintett harmonizált szabvány hivatkozásait nem teszi közzé;

| b) | az érintett harmonizált szabvány hivatkozásait korlátozásokkal teszi közzé; |
| --- | --- |

b)

az érintett harmonizált szabvány hivatkozásait korlátozásokkal teszi közzé;

| c) | az érintett harmonizált szabvány hivatkozásait az Európai Unió Hivatalos Lapjában megtartja; |
| --- | --- |

c)

az érintett harmonizált szabvány hivatkozásait az Európai Unió Hivatalos Lapjában megtartja;

| d) | az érintett harmonizált szabvány hivatkozásait törli az Európai Unió Hivatalos Lapjából. |
| --- | --- |

d)

az érintett harmonizált szabvány hivatkozásait törli az Európai Unió Hivatalos Lapjából.

A Bizottság haladéktalanul értesíti a tagállamokat határozatáról.

II. FEJEZET

KÉSZÜLÉKEK

7. cikk

A készülékek megfelelőségértékelési eljárása

A készülékek I. mellékletben említett alapvető követelményeknek való megfelelését a II. mellékletben leírt eljárás (belső gyártásellenőrzés) alkalmazásával kell bizonyítani. Ugyanakkor a gyártó vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselőjének döntése alapján az III. mellékletben leírt eljárás is alkalmazható.

8. cikk

„CE”-jelölés

(1)   Azokat a készülékeket, amelyeknek az ezen irányelvnek való megfelelését a 7. cikkben meghatározott eljárás szerint megállapították, tanúsító „CE”-jelöléssel kell ellátni. A „CE”-jelölés feltüntetéséért a gyártó vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselője felel. A „CE”-jelölést az V. mellékletben meghatározott rendelkezésekkel összhangban kell feltüntetni.

(2)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a készüléken vagy annak csomagolásán vagy használati utasításán ne tüntessenek fel olyan jelölést, amely harmadik személyeket valószínűleg megtéveszt a „CE”-jelölés jelentésével és/vagy megjelenítési formájával kapcsolatban.

(3)   A készüléken, annak csomagolásán vagy használati utasításán bármely egyéb jelölés feltüntethető, feltéve hogy az a „CE”-jelölés láthatóságát és olvashatóságát nem rontja.

(4)   A 10. cikk sérelme nélkül, amennyiben egy illetékes hatóság azt állapítja meg, hogy egy adott „CE”-jelölést jogosulatlanul tüntettek fel, a gyártónak vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselőjének az érintett tagállam által előírt feltételek mellett biztosítania kell, hogy a készülék megfeleljen a „CE”-jelölésre vonatkozó rendelkezéseknek.

9. cikk

Egyéb jelölések és információk

(1)   Valamennyi készüléket el kell látni a típus, tételszám, sorozatszám vagy bármely egyéb, a készülék azonosítását lehetővé tevő információval.

(2)   Valamennyi készüléken fel kell tüntetni a gyártó nevét és címét, illetve amennyiben a gyártó nem a Közösségen belül letelepedett személy, meghatalmazott képviselőjének, vagy a Közösségen belüli és a készüléknek a közösségi piacon való forgalomba hozataláért felelős személynek a nevét és címét.

(3)   A gyártónak információt kell szolgáltatnia valamennyi olyan különleges óvintézkedésről, amelyet a készülék összeszerelésekor, telepítésekor, karbantartásakor, illetve használatakor figyelembe kell venni annak biztosítása érdekében, hogy üzembe helyezéskor a készülék megfeleljen az I. melléklet 1. pontjában meghatározott védelmi követelményeknek.

(4)   Azon készülék esetében, amely védelmi követelményeknek való megfelelése lakott területen nem biztosított, ezt a használattal összefüggő korlátozást világosan fel kell tüntetni, adott esetben a csomagoláson is.

(5)   A készülék rendeltetésszerű használatát lehetővé tevő tájékoztatást a készülékhez mellékelt használati utasításnak tartalmaznia kell.

10. cikk

Védintézkedések

(1)   Amennyiben egy tagállam megállapítja, hogy egy „CE”-jelöléssel ellátott készülék nem felel meg ezen irányelv követelményeinek, meghozza a szükséges intézkedéseket a készülék piacról való kivonására, forgalomba hozatalának vagy üzembe helyezésének megtiltására, vagy szabad mozgásának korlátozására.

(2)   Az érintett tagállam az ilyen intézkedéséről – döntését indokolva – haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot, és megjelöli különösen, hogy a meg nem felelés oka a következő-e:

| a) | az I. mellékletben említett alapvető követelmények nem teljesítése, amennyiben a készülék nem felel meg a 6. cikkben említett harmonizált szabványoknak; |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben említett alapvető követelmények nem teljesítése, amennyiben a készülék nem felel meg a 6. cikkben említett harmonizált szabványoknak;

| b) | a 6. cikkben említett harmonizált szabványok helytelen alkalmazása; |
| --- | --- |

b)

a 6. cikkben említett harmonizált szabványok helytelen alkalmazása;

| c) | a 6. cikkben említett harmonizált szabványok hiányossága. |
| --- | --- |

c)

a 6. cikkben említett harmonizált szabványok hiányossága.

(3)   A Bizottság a lehető leghamarabb egyeztet az érintett felekkel, és ezt követően értesíti a tagállamokat arról, hogy az intézkedést indokoltnak találja-e.

(4)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett intézkedés indoka a harmonizált szabványok hiányossága, úgy a Bizottság, a felekkel folytatott egyeztetés után – amennyiben az érintett tagállam fenn kívánja tartani az intézkedést – a kérdést a bizottság elé terjeszti, és kezdeményezi a 6. cikk (3) és (4) bekezdésében említett eljárást.

(5)   Amennyiben a meg nem felelő készüléket a III. mellékletben említett megfelelőségértékelési eljárás alá vonták, az érintett tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a III. melléklet 3. pontjában említett nyilatkozat tevőjére vonatkozóan, és ennek megfelelően értesíti a Bizottságot és a tagállamokat.

11. cikk

A készülék forgalomból való kivonására, szabad mozgásának megtiltására vagy korlátozására vonatkozó határozatok

(1)   A készülék forgalomból való kivonása, forgalomba hozatalának vagy üzembe helyezésének megtiltása vagy korlátozása, illetve szabad mozgásának korlátozása céljából ezen irányelv alapján hozott bármely határozatnak tartalmaznia kell a határozat meghozatalának pontos indokait. Az ilyen határozatokról haladéktalanul értesíteni kell az érintett felet, akit egyidejűleg a kérdéses tagállam hatályos nemzeti joga alapján rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről, valamint az ezen jogorvoslati lehetőségekre vonatkozó határidőkről is tájékoztatni kell.

(2)   Az (1) bekezdésben említett határozat esetén a gyártónak, meghatalmazott képviselőjének, illetve az egyéb érdekelt feleknek lehetőségük van az előzetes véleménynyilvánításra, kivéve, ha ilyen egyeztetésre a megteendő intézkedés sürgőssége miatt – különösen a közérdekkel összefüggő követelményekre tekintettel – nem nyílik lehetőség.

12. cikk

Bejelentett szervezetek

(1)   A tagállamok bejelentik a Bizottságnak a III. mellékletben említett feladatok elvégzésére kijelölt szervezeteket. A kijelölendő szervezetek meghatározásakor a tagállamok a VI. mellékletben meghatározott követelményeket alkalmazzák.

A bejelentésnek tartalmaznia kell, hogy a szervezeteket az ezen irányelv hatálya alá tartozó összes készülék és/vagy az I. mellékletben feltüntetett alapvető követelmények vonatkozásában jelölik-e ki a III. mellékletben említett feladatok végrehajtására, vagy a kijelölés hatálya a készülékek egyes meghatározott jellemzőire és/vagy kategóriáira korlátozódik-e.

(2)   Olyan szervezetek esetén, amelyek megfelelnek a vonatkozó harmonizált szabványok által megállapított értékelési szempontoknak, vélelmezni kell, hogy azok megfelelnek az ezen harmonizált szabványok hatálya alá tartozó, a VI. mellékletben meghatározott követelményeknek. A Bizottság közzéteszi e szabványok hivatkozásait az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(3)   A Bizottság közzéteszi a bejelentett szervezetek listáját az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottság gondoskodik a lista frissítéséről.

(4)   Amennyiben egy tagállam úgy találja, hogy valamely bejelentett szervezet már nem felel meg a VI. mellékletben felsorolt követelményeknek, tájékoztatja erről a Bizottságot és a többi tagállamot. Az erre a szervezetre vonatkozó hivatkozást a Bizottság törli a (3) bekezdésben említett listáról.

III. FEJEZET

HELYHEZ KÖTÖTT LÉTESÍTMÉNYEK

13. cikk

Helyhez kötött létesítmények

(1)   A forgalomba hozott, helyhez kötött létesítménybe szerelhető készülékre ennek az irányelvnek a készülékekre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.

Olyan készülék esetében nem kötelezőek azonban az 5., 7., 8. és 9. cikk rendelkezései, amelynek rendeltetése, hogy egy adott helyhez kötött létesítménybe szereljék, és egyéb módon kereskedelmi forgalomban nem hozzáférhető. Ezen esetekben a kísérő dokumentációnak meg kell határoznia a helyhez kötött létesítményt és az elektromágneses összeférhetőségi jellemzőket, valamint meg kell adnia azokat az óvintézkedéseket, amelyeket a készüléknek a helyhez kötött létesítménybe történő szerelése során meg kell tenni annak érdekében, hogy ne veszélyeztessék az adott létesítmény megfelelőségét. A kísérő dokumentációnak ezen felül tartalmaznia kell a 9. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott információkat is.

(2)   Amennyiben a helyhez kötött létesítmény nem megfelelőségére utaló jelek tapasztalhatók, és különösen amennyiben a létesítmény által keltett zavarokra érkezik panasz, úgy az érintett tagállam illetékes hatóságai kérhetik a helyhez kötött létesítményre vonatkozó megfelelőségi bizonyítékokat, és adott esetben értékelési eljárást kezdeményezhetnek.

Amennyiben a nem megfelelőséget megállapítják, az illetékes hatóságok meghatározhatják a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a berendezés megfeleljen az I. melléklet 1. pontjában megállapított védelmi követelményeknek.

(3)   A tagállamok megállapítják a szükséges rendelkezéseket azon személy vagy személyek azonosítására, aki(k) felelős(ek) azért, hogy a helyhez kötött létesítmény megfeleljen a vonatkozó alapvető követelményeknek.

IV. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

14. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 89/336/EGK irányelv 2007. július 20-tól hatályát veszti.

A 89/336/EGK irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni, és a VII. mellékletbe foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően kell olvasni.

15. cikk

Átmeneti rendelkezések

A tagállamok nem akadályozhatják meg azon berendezések forgalomba hozatalát és/vagy üzembe helyezését, amelyek megfelelnek a 89/336/EGK irányelv rendelkezéseinek, és amelyeket 2009. július 20. előtt hoztak forgalomba.

16. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2007. január 20-án megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. A fenti rendelkezéseket 2007. július 20-tól alkalmazzák. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguk azon rendelkezéseit, melyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

18. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2004. december 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

A. NICOLAÏ

---

(1)  HL C 220., 2003.9.16., 13. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2004. március 9-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2004. november 29-i határozata.

2

(3)  HL L 139., 1989.5.23., 19. o. A legutóbb a 93/68/EGK irányelvvel (HL L 220., 1993.8.30., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 91, 1999.4.7., 10. o. Az 1882/2003/EK (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) rendelettel módosított irányelv.

4

(5)  HL C 136., 1985.6.4., 1. o.

5

(6)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

6

(7)  HL L 240., 2002.9.7., 1. o. Az 1701/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 243., 2003.9.27., 5. o.) módosított rendelet.

7

---

I. MELLÉKLET

AZ 5. CIKKBEN EMLÍTETT ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

1.   Védelmi követelmények

A berendezés tervezése és gyártása során, a technika állását is figyelembe véve, a következőket kell biztosítani:

| a) | az általa keltett elektromágneses zavar mértéke ne haladja meg azt a szintet, amely a rádió- és távközlési berendezések és egyéb készülékek rendeltetésszerű üzemelését gátolja; |
| --- | --- |

a)

az általa keltett elektromágneses zavar mértéke ne haladja meg azt a szintet, amely a rádió- és távközlési berendezések és egyéb készülékek rendeltetésszerű üzemelését gátolja;

| b) | a rendeltetésszerű használat során várható elektromágneses zavartűrés olyan szintű legyen, amely lehetővé teszi üzemelését anélkül, hogy rendeltetésszerű használat elfogadhatatlan minőségi romlása jelentkezne. |
| --- | --- |

b)

a rendeltetésszerű használat során várható elektromágneses zavartűrés olyan szintű legyen, amely lehetővé teszi üzemelését anélkül, hogy rendeltetésszerű használat elfogadhatatlan minőségi romlása jelentkezne.

2.   A helyhez kötött létesítményekre vonatkozó különös követelmények

Az alkatrészek telepítése és rendeltetésszerű használata:

A helyhez kötött létesítményt megfelelő mérnöki gyakorlattal és az alkatrészek rendeltetésszerű használatára vonatkozó információk figyelembevételével kell telepíteni az 1. pontban megállapított védelmi követelmények teljesítése érdekében. A megfelelő mérnöki gyakorlatot dokumentálni kell; a dokumentációt a felelős személy tartja rendelkezésre az érintett nemzeti hatóságok számára vizsgálat céljából mindaddig, amíg a helyhez kötött létesítmény üzemben van.

---

II. MELLÉKLET

A 7. CIKKBEN EMLÍTETT MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁS

(belső gyártásellenőrzés)

| 1. | A gyártónak kell elvégeznie a készülék elektromágneses összeférhetőségének értékelését a lényeges jelenségek alapján, az I. melléklet 1. pontjában meghatározott védelmi követelmények teljesítése érdekében. Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező valamennyi vonatkozó harmonizált szabvány helyes alkalmazása egyenértékűnek tekintendő az elektromágneses összeférhetőségi értékelés elvégzésével. |
| --- | --- |

1.

A gyártónak kell elvégeznie a készülék elektromágneses összeférhetőségének értékelését a lényeges jelenségek alapján, az I. melléklet 1. pontjában meghatározott védelmi követelmények teljesítése érdekében. Az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett hivatkozással rendelkező valamennyi vonatkozó harmonizált szabvány helyes alkalmazása egyenértékűnek tekintendő az elektromágneses összeférhetőségi értékelés elvégzésével.

| 2. | Az elektromágneses összeférhetőség értékelésénél figyelembe kell venni valamennyi rendeltetésszerű üzemeltetési körülményt. Amennyiben a készülék különféle konfigurációkban is képes az üzemelésre, az elektromágneses összeférhetőség értékelésének meg kell erősítenie azt, hogy a készülék megfelel az I. melléklet 1. pontjában megadott védelmi követelményeknek valamennyi, a gyártó által a rendeltetésszerű használatot megjelenítő konfiguráció esetében. |
| --- | --- |

2.

Az elektromágneses összeférhetőség értékelésénél figyelembe kell venni valamennyi rendeltetésszerű üzemeltetési körülményt. Amennyiben a készülék különféle konfigurációkban is képes az üzemelésre, az elektromágneses összeférhetőség értékelésének meg kell erősítenie azt, hogy a készülék megfelel az I. melléklet 1. pontjában megadott védelmi követelményeknek valamennyi, a gyártó által a rendeltetésszerű használatot megjelenítő konfiguráció esetében.

| 3. | A IV. melléklet rendelkezéseivel összhangban a gyártónak műszaki dokumentációt kell készítenie, amely tanúsítja, hogy a készülék megfelel ezen irányelv alapvető követelményeinek. |
| --- | --- |

3.

A IV. melléklet rendelkezéseivel összhangban a gyártónak műszaki dokumentációt kell készítenie, amely tanúsítja, hogy a készülék megfelel ezen irányelv alapvető követelményeinek.

| 4. | A gyártó, illetve Közösségen belüli meghatalmazott képviselője a műszaki dokumentációt az illetékes hatóság rendelkezésére tartja az utolsó készülék gyártásának időpontjától számított legalább 10 évig. |
| --- | --- |

4.

A gyártó, illetve Közösségen belüli meghatalmazott képviselője a műszaki dokumentációt az illetékes hatóság rendelkezésére tartja az utolsó készülék gyártásának időpontjától számított legalább 10 évig.

| 5. | A készülék minden vonatkozó alapvető követelménynek való megfelelőségét az EK-megfelelőségi nyilatkozat tanúsítja, amelyet vagy a gyártó vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselője állít ki. |
| --- | --- |

5.

A készülék minden vonatkozó alapvető követelménynek való megfelelőségét az EK-megfelelőségi nyilatkozat tanúsítja, amelyet vagy a gyártó vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselője állít ki.

| 6. | A gyártó vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselője gondoskodik az EK-megfelelőségi nyilatkozatnak az illetékes hatóságok számára történő rendelkezésre tartásáról az utolsó készülék gyártásának időpontjától számított legalább 10 évig. |
| --- | --- |

6.

A gyártó vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselője gondoskodik az EK-megfelelőségi nyilatkozatnak az illetékes hatóságok számára történő rendelkezésre tartásáról az utolsó készülék gyártásának időpontjától számított legalább 10 évig.

| 7. | Amennyiben sem a gyártó, sem meghatalmazott képviselője nem a Közösségen belül letelepedett személy, úgy az EK-megfelelőségi nyilatkozat és a műszaki dokumentáció az illetékes hatóságok számára történő rendelkezésre tartásáról az a személy gondoskodik, aki a készüléket a Közösségben forgalomba hozza. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben sem a gyártó, sem meghatalmazott képviselője nem a Közösségen belül letelepedett személy, úgy az EK-megfelelőségi nyilatkozat és a műszaki dokumentáció az illetékes hatóságok számára történő rendelkezésre tartásáról az a személy gondoskodik, aki a készüléket a Közösségben forgalomba hozza.

| 8. | A gyártónak meg kell hoznia minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a termékeket a 3. pontban említett műszaki dokumentációnak és ezen irányelv rájuk vonatkozó követelményeinek megfelelően gyártsák. |
| --- | --- |

8.

A gyártónak meg kell hoznia minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy a termékeket a 3. pontban említett műszaki dokumentációnak és ezen irányelv rájuk vonatkozó követelményeinek megfelelően gyártsák.

| 9. | A műszaki dokumentációt és az EK-megfelelőségi nyilatkozatot a IV. melléklet rendelkezéseivel összhangban kell elkészíteni. |
| --- | --- |

9.

A műszaki dokumentációt és az EK-megfelelőségi nyilatkozatot a IV. melléklet rendelkezéseivel összhangban kell elkészíteni.

---

III. MELLÉKLET

A 7. CIKKBEN EMLÍTETT MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELÉSI ELJÁRÁS

| 1. | Ez az eljárás az II. mellékletnek a következők szerinti alkalmazásából áll: |
| --- | --- |

1.

Ez az eljárás az II. mellékletnek a következők szerinti alkalmazásából áll:

| 2. | A gyártó vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselője a 12. cikkben említett bejelentett szervezetnek bemutatja a műszaki dokumentációt, és attól annak értékelését kéri. A gyártónak vagy annak Közösségen belüli meghatalmazott képviselőjének meg kell határoznia,, hogy a bejelentett szervezet az alapvető követelmények mely szempontjait kell értékelje. |
| --- | --- |

2.

A gyártó vagy Közösségen belüli meghatalmazott képviselője a 12. cikkben említett bejelentett szervezetnek bemutatja a műszaki dokumentációt, és attól annak értékelését kéri. A gyártónak vagy annak Közösségen belüli meghatalmazott képviselőjének meg kell határoznia,, hogy a bejelentett szervezet az alapvető követelmények mely szempontjait kell értékelje.

| 3. | A bejelentett szervezet megvizsgálja a műszaki dokumentációt és értékeli, hogy a műszaki dokumentáció megfelelően bemutatja-e az irányelv azon követelményeinek való megfelelést, amelyek értékelését végzi. Amennyiben a bejelentett szervezet megerősítette a készülék követelményeknek való megfelelését, a készülék követelményeknek való megfelelését megerősítő nyilatkozatot ad ki a gyártó vagy annak Közösségen belüli meghatalmazott képviselője részére. Ez a nyilatkozat az alapvető követelmények azon szempontjaira korlátozódik, amelyeket a bejelentett szervezet értékelt. |
| --- | --- |

3.

A bejelentett szervezet megvizsgálja a műszaki dokumentációt és értékeli, hogy a műszaki dokumentáció megfelelően bemutatja-e az irányelv azon követelményeinek való megfelelést, amelyek értékelését végzi. Amennyiben a bejelentett szervezet megerősítette a készülék követelményeknek való megfelelését, a készülék követelményeknek való megfelelését megerősítő nyilatkozatot ad ki a gyártó vagy annak Közösségen belüli meghatalmazott képviselője részére. Ez a nyilatkozat az alapvető követelmények azon szempontjaira korlátozódik, amelyeket a bejelentett szervezet értékelt.

| 4. | A bejelentett szervezet nyilatkozatát a gyártó a műszaki dokumentációhoz csatolja. |
| --- | --- |

4.

A bejelentett szervezet nyilatkozatát a gyártó a műszaki dokumentációhoz csatolja.

---

IV. MELLÉKLET

A MŰSZAKI DOKUMENTÁCIÓ ÉS AZ EK-MEGFELELŐSÉGI NYILATKOZAT

1.   Műszaki dokumentáció

A műszaki dokumentációnak lehetővé kell tennie annak értékelését, hogy a készülék az alapvető követelményeknek megfelel-e. Ki kell terjednie a készülék tervezésére és gyártására, így különösen a következőkre:

| — | a készülék általános leírása, |
| --- | --- |

—

a készülék általános leírása,

| — | bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a készülék megfelel az adott esetben teljes mértékben vagy részben alkalmazott harmonizált szabványoknak, |
| --- | --- |

—

bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a készülék megfelel az adott esetben teljes mértékben vagy részben alkalmazott harmonizált szabványoknak,

| — | amennyiben a gyártó nem alkalmazott harmonizált szabványokat, illetve azokat csak részben alkalmazta, az irányelv alapvető követelményeinek teljesítésére irányuló lépések leírása és magyarázata, ideértve a II. melléklet 1. pontjában meghatározott elektromágneses összeférhetőségi értékelés leírását, az elvégzett tervezési számítások eredményét, az elvégzett vizsgálatokat, a vizsgálati jelentéseket stb., |
| --- | --- |

—

amennyiben a gyártó nem alkalmazott harmonizált szabványokat, illetve azokat csak részben alkalmazta, az irányelv alapvető követelményeinek teljesítésére irányuló lépések leírása és magyarázata, ideértve a II. melléklet 1. pontjában meghatározott elektromágneses összeférhetőségi értékelés leírását, az elvégzett tervezési számítások eredményét, az elvégzett vizsgálatokat, a vizsgálati jelentéseket stb.,

| — | a bejelentett szervezet nyilatkozata, amennyiben az III. mellékletben említett eljárás szerint jártak el. |
| --- | --- |

—

a bejelentett szervezet nyilatkozata, amennyiben az III. mellékletben említett eljárás szerint jártak el.

2.   EK-megfelelőségi nyilatkozat

Az EK-megfelelőségi nyilatkozatnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| — | hivatkozás erre az irányelvre, |
| --- | --- |

—

hivatkozás erre az irányelvre,

| — | azon készülék azonosítása, amelyre a nyilatkozat vonatkozik, a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint, |
| --- | --- |

—

azon készülék azonosítása, amelyre a nyilatkozat vonatkozik, a 9. cikk (1) bekezdésében meghatározottak szerint,

| — | a gyártó neve és címe, vagy adott esetben Közösségen belüli meghatalmazott képviselőjének neve és címe, |
| --- | --- |

—

a gyártó neve és címe, vagy adott esetben Közösségen belüli meghatalmazott képviselőjének neve és címe,

| — | keltezéssel ellátott hivatkozás azokra az előírásokra, amelyek alapján a megfelelőség a nyilatkozat szerint biztosítja ezen irányelv rendelkezéseinek való megfelelést, |
| --- | --- |

—

keltezéssel ellátott hivatkozás azokra az előírásokra, amelyek alapján a megfelelőség a nyilatkozat szerint biztosítja ezen irányelv rendelkezéseinek való megfelelést,

| — | a nyilatkozat időpontja, |
| --- | --- |

—

a nyilatkozat időpontja,

| — | azon aláírásra jogosult személy adatai, aki kötelezettséget vállalhat a gyártó vagy annak meghatalmazott képviselője nevében. |
| --- | --- |

—

azon aláírásra jogosult személy adatai, aki kötelezettséget vállalhat a gyártó vagy annak meghatalmazott képviselője nevében.

---

V. MELLÉKLET

A 8. CIKKBEN EMLÍTETT „CE”-JELÖLÉS

A „CE”-jelölés a „CE” betűkből áll a következő minta szerint:

Image

A „CE”-jelölés legalább 5 mm magasságú. A „CE”-jelölés kicsinyítése vagy nagyítása esetén figyelembe kell venni a fenti raszteres rajzon megadott arányokat.

A „CE”-jelölést a készüléken vagy annak adattábláján kell feltüntetni. Amennyiben ez a készülék jellegénél fogva nem lehetséges vagy nem biztosítható, akkor azt – ha ilyen van – a csomagoláson, és a kísérő okmányokon kell feltüntetni.

Ha a készülék olyan egyéb irányelvek hatálya alá tartozik, amelyek más szempontokat szabályoznak, és szintén rendelkeznek a „CE”-jelölés elhelyezéséről, ez utóbbi azt is jelenti, hogy a készülék az említett egyéb irányelvek rendelkezéseinek is megfelel.

Ha azonban az említett irányelvek közül egy vagy több lehetővé teszi a gyártónak, hogy egy átmeneti időszakban megválassza, hogy mely intézkedéseket alkalmazza, a „CE”-jelölés csak a gyártó által alkalmazott irányelvek rendelkezéseinek való megfelelést jelzi. Ebben az esetben az alkalmazott irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésére vonatkozó hivatkozási adatainak szerepelniük kell az adott készüléket kísérő, az irányelvek által megkövetelt dokumentumokban, magyarázatokban vagy használati utasításokban.

---

VI. MELLÉKLET

A BEJELENTENDŐ SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ ÉRTÉKELÉSI SZEMPONTOK

| 1. | A tagállamok által bejelentett szervezeteknek meg kell felelniük legalább a következő követelményeknek:






  a) | rendelkeznek a szükséges személyzettel, eszközökkel és berendezésekkel; |
| --- | --- | --- |

1.

A tagállamok által bejelentett szervezeteknek meg kell felelniük legalább a következő követelményeknek:

a)

rendelkeznek a szükséges személyzettel, eszközökkel és berendezésekkel;

| b) | a személyzetük rendelkezik műszaki szakértelemmel és szakmailag feddhetetlen; |
| --- | --- |

b)

a személyzetük rendelkezik műszaki szakértelemmel és szakmailag feddhetetlen;

| c) | függetlenek az ezen irányelvben előírt jelentések elkészítésében és az ellenőrző funkciók ellátásában; |
| --- | --- |

c)

függetlenek az ezen irányelvben előírt jelentések elkészítésében és az ellenőrző funkciók ellátásában;

| d) | a személyzet és a műszaki állomány minden olyan érintett féltől, csoporttól vagy személytől független, aki közvetlenül vagy közvetve érdekelt a kérdéses berendezésben; |
| --- | --- |

d)

a személyzet és a műszaki állomány minden olyan érintett féltől, csoporttól vagy személytől független, aki közvetlenül vagy közvetve érdekelt a kérdéses berendezésben;

| e) | a személyzet megőrzi a szakmai titkot; |
| --- | --- |

e)

a személyzet megőrzi a szakmai titkot;

| f) | rendelkeznek felelősségbiztosítással, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti jog alapján a tagállam viseli. |
| --- | --- |

f)

rendelkeznek felelősségbiztosítással, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti jog alapján a tagállam viseli.

| 2. | Az 1. pont szerinti feltételek teljesülését a tagállam illetékes hatóságai rendszeres időközönként megvizsgálják. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pont szerinti feltételek teljesülését a tagállam illetékes hatóságai rendszeres időközönként megvizsgálják.

---

VII. MELLÉKLET

MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| A 89/336/EGK irányelvben: | Ezen irányelvben: |
| --- | --- |
| 1. cikk 1. pont | 2. cikk (1) bekezdés a), b), c) pont |
| 1. cikk 2. pont | 2. cikk (1) bekezdés e) pont |
| 1. cikk 3. pont | 2. cikk (1) bekezdés f) pont |
| 1. cikk 4. pont | 2. cikk (1) bekezdés d) pont |
| 1. cikk 5. és 6. pont | – |
| 2. cikk (1) bekezdés | 1. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés | 1. cikk (4) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés | 1. cikk (2) bekezdés |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 5. cikk és I. melléklet |
| 5. cikk | 4. cikk (1) bekezdés |
| 6. cikk | 4. cikk (2) bekezdés |
| 7. cikk (1) bekezdés a) pont | 6. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 7. cikk (1) bekezdés b) pont | – |
| 7. cikk (2) bekezdés | – |
| 7. cikk (3) bekezdés | – |
| 8. cikk (1) bekezdés | 6. cikk (3) és (4) bekezdés |
| 8. cikk (2) bekezdés | – |
| 9. cikk (1) bekezdés | 10. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 9. cikk (2) bekezdés | 10. cikk (3) és (4) bekezdés |
| 9. cikk (3) bekezdés | 10. cikk (5) bekezdés |
| 9. cikk (4) bekezdés | 10. cikk (3) bekezdés |
| 10. cikk (1) bekezdés első albekezdés | 7. cikk, II. és III. melléklet |
| 10. cikk (1) bekezdés második albekezdés | 8. cikk |
| 10. cikk (2) bekezdés | 7. cikk, II. és III. melléklet |
| 10. cikk (3) bekezdés | – |
| 10. cikk (4) bekezdés | – |
| 10. cikk (5) bekezdés | 7. cikk, II. és III. melléklet |
| 10. cikk (6) bekezdés | 12. cikk |
| 11. cikk | 14. cikk |
| 12. cikk | 16. cikk |
| 13. cikk | 18. cikk |
| I. melléklet, 1. pont | IV. melléklet, 2. pont |
| I. melléklet, 2. pont | V. melléklet |
| II. melléklet | VI. melléklet |
| III. melléklet, utolsó bekezdés | 9. cikk (5) bekezdés |

A 89/336/EGK irányelvben:

Ezen irányelvben:

1. cikk 1. pont

2. cikk (1) bekezdés a), b), c) pont

1. cikk 2. pont

2. cikk (1) bekezdés e) pont

1. cikk 3. pont

2. cikk (1) bekezdés f) pont

1. cikk 4. pont

2. cikk (1) bekezdés d) pont

1. cikk 5. és 6. pont

–

2. cikk (1) bekezdés

1. cikk (1) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés

1. cikk (4) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

1. cikk (2) bekezdés

3. cikk

3. cikk

4. cikk

5. cikk és I. melléklet

5. cikk

4. cikk (1) bekezdés

6. cikk

4. cikk (2) bekezdés

7. cikk (1) bekezdés a) pont

6. cikk (1) és (2) bekezdés

7. cikk (1) bekezdés b) pont

–

7. cikk (2) bekezdés

–

7. cikk (3) bekezdés

–

8. cikk (1) bekezdés

6. cikk (3) és (4) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

–

9. cikk (1) bekezdés

10. cikk (1) és (2) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

10. cikk (3) és (4) bekezdés

9. cikk (3) bekezdés

10. cikk (5) bekezdés

9. cikk (4) bekezdés

10. cikk (3) bekezdés

10. cikk (1) bekezdés első albekezdés

7. cikk, II. és III. melléklet

10. cikk (1) bekezdés második albekezdés

8. cikk

10. cikk (2) bekezdés

7. cikk, II. és III. melléklet

10. cikk (3) bekezdés

–

10. cikk (4) bekezdés

–

10. cikk (5) bekezdés

7. cikk, II. és III. melléklet

10. cikk (6) bekezdés

12. cikk

11. cikk

14. cikk

12. cikk

16. cikk

13. cikk

18. cikk

I. melléklet, 1. pont

IV. melléklet, 2. pont

I. melléklet, 2. pont

V. melléklet

II. melléklet

VI. melléklet

III. melléklet, utolsó bekezdés

9. cikk (5) bekezdés

---

| 31.12.2004 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 390/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 390/38

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2004/109/EK IRÁNYELVE

(2004. december 15.)

a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 44. és 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A hatékony, átlátható és integrált értékpapírpiacok hozzájárulnak a tényleges közösségi egységes piachoz, és a tőke jobb kihelyezésével valamint a költségek csökkentésével elősegítik a növekedést és a munkahelyteremtést. Az értékpapír-kibocsátókra vonatkozó pontos, átfogó és időszerű információk közzététele tartós befektetői bizalmat épít ki, és lehetővé teszi üzleti teljesítményük és eszközeik megalapozott értékelését. Ez egyaránt növeli a befektetők védelmét és a piaci hatékonyságot. |
| --- | --- |

(1)

A hatékony, átlátható és integrált értékpapírpiacok hozzájárulnak a tényleges közösségi egységes piachoz, és a tőke jobb kihelyezésével valamint a költségek csökkentésével elősegítik a növekedést és a munkahelyteremtést. Az értékpapír-kibocsátókra vonatkozó pontos, átfogó és időszerű információk közzététele tartós befektetői bizalmat épít ki, és lehetővé teszi üzleti teljesítményük és eszközeik megalapozott értékelését. Ez egyaránt növeli a befektetők védelmét és a piaci hatékonyságot.

| (2) | Ennek érdekében az értékpapír-kibocsátóknak rendszeres információáramlás révén megfelelő átláthatóságot kell biztosítaniuk a befektetők részére. Ugyancsak ennek érdekében a részvényeseknek vagy szavazati joggal vagy pénzügyi eszközzel rendelkező természetes személyeknek vagy jogalanyoknak is tájékoztatniuk kell a kibocsátókat a részvények megszerzéséről vagy jelentősebb vállalati értékpapír-állományuk egyéb változásairól, hogy a kibocsátók folyamatosan tájékoztathassák a nyilvánosságot. |
| --- | --- |

(2)

Ennek érdekében az értékpapír-kibocsátóknak rendszeres információáramlás révén megfelelő átláthatóságot kell biztosítaniuk a befektetők részére. Ugyancsak ennek érdekében a részvényeseknek vagy szavazati joggal vagy pénzügyi eszközzel rendelkező természetes személyeknek vagy jogalanyoknak is tájékoztatniuk kell a kibocsátókat a részvények megszerzéséről vagy jelentősebb vállalati értékpapír-állományuk egyéb változásairól, hogy a kibocsátók folyamatosan tájékoztathassák a nyilvánosságot.

| (3) | A Bizottság 1999. május 11-i „A pénzügyi piaci keretterv végrehajtása: cselekvési terv” című közleménye egy sor olyan intézkedést határoz meg, amelyekre a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása érdekében van szükség. A 2000. márciusi lisszaboni Európai Tanács a cselekvési terv 2005-ig történő végrehajtására hív fel. A cselekvési terv hangsúlyozza az átláthatósági követelményeket kibővítő irányelv elkészítésének szükségességét. Ennek szükségességét az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülése is megerősítette. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 1999. május 11-i „A pénzügyi piaci keretterv végrehajtása: cselekvési terv” című közleménye egy sor olyan intézkedést határoz meg, amelyekre a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megvalósítása érdekében van szükség. A 2000. márciusi lisszaboni Európai Tanács a cselekvési terv 2005-ig történő végrehajtására hív fel. A cselekvési terv hangsúlyozza az átláthatósági követelményeket kibővítő irányelv elkészítésének szükségességét. Ennek szükségességét az Európai Tanács 2002. márciusi barcelonai ülése is megerősítette.

| (4) | Ennek az irányelvnek összhangban kell állnia a Szerződésben és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában a Központi Bankok Európai Rendszerére (KBER) és a tagállamok központi bankjaira ruházott feladatokkal és kötelezettségekkel; az elsődleges közösségi jog célkitűzései elérésének biztosítása érdekében ebben a vonatkozásban különös figyelmet kell fordítani a tagállamok központi bankjaira, amelyek részvényeit a szabályozott piacra már bevezették. |
| --- | --- |

(4)

Ennek az irányelvnek összhangban kell állnia a Szerződésben és a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányában a Központi Bankok Európai Rendszerére (KBER) és a tagállamok központi bankjaira ruházott feladatokkal és kötelezettségekkel; az elsődleges közösségi jog célkitűzései elérésének biztosítása érdekében ebben a vonatkozásban különös figyelmet kell fordítani a tagállamok központi bankjaira, amelyek részvényeit a szabályozott piacra már bevezették.

| (5) | A nemzeti jogszabályok értékpapír-kibocsátókra vonatkozó időszakos és folyamatos tájékoztatási követelményekről szóló rendelkezéseinek nagyobb mértékű harmonizációja a befektetők magasabb szintű védelméhez vezet a Közösség egészén belül. Ez az irányelv azonban nem befolyásolja a nem zárt végű kollektív befektetési vállalkozások által kibocsátott befektetési jegyekre vagy az ilyen vállalkozásokban megszerzett vagy elidegenített befektetési jegyekre vonatkozó hatályos közösségi jogot. |
| --- | --- |

(5)

A nemzeti jogszabályok értékpapír-kibocsátókra vonatkozó időszakos és folyamatos tájékoztatási követelményekről szóló rendelkezéseinek nagyobb mértékű harmonizációja a befektetők magasabb szintű védelméhez vezet a Közösség egészén belül. Ez az irányelv azonban nem befolyásolja a nem zárt végű kollektív befektetési vállalkozások által kibocsátott befektetési jegyekre vagy az ilyen vállalkozásokban megszerzett vagy elidegenített befektetési jegyekre vonatkozó hatályos közösségi jogot.

| (6) | Az olyan részvények vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátójának felügyeletét, amelyek befektetési jegyei nem érik el az 1 000 eurót, ennek az irányelvnek az alkalmazásában a leghatékonyabban az a tagállam gyakorolhatja, amelyben a kibocsátó székhellyel rendelkezik. Ebből a szempontból rendkívül fontos az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) való összhang biztosítása. Hasonlóképpen, bizonyos rugalmasságot kell bevezetni, ami lehetővé teszi harmadik országok kibocsátóinak és csak a fent említettektől eltérő értékpapírokat kibocsátó közösségi társaságoknak, hogy megválaszthassák a székhely szerinti tagállamot. |
| --- | --- |

(6)

Az olyan részvények vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátójának felügyeletét, amelyek befektetési jegyei nem érik el az 1 000 eurót, ennek az irányelvnek az alkalmazásában a leghatékonyabban az a tagállam gyakorolhatja, amelyben a kibocsátó székhellyel rendelkezik. Ebből a szempontból rendkívül fontos az értékpapírok nyilvános kibocsátásakor vagy piaci bevezetésekor közzéteendő tájékoztatóról szóló, 2003. november 4-i 2003/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (4) való összhang biztosítása. Hasonlóképpen, bizonyos rugalmasságot kell bevezetni, ami lehetővé teszi harmadik országok kibocsátóinak és csak a fent említettektől eltérő értékpapírokat kibocsátó közösségi társaságoknak, hogy megválaszthassák a székhely szerinti tagállamot.

| (7) | A befektetők Közösségen belüli magas szintű védelme lehetővé teszi az akadályok felszámolását az értékpapíroknak a valamely tagállamban lévő vagy működő szabályozott piacokra történő bevezetése elől. A székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamok a jövőben nem korlátozhatják az értékpapírok szabályozott piacaikra való bevezetését azáltal, hogy szigorúbb követelményeket állapítanak meg a valamely szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos időszakos és a folyamatos információkra. |
| --- | --- |

(7)

A befektetők Közösségen belüli magas szintű védelme lehetővé teszi az akadályok felszámolását az értékpapíroknak a valamely tagállamban lévő vagy működő szabályozott piacokra történő bevezetése elől. A székhely szerinti tagállamtól eltérő tagállamok a jövőben nem korlátozhatják az értékpapírok szabályozott piacaikra való bevezetését azáltal, hogy szigorúbb követelményeket állapítanak meg a valamely szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos időszakos és a folyamatos információkra.

| (8) | Az akadályoknak ezen irányelv székhely szerinti tagállam elve alapján történő felszámolása nem befolyásolhatja az ezen irányelv által nem érintett területeket, például a részvényesek azon jogait, hogy beavatkozzanak valamely kibocsátó irányításába. Az akadályok felszámolása nem befolyásolhatja a székhely szerinti tagállam azon jogát, hogy kérje a kibocsátótól a szabályozott információk egészének vagy részleteinek újságokban történő közzétételét. |
| --- | --- |

(8)

Az akadályoknak ezen irányelv székhely szerinti tagállam elve alapján történő felszámolása nem befolyásolhatja az ezen irányelv által nem érintett területeket, például a részvényesek azon jogait, hogy beavatkozzanak valamely kibocsátó irányításába. Az akadályok felszámolása nem befolyásolhatja a székhely szerinti tagállam azon jogát, hogy kérje a kibocsátótól a szabályozott információk egészének vagy részleteinek újságokban történő közzétételét.

| (9) | A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) már megalapozta a pénzügyi beszámolási standardok összhangját a Közösségben szabályozott piacra bevezetett értékpapírok azon kibocsátói számára, amelyeknek konszolidált mérleget kell készíteniük. Így a társasági jogi irányelvekben meghatározottak szerint az összes társaságra vonatkozó általános rendszeren kívül már létezik egy külön rendszer az értékpapír-kibocsátók számára. Ez az irányelv továbbra is e megközelítésre épít az éves és az évközi pénzügyi beszámolókat illetően, ideértve azt az elvet is, hogy megbízható és valós képet kell adni a kibocsátó eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről. A féléves pénzügyi beszámoló részeként a pénzügyi kimutatások kivonata is elegendő alapot nyújt arra, hogy megbízható és valós képet nyújtson a kibocsátó pénzügyi évének első hat hónapjáról. |
| --- | --- |

(9)

A nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) már megalapozta a pénzügyi beszámolási standardok összhangját a Közösségben szabályozott piacra bevezetett értékpapírok azon kibocsátói számára, amelyeknek konszolidált mérleget kell készíteniük. Így a társasági jogi irányelvekben meghatározottak szerint az összes társaságra vonatkozó általános rendszeren kívül már létezik egy külön rendszer az értékpapír-kibocsátók számára. Ez az irányelv továbbra is e megközelítésre épít az éves és az évközi pénzügyi beszámolókat illetően, ideértve azt az elvet is, hogy megbízható és valós képet kell adni a kibocsátó eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről. A féléves pénzügyi beszámoló részeként a pénzügyi kimutatások kivonata is elegendő alapot nyújt arra, hogy megbízható és valós képet nyújtson a kibocsátó pénzügyi évének első hat hónapjáról.

| (10) | Az éves pénzügyi beszámolónak évenkénti információkat kell biztosítania, ha már bevezették a kibocsátó értékpapírjait a szabályozott piacra. Az éves pénzügyi beszámolók jobb összehasonlíthatósága csak akkor szolgálja az értékpapírpiacokon jelen lévő befektetőket, ha azok biztosak lehetnek abban, hogy ezen információkat a pénzügyi év végét követően egy bizonyos időn belül nyilvánosságra fogják hozni. Az olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat illetően, amelyeket már 2005. január 1-je előtt bevezettek a szabályozott piacra, és amelyeket valamely harmadik országban bejegyzett kibocsátók bocsátottak ki, a székhely szerinti tagállam bizonyos körülmények között lehetővé teheti a kibocsátók számára, hogy ne készítsenek éves pénzügyi beszámolókat az ezen irányelv alapján megkövetelt standardok szerint. |
| --- | --- |

(10)

Az éves pénzügyi beszámolónak évenkénti információkat kell biztosítania, ha már bevezették a kibocsátó értékpapírjait a szabályozott piacra. Az éves pénzügyi beszámolók jobb összehasonlíthatósága csak akkor szolgálja az értékpapírpiacokon jelen lévő befektetőket, ha azok biztosak lehetnek abban, hogy ezen információkat a pénzügyi év végét követően egy bizonyos időn belül nyilvánosságra fogják hozni. Az olyan hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat illetően, amelyeket már 2005. január 1-je előtt bevezettek a szabályozott piacra, és amelyeket valamely harmadik országban bejegyzett kibocsátók bocsátottak ki, a székhely szerinti tagállam bizonyos körülmények között lehetővé teheti a kibocsátók számára, hogy ne készítsenek éves pénzügyi beszámolókat az ezen irányelv alapján megkövetelt standardok szerint.

| (11) | Ez az irányelv átfogóbb féléves pénzügyi beszámolókat vezet be a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátói számára. Ez lehetővé teszi a befektetők számára, hogy tájékozottabban értékelhessék a kibocsátó helyzetét. |
| --- | --- |

(11)

Ez az irányelv átfogóbb féléves pénzügyi beszámolókat vezet be a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátói számára. Ez lehetővé teszi a befektetők számára, hogy tájékozottabban értékelhessék a kibocsátó helyzetét.

| (12) | A székhely szerinti tagállam a következő esetekben mentesítheti a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátóit a féléves beszámolási kötelezettség alól:






  — | a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kisméretű kibocsátóiként fellépő hitelintézetek, vagy |
| --- | --- | --- |

(12)

A székhely szerinti tagállam a következő esetekben mentesítheti a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátóit a féléves beszámolási kötelezettség alól:

—

a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kisméretű kibocsátóiként fellépő hitelintézetek, vagy

| — | az ennek az irányelvnek a hatálybalépésekor már létező olyan kibocsátók, akik kizárólag a székhely szerinti tagállam vagy annak valamelyik regionális vagy helyi hatósága által feltétel nélkül és visszavonhatatlanul garantált hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsátanak ki, vagy |
| --- | --- |

—

az ennek az irányelvnek a hatálybalépésekor már létező olyan kibocsátók, akik kizárólag a székhely szerinti tagállam vagy annak valamelyik regionális vagy helyi hatósága által feltétel nélkül és visszavonhatatlanul garantált hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsátanak ki, vagy

| — | egy tíz éves átmeneti időszak alatt, kizárólag azon hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vonatkozásában, amelyeket már 2005. január 1-je előtt bevezettek a szabályozott piacra, és amelyeket kizárólag intézményi befektetők vásárolhatnak meg. A székhely szerinti tagállam által adott ilyen mentesség nem terjeszthető ki a szabályozott piacra az említett időpontot követően bevezetett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra. |
| --- | --- |

—

egy tíz éves átmeneti időszak alatt, kizárólag azon hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok vonatkozásában, amelyeket már 2005. január 1-je előtt bevezettek a szabályozott piacra, és amelyeket kizárólag intézményi befektetők vásárolhatnak meg. A székhely szerinti tagállam által adott ilyen mentesség nem terjeszthető ki a szabályozott piacra az említett időpontot követően bevezetett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra.

| (13) | Az Európai Parlament és a Tanács üdvözli a Bizottság azon elkötelezettségét, hogy gyorsan fontolóra vegye a javadalmazási politikák, az igazgatási, a vezetési vagy a felügyeleti testületek tagjai részére kifizetett teljes javadalmazás (ideértve a feltételekhez kötött és a halasztott kifizetéseket), illetve a részükre nyújtott természetbeni juttatások átláthatóságának fokozását „A társasági jog modernizálása és a vállalati irányítás javítása az Európai Unióban” című, 2003. május 21-jei cselekvési terv keretében, továbbá üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a közeljövőben ajánlást tesz ezzel a témakörrel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Parlament és a Tanács üdvözli a Bizottság azon elkötelezettségét, hogy gyorsan fontolóra vegye a javadalmazási politikák, az igazgatási, a vezetési vagy a felügyeleti testületek tagjai részére kifizetett teljes javadalmazás (ideértve a feltételekhez kötött és a halasztott kifizetéseket), illetve a részükre nyújtott természetbeni juttatások átláthatóságának fokozását „A társasági jog modernizálása és a vállalati irányítás javítása az Európai Unióban” című, 2003. május 21-jei cselekvési terv keretében, továbbá üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy a közeljövőben ajánlást tesz ezzel a témakörrel kapcsolatban.

| (14) | A székhely szerinti tagállamoknak ösztönözniük kell a szabályozott piacra bevezetett azon részvények kibocsátóit, amelyek fő tevékenységüket a nyersanyag-kitermelő iparágban fejtik ki, hogy éves pénzügyi beszámolóikban tegyék közzé a kormányok részére teljesített kifizetéseket. A székhely szerinti tagállamnak ösztönöznie kell továbbá az ilyen kifizetések átláthatóságának növelését a különböző nemzetközi pénzügyi fórumokon meghatározott keretek között. |
| --- | --- |

(14)

A székhely szerinti tagállamoknak ösztönözniük kell a szabályozott piacra bevezetett azon részvények kibocsátóit, amelyek fő tevékenységüket a nyersanyag-kitermelő iparágban fejtik ki, hogy éves pénzügyi beszámolóikban tegyék közzé a kormányok részére teljesített kifizetéseket. A székhely szerinti tagállamnak ösztönöznie kell továbbá az ilyen kifizetések átláthatóságának növelését a különböző nemzetközi pénzügyi fórumokon meghatározott keretek között.

| (15) | Ez az irányelv a szabályozott piacokon csak hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat kibocsátók számára is kötelezővé teszi a féléves beszámolást. Mentességet – a 2003/71/EK irányelvben meghatározottakhoz hasonlóan – csak a nagykereskedelmi piacok kaphatnak az 50 000 euróval kezdődő befektetési jegy alapján. Ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat egy másik pénznemben bocsátják ki, akkor mentességre csak akkor van lehetőség, ha az abban a pénznemben kibocsátott címlet a kibocsátás időpontjában legalább egyenértékű 50 000 euróval. |
| --- | --- |

(15)

Ez az irányelv a szabályozott piacokon csak hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat kibocsátók számára is kötelezővé teszi a féléves beszámolást. Mentességet – a 2003/71/EK irányelvben meghatározottakhoz hasonlóan – csak a nagykereskedelmi piacok kaphatnak az 50 000 euróval kezdődő befektetési jegy alapján. Ha a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat egy másik pénznemben bocsátják ki, akkor mentességre csak akkor van lehetőség, ha az abban a pénznemben kibocsátott címlet a kibocsátás időpontjában legalább egyenértékű 50 000 euróval.

| (16) | A részvénykibocsátók pénzügyi évben elért teljesítményével kapcsolatos időszerűbb és megbízhatóbb információk az évközi információk nagyobb gyakoriságát követelik meg. Ezért egy olyan követelményt kell bevezetni, amely szerint a pénzügyi év első hat hónapjában egy időközi vezetőségi nyilatkozatot, és a második hat hónapban pedig egy másik időközi vezetőségi nyilatkozatot kell közzétenni. A pénzügyi beszámolóikat már negyedévente nyilvánosságra hozó részvénykibocsátóktól nem kell megkövetelni az időközi vezetőségi nyilatkozat közzétételét. |
| --- | --- |

(16)

A részvénykibocsátók pénzügyi évben elért teljesítményével kapcsolatos időszerűbb és megbízhatóbb információk az évközi információk nagyobb gyakoriságát követelik meg. Ezért egy olyan követelményt kell bevezetni, amely szerint a pénzügyi év első hat hónapjában egy időközi vezetőségi nyilatkozatot, és a második hat hónapban pedig egy másik időközi vezetőségi nyilatkozatot kell közzétenni. A pénzügyi beszámolóikat már negyedévente nyilvánosságra hozó részvénykibocsátóktól nem kell megkövetelni az időközi vezetőségi nyilatkozat közzétételét.

| (17) | Nemzeti jogszabályaik vagy rendeleteik alapján az egyes tagállamok által meghatározott módon megfelelő felelősségi szabályoknak kell vonatkozniuk a kibocsátóra, a kibocsátó igazgatási, vezetési vagy felügyeleti testületeire, illetve a kibocsátón belüli felelős személyekre vonatkozóan. A tagállamok továbbra is szabadon határozhatják meg a felelősség mértékét. |
| --- | --- |

(17)

Nemzeti jogszabályaik vagy rendeleteik alapján az egyes tagállamok által meghatározott módon megfelelő felelősségi szabályoknak kell vonatkozniuk a kibocsátóra, a kibocsátó igazgatási, vezetési vagy felügyeleti testületeire, illetve a kibocsátón belüli felelős személyekre vonatkozóan. A tagállamok továbbra is szabadon határozhatják meg a felelősség mértékét.

| (18) | A nyilvánosságot tájékoztatni kell a Közösségben lévő vagy működő szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező kibocsátók főbb eszközeinek változásairól. Ezen információknak lehetőséget kell teremteniük a befektetők számára, hogy úgy vásárolják meg vagy adják el a részvényeket, hogy teljes egészében ismerik a szavazási szerkezet változásait; az információknak elő kell segíteniük a részvénykibocsátók hatékony ellenőrzését és az általános piaci átláthatóságot a jelentős tőkemozgásokkal kapcsolatban. Bizonyos körülmények között információkat kell szolgáltatni a 13. cikkben meghatározott, biztosítékként letétbe helyezett részvényekről vagy pénzügyi eszközökről. |
| --- | --- |

(18)

A nyilvánosságot tájékoztatni kell a Közösségben lévő vagy működő szabályozott piacra bevezetett részvényekkel rendelkező kibocsátók főbb eszközeinek változásairól. Ezen információknak lehetőséget kell teremteniük a befektetők számára, hogy úgy vásárolják meg vagy adják el a részvényeket, hogy teljes egészében ismerik a szavazási szerkezet változásait; az információknak elő kell segíteniük a részvénykibocsátók hatékony ellenőrzését és az általános piaci átláthatóságot a jelentős tőkemozgásokkal kapcsolatban. Bizonyos körülmények között információkat kell szolgáltatni a 13. cikkben meghatározott, biztosítékként letétbe helyezett részvényekről vagy pénzügyi eszközökről.

| (19) | A 9. cikk és a 10. cikk c) pontja nem vonatkozik a KBER tagjai részére vagy tagjai által monetáris hatóságként betöltött feladatuk végzése közben biztosított részvényekre, azzal a feltétellel, hogy az ilyen részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat nem gyakorolják; a 11. cikkben a „rövid időszakra” történő hivatkozást a Szerződés és az Európai Központi Bank (EKB) jogi aktusaival, különösen az EKB monetáris politikai eszközökről és eljárásokról szóló irányelveivel és a TARGET-tel összhangban végzett hitelműveletekre, illetve a nemzeti rendelkezésekkel összhangban az egyenértékű feladatok teljesítése céljából végzett hitelműveletekre való hivatkozással kell értelmezni. |
| --- | --- |

(19)

A 9. cikk és a 10. cikk c) pontja nem vonatkozik a KBER tagjai részére vagy tagjai által monetáris hatóságként betöltött feladatuk végzése közben biztosított részvényekre, azzal a feltétellel, hogy az ilyen részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat nem gyakorolják; a 11. cikkben a „rövid időszakra” történő hivatkozást a Szerződés és az Európai Központi Bank (EKB) jogi aktusaival, különösen az EKB monetáris politikai eszközökről és eljárásokról szóló irányelveivel és a TARGET-tel összhangban végzett hitelműveletekre, illetve a nemzeti rendelkezésekkel összhangban az egyenértékű feladatok teljesítése céljából végzett hitelműveletekre való hivatkozással kell értelmezni.

| (20) | Bizonyos piaci résztvevők szükségtelen terheinek elkerülése érdekében és annak tisztázására, hogy ténylegesen ki gyakorol befolyást egy kibocsátóra, nem szükséges bejelentési kötelezettséget meghatározni az olyan nagyobb részvényállományokkal vagy a 13. cikkben meghatározott egyéb pénzügyi eszközökkel kapcsolatban, amelyek az árjegyzőkön vagy letétkezelőkön keresztül eredményeznek részvényvásárlási jogosultságot, vagy az olyan részvény- vagy pénzügyi eszköz állományokkal kapcsolatban, amelyeket kizárólag kölcsönös beszámítás vagy elszámolás céljából vásároltak meg a Közösségben mindenütt alkalmazandó határértékeken és garanciákon belül. A székhely szerinti tagállamnak lehetővé kell tenni, hogy korlátozott mentességeket biztosítson a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások kereskedési könyveiben lévő részvényállományok tekintetében. |
| --- | --- |

(20)

Bizonyos piaci résztvevők szükségtelen terheinek elkerülése érdekében és annak tisztázására, hogy ténylegesen ki gyakorol befolyást egy kibocsátóra, nem szükséges bejelentési kötelezettséget meghatározni az olyan nagyobb részvényállományokkal vagy a 13. cikkben meghatározott egyéb pénzügyi eszközökkel kapcsolatban, amelyek az árjegyzőkön vagy letétkezelőkön keresztül eredményeznek részvényvásárlási jogosultságot, vagy az olyan részvény- vagy pénzügyi eszköz állományokkal kapcsolatban, amelyeket kizárólag kölcsönös beszámítás vagy elszámolás céljából vásároltak meg a Közösségben mindenütt alkalmazandó határértékeken és garanciákon belül. A székhely szerinti tagállamnak lehetővé kell tenni, hogy korlátozott mentességeket biztosítson a hitelintézetek és a befektetési vállalkozások kereskedési könyveiben lévő részvényállományok tekintetében.

| (21) | Annak tisztázása érdekében, hogy a Közösségen belül ténylegesen ki tekinthető részvények vagy más pénzügyi eszközök nagyobb tulajdonosának ugyanazon kibocsátón belül, az anyavállalatoknak nem szükséges összesíteniük saját részesedéseiket az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) vagy a befektetési vállalkozások által kezelt részesedésekkel, feltéve, hogy az ilyen vállalkozások az anyavállalattól függetlenül gyakorolják szavazati jogaikat, és bizonyos további feltételeket is teljesítenek. |
| --- | --- |

(21)

Annak tisztázása érdekében, hogy a Közösségen belül ténylegesen ki tekinthető részvények vagy más pénzügyi eszközök nagyobb tulajdonosának ugyanazon kibocsátón belül, az anyavállalatoknak nem szükséges összesíteniük saját részesedéseiket az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozások (ÁÉKBV) vagy a befektetési vállalkozások által kezelt részesedésekkel, feltéve, hogy az ilyen vállalkozások az anyavállalattól függetlenül gyakorolják szavazati jogaikat, és bizonyos további feltételeket is teljesítenek.

| (22) | A szabályozott piacra bevezetett értékpapírok tulajdonosai folyamatos tájékoztatásának továbbra is az egyenlő bánásmód elvén kell alapulnia. Az egyenlő bánásmód csak az azonos helyzetben lévő részvénytulajdonosokra vonatkozik, és ezért nem érinti azt a kérdést, hogy hány szavazati jog kapcsolódhat egy konkrét részvényhez. Ezenkívül az egyenrangú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosainak is részesülniük kell az egyenlő bánásmódban, még államilag garantált hitelek esetében is. Elő kell segíteni a részvénytulajdonosok és/vagy a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok közgyűléseken történő tájékoztatását. Különösen a külföldön lévő részvénytulajdonosokat és/vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosokat kell aktívabban bevonni, hogy meghatalmazottakat jelölhessenek ki a nevükben történő fellépés céljából. Ugyancsak emiatt a részvénytulajdonosok és/vagy a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosainak közgyűlésein azt is el kell dönteni, hogy megvalósuljon-e a modern információs és kommunikációs technikák használata. Ebben az esetben a kibocsátóknak rendelkezéseket kell hozniuk részvényeik és/vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosainak hatékony tájékoztatása céljából, amennyiben lehetséges a számukra az ilyen tulajdonosok azonosítása. |
| --- | --- |

(22)

A szabályozott piacra bevezetett értékpapírok tulajdonosai folyamatos tájékoztatásának továbbra is az egyenlő bánásmód elvén kell alapulnia. Az egyenlő bánásmód csak az azonos helyzetben lévő részvénytulajdonosokra vonatkozik, és ezért nem érinti azt a kérdést, hogy hány szavazati jog kapcsolódhat egy konkrét részvényhez. Ezenkívül az egyenrangú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosainak is részesülniük kell az egyenlő bánásmódban, még államilag garantált hitelek esetében is. Elő kell segíteni a részvénytulajdonosok és/vagy a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok közgyűléseken történő tájékoztatását. Különösen a külföldön lévő részvénytulajdonosokat és/vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosokat kell aktívabban bevonni, hogy meghatalmazottakat jelölhessenek ki a nevükben történő fellépés céljából. Ugyancsak emiatt a részvénytulajdonosok és/vagy a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosainak közgyűlésein azt is el kell dönteni, hogy megvalósuljon-e a modern információs és kommunikációs technikák használata. Ebben az esetben a kibocsátóknak rendelkezéseket kell hozniuk részvényeik és/vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosainak hatékony tájékoztatása céljából, amennyiben lehetséges a számukra az ilyen tulajdonosok azonosítása.

| (23) | Az akadályok megszüntetése és az új közösségi tájékoztatási követelmények hatékony végrehajtása megfelelő ellenőrzést tesz szükségessé a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága részéről. Ennek az irányelvnek legalább minimális garanciát kell biztosítania az információk idejében történő hozzáférhetőségéhez. Ezért minden tagállamban legalább egy adatnyilvántartási és tárolási rendszernek kell lennie. |
| --- | --- |

(23)

Az akadályok megszüntetése és az új közösségi tájékoztatási követelmények hatékony végrehajtása megfelelő ellenőrzést tesz szükségessé a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága részéről. Ennek az irányelvnek legalább minimális garanciát kell biztosítania az információk idejében történő hozzáférhetőségéhez. Ezért minden tagállamban legalább egy adatnyilvántartási és tárolási rendszernek kell lennie.

| (24) | A kibocsátó azon kötelezettsége, hogy az összes folyamatos és időszakos információt lefordítsa mindazon tagállamok fontosabb nyelveire, amelyekben engedélyezett az értékpapírjaival való kereskedelem, nem mozdítja elő az értékpapírpiacok integrációját, és elrettentő hatást fejt ki az értékpapírok szabályozott piacokon történő kereskedelmének határokon átnyúló engedélyezésére. Ezért bizonyos esetekben a kibocsátónak jogosultnak kell lennie arra, hogy a nemzetközi pénzvilágban szokásosan használt nyelven készített információkat szolgáltasson. Mivel a más tagállamokbeli és harmadik országbeli befektetők bevonásához különös erőfeszítésekre van szükség, a tagállamok a továbbiakban nem akadályozhatják meg a részvényeseket, a szavazati jogokat gyakorló személyeket vagy a pénzügyi eszközök tulajdonosait abban, hogy a kibocsátó részére adandó szükséges bejelentéseket a nemzetközi pénzvilágban szokásosan használt nyelven adják meg. |
| --- | --- |

(24)

A kibocsátó azon kötelezettsége, hogy az összes folyamatos és időszakos információt lefordítsa mindazon tagállamok fontosabb nyelveire, amelyekben engedélyezett az értékpapírjaival való kereskedelem, nem mozdítja elő az értékpapírpiacok integrációját, és elrettentő hatást fejt ki az értékpapírok szabályozott piacokon történő kereskedelmének határokon átnyúló engedélyezésére. Ezért bizonyos esetekben a kibocsátónak jogosultnak kell lennie arra, hogy a nemzetközi pénzvilágban szokásosan használt nyelven készített információkat szolgáltasson. Mivel a más tagállamokbeli és harmadik országbeli befektetők bevonásához különös erőfeszítésekre van szükség, a tagállamok a továbbiakban nem akadályozhatják meg a részvényeseket, a szavazati jogokat gyakorló személyeket vagy a pénzügyi eszközök tulajdonosait abban, hogy a kibocsátó részére adandó szükséges bejelentéseket a nemzetközi pénzvilágban szokásosan használt nyelven adják meg.

| (25) | Az európai tőkepiacok integrációjának aktív elősegítése érdekében a befektetőknek a kibocsátókkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférését közösségi szinten szervezettebben kell megvalósítani. Az említett információkhoz való hozzáférés során a nem a kibocsátó székhely szerinti tagállamában található befektetőket azonos helyzetbe kell hozni a kibocsátó székhely szerinti tagállamában lévő befektetőkkel. Ez úgy érhető el, hogy a székhely szerinti tagállamnak gyorsan, megkülönböztetésmentesen és a kérdéses szabályozott információ típusától függően kell biztosítania az információterjesztésre vonatkozó minimális minőségi szabványok betartását a Közösségben. Ezen kívül a terjesztett információknak a székhely szerinti tagállamban egy európai hálózat kiépítését lehetővé téve központosított módon, a kiskereskedelmi befektetők számára elfogadható áron kell rendelkezésre állnia, és eközben nem vezethet a kibocsátók adatnyilvántartási kötelezettségeinek szükségtelen megkettőződéséhez. Az információk ezen irányelv szerinti terjesztésére szolgáló médium vagy vállalkozás kiválasztásakor a kibocsátóknak élvezniük kell a szabad verseny előnyeit. |
| --- | --- |

(25)

Az európai tőkepiacok integrációjának aktív elősegítése érdekében a befektetőknek a kibocsátókkal kapcsolatos információkhoz való hozzáférését közösségi szinten szervezettebben kell megvalósítani. Az említett információkhoz való hozzáférés során a nem a kibocsátó székhely szerinti tagállamában található befektetőket azonos helyzetbe kell hozni a kibocsátó székhely szerinti tagállamában lévő befektetőkkel. Ez úgy érhető el, hogy a székhely szerinti tagállamnak gyorsan, megkülönböztetésmentesen és a kérdéses szabályozott információ típusától függően kell biztosítania az információterjesztésre vonatkozó minimális minőségi szabványok betartását a Közösségben. Ezen kívül a terjesztett információknak a székhely szerinti tagállamban egy európai hálózat kiépítését lehetővé téve központosított módon, a kiskereskedelmi befektetők számára elfogadható áron kell rendelkezésre állnia, és eközben nem vezethet a kibocsátók adatnyilvántartási kötelezettségeinek szükségtelen megkettőződéséhez. Az információk ezen irányelv szerinti terjesztésére szolgáló médium vagy vállalkozás kiválasztásakor a kibocsátóknak élvezniük kell a szabad verseny előnyeit.

| (26) | A befektetőknek a tagállamok közötti vállalati információkhoz való hozzáférésének további egyszerűsítése érdekében a nemzeti felügyeleti hatóságokra kell bízni az elektronikus hálózatok kialakítására vonatkozó irányelvek megfogalmazását, a többi érintett féllel, elsősorban az értékpapír-kibocsátókkal, a befektetőkkel, a piaci résztvevőkkel, a szabályozott piacok üzemeltetőivel és a pénzügyi információszolgáltatókkal konzultálva. |
| --- | --- |

(26)

A befektetőknek a tagállamok közötti vállalati információkhoz való hozzáférésének további egyszerűsítése érdekében a nemzeti felügyeleti hatóságokra kell bízni az elektronikus hálózatok kialakítására vonatkozó irányelvek megfogalmazását, a többi érintett féllel, elsősorban az értékpapír-kibocsátókkal, a befektetőkkel, a piaci résztvevőkkel, a szabályozott piacok üzemeltetőivel és a pénzügyi információszolgáltatókkal konzultálva.

| (27) | A befektetők hatékony védelmének és a szabályozott piacok megfelelő működésének biztosítása érdekében a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátói által nyilvánosságra hozott információkkal kapcsolatos szabályokat azokra a kibocsátókra is alkalmazni kell, akiknek létesítő okirat szerinti székhelye nem valamely tagállamban van, és akik nem tartoznak a Szerződés 48. cikkének hatálya alá. Biztosítani kell azt is, hogy a Közösségben a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék a közösségi kibocsátókkal vagy harmadik országok kibocsátóival kapcsolatos mindazon fontos kiegészítő információkat, amelyek közzétételét egy tagállamban nem, de egy harmadik országban megkövetelik. |
| --- | --- |

(27)

A befektetők hatékony védelmének és a szabályozott piacok megfelelő működésének biztosítása érdekében a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátói által nyilvánosságra hozott információkkal kapcsolatos szabályokat azokra a kibocsátókra is alkalmazni kell, akiknek létesítő okirat szerinti székhelye nem valamely tagállamban van, és akik nem tartoznak a Szerződés 48. cikkének hatálya alá. Biztosítani kell azt is, hogy a Közösségben a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tegyék a közösségi kibocsátókkal vagy harmadik országok kibocsátóival kapcsolatos mindazon fontos kiegészítő információkat, amelyek közzétételét egy tagállamban nem, de egy harmadik országban megkövetelik.

| (28) | Mindegyik tagállamban egyetlen illetékes hatóságot kell kijelölni az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések betartása felügyelete valamint a nemzetközi együttműködés ellátására. Ennek a hatóságnak közigazgatási jellegűnek kell lennie, és az összeférhetetlenség elkerülése céljából biztosítani kell számára a gazdasági szereplőktől való függetlenséget. A tagállamok azonban egy másik illetékes hatóságot is kijelölhetnek annak vizsgálatára, hogy az ebben az irányelvben említett információkat a vonatkozó beszámolási keretekkel összhangban állítják-e össze, illetve jogsértések feltárása esetén megfelelő intézkedések megtételére; ennek a hatóságnak nem szükséges közigazgatási jellegűnek lennie. |
| --- | --- |

(28)

Mindegyik tagállamban egyetlen illetékes hatóságot kell kijelölni az ezen irányelv alapján elfogadott rendelkezések betartása felügyelete valamint a nemzetközi együttműködés ellátására. Ennek a hatóságnak közigazgatási jellegűnek kell lennie, és az összeférhetetlenség elkerülése céljából biztosítani kell számára a gazdasági szereplőktől való függetlenséget. A tagállamok azonban egy másik illetékes hatóságot is kijelölhetnek annak vizsgálatára, hogy az ebben az irányelvben említett információkat a vonatkozó beszámolási keretekkel összhangban állítják-e össze, illetve jogsértések feltárása esetén megfelelő intézkedések megtételére; ennek a hatóságnak nem szükséges közigazgatási jellegűnek lennie.

| (29) | A határokon átnyúló tevékenységek fokozása fejlettebb együttműködést igényel az illetékes nemzeti hatóságok között, az információcserére és az óvintézkedésekre vonatkozó átfogó rendelkezéscsomagra is kiterjedően. A szabályozási és a felügyeleti feladatok megszervezése az egyes tagállamokban nem akadályozhatja az illetékes nemzeti hatóságok közötti hatékony együttműködést. |
| --- | --- |

(29)

A határokon átnyúló tevékenységek fokozása fejlettebb együttműködést igényel az illetékes nemzeti hatóságok között, az információcserére és az óvintézkedésekre vonatkozó átfogó rendelkezéscsomagra is kiterjedően. A szabályozási és a felügyeleti feladatok megszervezése az egyes tagállamokban nem akadályozhatja az illetékes nemzeti hatóságok közötti hatékony együttműködést.

| (30) | 2000. július 17-i ülésén a Tanács létrehozta az európai értékpapírpiacok szabályozásával foglalkozó bölcsek bizottságát. Zárójelentésében a bizottság új jogalkotási technikák bevezetését javasolta egy négyszintű megközelítés alapján, nevezetesen az alapvető elvek, a technikai végrehajtási intézkedések, a nemzeti értékpapír-szabályozók közötti együttműködés és a közösségi jog végrehajtása alapján. Ennek az irányelvnek a tág keretelvekre kell szorítkoznia, miközben a technikai részleteket a 2001/528/EK bizottsági határozattal (6) létrehozott európai értékpapír bizottság közreműködésével a Bizottság által elfogadandó végrehajtási intézkedéseknek kell meghatároznia. |
| --- | --- |

(30)

2000. július 17-i ülésén a Tanács létrehozta az európai értékpapírpiacok szabályozásával foglalkozó bölcsek bizottságát. Zárójelentésében a bizottság új jogalkotási technikák bevezetését javasolta egy négyszintű megközelítés alapján, nevezetesen az alapvető elvek, a technikai végrehajtási intézkedések, a nemzeti értékpapír-szabályozók közötti együttműködés és a közösségi jog végrehajtása alapján. Ennek az irányelvnek a tág keretelvekre kell szorítkoznia, miközben a technikai részleteket a 2001/528/EK bizottsági határozattal (6) létrehozott európai értékpapír bizottság közreműködésével a Bizottság által elfogadandó végrehajtási intézkedéseknek kell meghatároznia.

| (31) | Az Európai Tanács 2001. márciusi stockholmi ülésén elfogadott állásfoglalás jóváhagyta a bölcsek bizottságának zárójelentését valamint a javasolt négyszintű megközelítést a közösségi értékpapírokra vonatkozó jogszabályok szabályozási folyamata hatékonnyá és átláthatóvá tételére. |
| --- | --- |

(31)

Az Európai Tanács 2001. márciusi stockholmi ülésén elfogadott állásfoglalás jóváhagyta a bölcsek bizottságának zárójelentését valamint a javasolt négyszintű megközelítést a közösségi értékpapírokra vonatkozó jogszabályok szabályozási folyamata hatékonnyá és átláthatóvá tételére.

| (32) | Ennek az állásfoglalásnak megfelelően a végrehajtási intézkedéseket gyakrabban kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy a technikai rendelkezéseket naprakész állapotban tarthassák a piaci és a felügyeleti fejleményekkel, és a végrehajtási szabályok minden szakaszára határidőket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(32)

Ennek az állásfoglalásnak megfelelően a végrehajtási intézkedéseket gyakrabban kell alkalmazni annak biztosítása érdekében, hogy a technikai rendelkezéseket naprakész állapotban tarthassák a piaci és a felügyeleti fejleményekkel, és a végrehajtási szabályok minden szakaszára határidőket kell megállapítani.

| (33) | A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. február 5-i európai parlamenti állásfoglalás jóváhagyta a bölcsek bizottságának jelentését az ugyanazon a napon a Bizottság által a Parlament előtt tett ünnepélyes nyilatkozat, valamint a belsőpiaci biztos 2001. október 2-i, az Európai Parlamentnek a folyamatban betöltött szerepére vonatkozó biztosítékokról szóló és a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottságához címzett levele alapján. |
| --- | --- |

(33)

A pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. február 5-i európai parlamenti állásfoglalás jóváhagyta a bölcsek bizottságának jelentését az ugyanazon a napon a Bizottság által a Parlament előtt tett ünnepélyes nyilatkozat, valamint a belsőpiaci biztos 2001. október 2-i, az Európai Parlamentnek a folyamatban betöltött szerepére vonatkozó biztosítékokról szóló és a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottságához címzett levele alapján.

| (34) | Az Európai Parlamentnek három hónapos határidőt kell adni a végrehajtási intézkedések tervezetének első átadásától számítva, hogy e tervezeteket megvizsgálhassa és véleményt adhasson. Sürgős és kellően indokolt esetekben azonban ezt a határidőt le lehet rövidíteni. Ha e határidőn belül az Európai Parlament állásfoglalást fogad el, a Bizottságnak újra meg kell vizsgálnia a tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

(34)

Az Európai Parlamentnek három hónapos határidőt kell adni a végrehajtási intézkedések tervezetének első átadásától számítva, hogy e tervezeteket megvizsgálhassa és véleményt adhasson. Sürgős és kellően indokolt esetekben azonban ezt a határidőt le lehet rövidíteni. Ha e határidőn belül az Európai Parlament állásfoglalást fogad el, a Bizottságnak újra meg kell vizsgálnia a tervezett intézkedéseket.

| (35) | Az ebben az irányelvben meghatározott szabályokra vonatkozó végrehajtási intézkedéseknek szükség szerint figyelembe kell venniük az értékpapírpiacokon bekövetkező új fejleményeket. Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni a végrehajtási intézkedések elfogadására, feltéve, hogy azok nem módosítják ennek az irányelvnek a lényeges elemeit, és feltéve, hogy a Bizottság az abban megfogalmazott elvekkel összhangban jár el, az európai értékpapír bizottsággal folytatott konzultációt követően. |
| --- | --- |

(35)

Az ebben az irányelvben meghatározott szabályokra vonatkozó végrehajtási intézkedéseknek szükség szerint figyelembe kell venniük az értékpapírpiacokon bekövetkező új fejleményeket. Ennek megfelelően a Bizottságot fel kell hatalmazni a végrehajtási intézkedések elfogadására, feltéve, hogy azok nem módosítják ennek az irányelvnek a lényeges elemeit, és feltéve, hogy a Bizottság az abban megfogalmazott elvekkel összhangban jár el, az európai értékpapír bizottsággal folytatott konzultációt követően.

| (36) | A végrehajtási hatásköröknek az ezzel az irányelvvel összhangban történő gyakorlása során a Bizottságnak az alábbi elveket kell tiszteletben tartania:






  — | a pénzügyi piacok iránti bizalom biztosításának szükségessége a befektetők körében, a pénzügyi piacok magas szintű átláthatóságának elősegítésével; |
| --- | --- | --- |

(36)

A végrehajtási hatásköröknek az ezzel az irányelvvel összhangban történő gyakorlása során a Bizottságnak az alábbi elveket kell tiszteletben tartania:

—

a pénzügyi piacok iránti bizalom biztosításának szükségessége a befektetők körében, a pénzügyi piacok magas szintű átláthatóságának elősegítésével;

| — | annak szükségessége, hogy a befektetőket ellássák sokféle versenyképes befektetéssel, és a körülményeikhez szabott megfelelő közzétételi és védelmi szinttel; |
| --- | --- |

—

annak szükségessége, hogy a befektetőket ellássák sokféle versenyképes befektetéssel, és a körülményeikhez szabott megfelelő közzétételi és védelmi szinttel;

| — | annak biztosításának szükségessége, hogy a független szabályozási hatóságok következetesen érvényesítsék a szabályokat, különösen a gazdasági bűnözés elleni küzdelem vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

annak biztosításának szükségessége, hogy a független szabályozási hatóságok következetesen érvényesítsék a szabályokat, különösen a gazdasági bűnözés elleni küzdelem vonatkozásában;

| — | a magas szintű átláthatóság, valamint konzultációk lefolytatásának szükségessége az összes piaci résztvevővel, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal; |
| --- | --- |

—

a magas szintű átláthatóság, valamint konzultációk lefolytatásának szükségessége az összes piaci résztvevővel, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal;

| — | az innováció ösztönzésének szükségessége a pénzügyi piacokon, ha azok dinamikusak és hatékonyak kívánnak lenni; |
| --- | --- |

—

az innováció ösztönzésének szükségessége a pénzügyi piacokon, ha azok dinamikusak és hatékonyak kívánnak lenni;

| — | a piaci integritás biztosításának szükségessége a pénzügyi innováció alapos és reaktív figyelemmel kísérése révén; |
| --- | --- |

—

a piaci integritás biztosításának szükségessége a pénzügyi innováció alapos és reaktív figyelemmel kísérése révén;

| — | a tőke költsége csökkentésének és a tőkéhez való hozzáférés növelésének fontossága; |
| --- | --- |

—

a tőke költsége csökkentésének és a tőkéhez való hozzáférés növelésének fontossága;

| — | hosszú távon a piaci résztvevőket érintő költségek és előnyök egyensúlya (ideértve a kis- és középvállalkozásokat és a kisbefektetőket is) bármely végrehajtási intézkedésben; |
| --- | --- |

—

hosszú távon a piaci résztvevőket érintő költségek és előnyök egyensúlya (ideértve a kis- és középvállalkozásokat és a kisbefektetőket is) bármely végrehajtási intézkedésben;

| — | a Közösség pénzügyi piacai nemzetközi versenyképessége elősegítésének szükségessége a nemzetközi együttműködés igen szükséges kibővítésének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

—

a Közösség pénzügyi piacai nemzetközi versenyképessége elősegítésének szükségessége a nemzetközi együttműködés igen szükséges kibővítésének sérelme nélkül;

| — | valamennyi piaci résztvevő számára azonos feltételek kialakításának szükségessége, az egész Közösségre kiterjedő szabályok szükség szerinti kidolgozásával; |
| --- | --- |

—

valamennyi piaci résztvevő számára azonos feltételek kialakításának szükségessége, az egész Közösségre kiterjedő szabályok szükség szerinti kidolgozásával;

| — | a nemzeti piacok közötti különbségek figyelembevételének szükségessége ott, ahol azok nem ütköznek indokolatlanul az egységes piac koherenciájával; |
| --- | --- |

—

a nemzeti piacok közötti különbségek figyelembevételének szükségessége ott, ahol azok nem ütköznek indokolatlanul az egységes piac koherenciájával;

| — | az ezen a területen meglévő más közösségi jogszabályokkal való összhang biztosításának szükségessége, mivel az információk kiegyensúlyozatlansága és az átláthatóság hiánya veszélyeztetheti a piacok működését, és mindenekelőtt károsíthatja a fogyasztókat és a kisbefektetőket. |
| --- | --- |

—

az ezen a területen meglévő más közösségi jogszabályokkal való összhang biztosításának szükségessége, mivel az információk kiegyensúlyozatlansága és az átláthatóság hiánya veszélyeztetheti a piacok működését, és mindenekelőtt károsíthatja a fogyasztókat és a kisbefektetőket.

| (37) | Az ebben az irányelvben meghatározott követelmények vagy az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések teljesítésének biztosítása érdekében a követelmények vagy intézkedések megsértését késedelem nélkül fel kell deríteni és szükség esetén szankcionálni kell. Ehhez az intézkedéseknek és a szankcióknak kellő mértékben visszatartó erejűnek, arányosnak kell lenniük és azokat következetesen végre kell hajtani. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az illetékes nemzeti hatóságok által hozott döntések ellen a bíróságokon fellebbezéssel lehessen élni. |
| --- | --- |

(37)

Az ebben az irányelvben meghatározott követelmények vagy az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések teljesítésének biztosítása érdekében a követelmények vagy intézkedések megsértését késedelem nélkül fel kell deríteni és szükség esetén szankcionálni kell. Ehhez az intézkedéseknek és a szankcióknak kellő mértékben visszatartó erejűnek, arányosnak kell lenniük és azokat következetesen végre kell hajtani. A tagállamoknak biztosítaniuk kell azt, hogy az illetékes nemzeti hatóságok által hozott döntések ellen a bíróságokon fellebbezéssel lehessen élni.

| (38) | Ennek az irányelvnek a célja a jelenlegi átláthatósági követelmények javítása az értékpapír-kibocsátók és az olyan befektetők számára, akik a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátóiban jelentős részesedéseket szereznek meg vagy adnak el. Ez az irányelv az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló, 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) meghatározott néhány követelmény helyébe lép. Az átláthatósági követelmények egyetlen jogi aktusban történő összegyűjtése céljából szükséges az irányelv ilyen irányú módosítása. A módosítás azonban nem befolyásolja a tagállamok azon jogosultságát, hogy a 2001/34/EK irányelv változatlanul érvényben maradó 42–63. cikke alapján kiegészítő követelményeket határozzanak meg. |
| --- | --- |

(38)

Ennek az irányelvnek a célja a jelenlegi átláthatósági követelmények javítása az értékpapír-kibocsátók és az olyan befektetők számára, akik a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátóiban jelentős részesedéseket szereznek meg vagy adnak el. Ez az irányelv az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló, 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) meghatározott néhány követelmény helyébe lép. Az átláthatósági követelmények egyetlen jogi aktusban történő összegyűjtése céljából szükséges az irányelv ilyen irányú módosítása. A módosítás azonban nem befolyásolja a tagállamok azon jogosultságát, hogy a 2001/34/EK irányelv változatlanul érvényben maradó 42–63. cikke alapján kiegészítő követelményeket határozzanak meg.

| (39) | Ez az irányelv összhangban van a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8). |
| --- | --- |

(39)

Ez az irányelv összhangban van a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8).

| (40) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapjogokat és betartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket. |
| --- | --- |

(40)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapjogokat és betartja a különösen az Európai Unió alapjogi chartája által elismert elveket.

| (41) | Mivel ennek az irányelvnek a célja, nevezetesen a befektetői bizalomnak az egész Közösségen belüli egyenértékű átláthatósága révén történő biztosítása és ezáltal a belső piac megvalósítása nem érhető el hatékonyan a tagállamok által a meglévő közösségi jogszabályok alapján, viszont az intézkedések mértéke és hatása miatt jobban elérhetők közösségi szinten, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvével összhangban – az említett cikkben foglaltak szerint – ez az irányelv nem megy túl azon, ami e célok eléréséhez szükséges. |
| --- | --- |

(41)

Mivel ennek az irányelvnek a célja, nevezetesen a befektetői bizalomnak az egész Közösségen belüli egyenértékű átláthatósága révén történő biztosítása és ezáltal a belső piac megvalósítása nem érhető el hatékonyan a tagállamok által a meglévő közösségi jogszabályok alapján, viszont az intézkedések mértéke és hatása miatt jobban elérhetők közösségi szinten, a Közösség a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvével összhangban intézkedéseket fogadhat el. Az arányosság elvével összhangban – az említett cikkben foglaltak szerint – ez az irányelv nem megy túl azon, ami e célok eléréséhez szükséges.

| (42) | Az ennek az irányelvnek a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni, |
| --- | --- |

(42)

Az ennek az irányelvnek a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Az irányelv tárgya és hatálya

(1)   Ez az irányelv a valamely tagállamban lévő vagy ott működő szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információk időszakos és folyamatos közzétételére vonatkozó követelményeket határozza meg.

(2)   Ez az irányelv nem terjed ki a nem zárt végű kollektív befektetési vállalkozások által kibocsátott befektetési jegyekre, illetve az ilyen kollektív befektetési vállalkozásokban megvásárolt vagy eladott befektetési jegyekre.

(3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 16. cikk (3) bekezdésében és a 18. cikk (2)–(4) bekezdésében említett rendelkezéseket nem alkalmazzák azokra a szabályozott piacra bevezetett értékpapírokra, amelyeket a tagállamok, vagy azok regionális vagy helyi hatóságai bocsátottak ki.

(4)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a 17. cikket nem alkalmazzák nemzeti központi bankjaikra, amennyiben azok a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátói minőségében lépnek fel, ha a szabályozott piacra történő bevezetésre 2005. január 20. előtt került sor.

2. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ennek az irányelvnek az alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „értékpapírok”: a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott átruházható értékpapírok, az említett 4. cikk (1) bekezdésének 19. pontjában meghatározott pénzügyi piaci eszközök kivételével, amelyek lejárati ideje rövidebb, mint 12 hónap, ezekre a nemzeti jogszabályok alkalmazhatóak; |
| --- | --- |

a)

„értékpapírok”: a pénzügyi eszközök piacairól szóló, 2004. április 21-i 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 4. cikke (1) bekezdésének 18. pontjában meghatározott átruházható értékpapírok, az említett 4. cikk (1) bekezdésének 19. pontjában meghatározott pénzügyi piaci eszközök kivételével, amelyek lejárati ideje rövidebb, mint 12 hónap, ezekre a nemzeti jogszabályok alkalmazhatóak;

| b) | „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok”: kötvények vagy átruházható értékpapírosított adósság egyéb formái, azon értékpapírok kivételével, amelyek egyenértékűek a társasági részesedésekkel, vagy amelyek – átváltáskor vagy az általuk biztosított jogok érvényesítésekor – jogot biztosítanak a részvényekkel egyenértékű részvények vagy értékpapírok megszerzésére; |
| --- | --- |

b)

„hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok”: kötvények vagy átruházható értékpapírosított adósság egyéb formái, azon értékpapírok kivételével, amelyek egyenértékűek a társasági részesedésekkel, vagy amelyek – átváltáskor vagy az általuk biztosított jogok érvényesítésekor – jogot biztosítanak a részvényekkel egyenértékű részvények vagy értékpapírok megszerzésére;

| c) | „szabályozott piac”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott piac; |
| --- | --- |

c)

„szabályozott piac”: a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 14. pontjában meghatározott piac;

| d) | „kibocsátó”: a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogalany, beleértve az államot is, amely a szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkezik; az értékpapírokat képviselő letéti igazolások esetében a kibocsátó a képviselt értékpapírok kibocsátója; |
| --- | --- |

d)

„kibocsátó”: a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogalany, beleértve az államot is, amely a szabályozott piacra bevezetett értékpapírokkal rendelkezik; az értékpapírokat képviselő letéti igazolások esetében a kibocsátó a képviselt értékpapírok kibocsátója;

| e) | „részvényes”: olyan természetes személy és a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogalany, aki/amely közvetlenül vagy közvetve:






  i. | a kibocsátó részvényeit saját nevében és saját számlájára birtokolja; |
| --- | --- | --- |

e)

„részvényes”: olyan természetes személy és a magánjog vagy a közjog hatálya alá tartozó jogalany, aki/amely közvetlenül vagy közvetve:

i.

a kibocsátó részvényeit saját nevében és saját számlájára birtokolja;

| ii. | kibocsátó részvényeit saját nevében, de egy másik természetes vagy jogalany megbízásából a birtokolja; |
| --- | --- |

ii.

kibocsátó részvényeit saját nevében, de egy másik természetes vagy jogalany megbízásából a birtokolja;

| iii. | letéti igazolásokat birtokol, amely esetben a letéti igazolás birtokosát kell a letéti igazolás által képviselt részvények tulajdonosának tekinteni; |
| --- | --- |

iii.

letéti igazolásokat birtokol, amely esetben a letéti igazolás birtokosát kell a letéti igazolás által képviselt részvények tulajdonosának tekinteni;

| f) | „ellenőrzött vállalkozás”: olyan vállalkozás,






  i. | amelyben egy természetes személy vagy egy jogalany rendelkezik a szavazati jogok többségével; vagy |
| --- | --- | --- |

f)

„ellenőrzött vállalkozás”: olyan vállalkozás,

i.

amelyben egy természetes személy vagy egy jogalany rendelkezik a szavazati jogok többségével; vagy

| ii. | amelyben egy természetes személy vagy egy jogalany jogosult az igazgatási, a vezetési vagy a felügyelő testület tagjai többségének a kinevezésére vagy visszahívására, és egyidejűleg az adott vállalkozás részvényese vagy tagja; vagy |
| --- | --- |

ii.

amelyben egy természetes személy vagy egy jogalany jogosult az igazgatási, a vezetési vagy a felügyelő testület tagjai többségének a kinevezésére vagy visszahívására, és egyidejűleg az adott vállalkozás részvényese vagy tagja; vagy

| iii. | amelyben egy természetes személy vagy egy jogalany részvényes vagy tag, és egyedül ellenőrzi a részvényesek, illetve a tagok szavazati jogainak a többségét, az adott vállalkozás többi részvényesével vagy tagjával kötött megállapodás alapján; vagy |
| --- | --- |

iii.

amelyben egy természetes személy vagy egy jogalany részvényes vagy tag, és egyedül ellenőrzi a részvényesek, illetve a tagok szavazati jogainak a többségét, az adott vállalkozás többi részvényesével vagy tagjával kötött megállapodás alapján; vagy

| iv. | amely fölött egy természetes személynek vagy egy jogalanynak van hatásköre a meghatározó befolyás vagy ellenőrzés gyakorlására, vagy ténylegesen gyakorolja azt; |
| --- | --- |

iv.

amely fölött egy természetes személynek vagy egy jogalanynak van hatásköre a meghatározó befolyás vagy ellenőrzés gyakorlására, vagy ténylegesen gyakorolja azt;

| g) | „nem zárt végű kollektív befektetési vállalkozás”: azok a nyílt végű befektetési társaságok és befektetési vállalkozások,






  i. | amelyek célja a nagyközönség által biztosított tőke kollektív befektetése, és amelyek a kockázatmegosztás elve alapján működnek; és |
| --- | --- | --- |

g)

„nem zárt végű kollektív befektetési vállalkozás”: azok a nyílt végű befektetési társaságok és befektetési vállalkozások,

i.

amelyek célja a nagyközönség által biztosított tőke kollektív befektetése, és amelyek a kockázatmegosztás elve alapján működnek; és

| ii. | amelyek befektetési jegyeit – az ilyen befektetési jegyek birtokosának kérésére – közvetlenül vagy közvetve visszavásárolják vagy visszaváltják a vállalkozások eszközeiből; |
| --- | --- |

ii.

amelyek befektetési jegyeit – az ilyen befektetési jegyek birtokosának kérésére – közvetlenül vagy közvetve visszavásárolják vagy visszaváltják a vállalkozások eszközeiből;

| h) | „kollektív befektetési vállalkozás befektetési jegyei”: kollektív befektetési vállalkozás által kibocsátott értékpapírok, amelyek az ebben a vállalkozásban résztvevők jogait képviselik a vállalkozás eszközei felett; |
| --- | --- |

h)

„kollektív befektetési vállalkozás befektetési jegyei”: kollektív befektetési vállalkozás által kibocsátott értékpapírok, amelyek az ebben a vállalkozásban résztvevők jogait képviselik a vállalkozás eszközei felett;

| i) | „székhely szerinti tagállam”:






  i. | az 1 000 eurónál kisebb egységnyi címletű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátója vagy részvények kibocsátója esetében:






  — | ha a kibocsátó a Közösségben bejegyzett cég, az a tagállam, amelyben a kibocsátó alapító okirat szerinti székhelye van; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

„székhely szerinti tagállam”:

i.

az 1 000 eurónál kisebb egységnyi címletű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátója vagy részvények kibocsátója esetében:

—

ha a kibocsátó a Közösségben bejegyzett cég, az a tagállam, amelyben a kibocsátó alapító okirat szerinti székhelye van;

| — | ha a kibocsátó egy harmadik országban bejegyzett cég, az a tagállam, amelyben a 2003/71/EK irányelv 10. cikke értelmében az éves információkat az illetékes hatóságnál letétbe kell helyeznie; |
| --- | --- |

—

ha a kibocsátó egy harmadik országban bejegyzett cég, az a tagállam, amelyben a 2003/71/EK irányelv 10. cikke értelmében az éves információkat az illetékes hatóságnál letétbe kell helyeznie;

A székhely szerinti tagállam meghatározása vonatkozik az eurótól eltérő valutában lévő hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra is, feltéve, hogy a kibocsátás napján az egységnyi címletek értéke kisebb, mint 1 000 euro, kivéve, ha az csaknem egyenértékű 1 000 euróval;

| ii. | az i. alpont hatálya alá nem tartozó bármely kibocsátó esetében a kibocsátó által azon tagállamok közül kiválasztott tagállam, amelyben a kibocsátónak az alapító okirat szerinti székhelye van, és amelyek területén lévő szabályozott piacra az értékpapírjait bevezették. A kibocsátó csak egy tagállamot választhat székhely szerinti tagállamként. Ez a választás legalább három évig marad érvényben, kivéve, ha a kibocsátó értékpapírjaival az Európai Közösség szabályozott piacain már nem kereskednek; |
| --- | --- |

ii.

az i. alpont hatálya alá nem tartozó bármely kibocsátó esetében a kibocsátó által azon tagállamok közül kiválasztott tagállam, amelyben a kibocsátónak az alapító okirat szerinti székhelye van, és amelyek területén lévő szabályozott piacra az értékpapírjait bevezették. A kibocsátó csak egy tagállamot választhat székhely szerinti tagállamként. Ez a választás legalább három évig marad érvényben, kivéve, ha a kibocsátó értékpapírjaival az Európai Közösség szabályozott piacain már nem kereskednek;

| j) | „fogadó tagállam”: az a tagállam, amelynek szabályozott piacára az értékpapírt bevezették, amennyiben az eltér a székhely szerinti tagállamtól; |
| --- | --- |

j)

„fogadó tagállam”: az a tagállam, amelynek szabályozott piacára az értékpapírt bevezették, amennyiben az eltér a székhely szerinti tagállamtól;

| k) | „szabályozott információk”: azok az információk, amelyeket a kibocsátónak vagy a kibocsátó hozzájárulása nélkül az értékpapírok szabályozott piacra történő bevezetése iránti kérelmet benyújtó bármilyen más személynek kell közzétennie ezen irányelv, a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 6. cikke, vagy valamely tagállamnak az ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései alapján; |
| --- | --- |

k)

„szabályozott információk”: azok az információk, amelyeket a kibocsátónak vagy a kibocsátó hozzájárulása nélkül az értékpapírok szabályozott piacra történő bevezetése iránti kérelmet benyújtó bármilyen más személynek kell közzétennie ezen irányelv, a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. január 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 6. cikke, vagy valamely tagállamnak az ezen irányelv 3. cikke (1) bekezdése alapján elfogadott törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései alapján;

| l) | „elektronikus eszközök”: az adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést), tárolására és továbbítására szolgáló elektronikus eszközök, amelyekben vezetékeket, rádiós és optikai technológiákat vagy bármely más elektromágneses eszközöket alkalmaznak; |
| --- | --- |

l)

„elektronikus eszközök”: az adatok feldolgozására (beleértve a digitális tömörítést), tárolására és továbbítására szolgáló elektronikus eszközök, amelyekben vezetékeket, rádiós és optikai technológiákat vagy bármely más elektromágneses eszközöket alkalmaznak;

| m) | „alapkezelő társaság”: az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló,1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelv (12) 1a. cikkének (2) bekezdésében meghatározott társaság; |
| --- | --- |

m)

„alapkezelő társaság”: az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló,1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelv (12) 1a. cikkének (2) bekezdésében meghatározott társaság;

| n) | „árjegyző”: olyan személy, aki a pénzügyi piacokon folyamatosan jelen van, mint aki hajlandó saját számlára kereskedni saját tőkéje ellenében, általa meghatározott árakon pénzügyi eszközök vételével és eladásával; |
| --- | --- |

n)

„árjegyző”: olyan személy, aki a pénzügyi piacokon folyamatosan jelen van, mint aki hajlandó saját számlára kereskedni saját tőkéje ellenében, általa meghatározott árakon pénzügyi eszközök vételével és eladásával;

| o) | „hitelintézet”: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott vállalkozás; |
| --- | --- |

o)

„hitelintézet”: a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (13) 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott vállalkozás;

| p) | „folyamatos vagy ismétlődő módon kibocsátott értékpapírok”: ugyanazon hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok folyamatos kibocsátása vagy hasonló típusú és/vagy osztályú értékpapírok legalább két különböző kibocsátása. |
| --- | --- |

p)

„folyamatos vagy ismétlődő módon kibocsátott értékpapírok”: ugyanazon hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok folyamatos kibocsátása vagy hasonló típusú és/vagy osztályú értékpapírok legalább két különböző kibocsátása.

(2)   Az (1) bekezdés f) pontjának ii. alpontjában szereplő „ellenőrzött vállalkozás” meghatározásának alkalmazásában a részvénytulajdonos szavazással, kinevezéssel és visszahívással kapcsolatos jogai magukban foglalják a részvényes által ellenőrzött bármely más vállalkozás jogait, valamint azon természetes személyek vagy jogalanyok jogait, akik, habár saját nevükben, de a részvényes vagy a részvényes által ellenőrzött bármelyik másik vállalkozás javára tevékenykednek.

(3)   A pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés figyelembevétele és az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtási intézkedéseket fogad el az (1) bekezdésben megállapított fogalommeghatározásokkal kapcsolatban.

A Bizottság elsősorban:

| a) | kialakítja azon eljárási intézkedéseket az (1) bekezdés i. és ii. pontja alkalmazása céljára, amelyekkel összhangban a kibocsátó megválaszthatja a székhely szerinti tagállamot; |
| --- | --- |

a)

kialakítja azon eljárási intézkedéseket az (1) bekezdés i. és ii. pontja alkalmazása céljára, amelyekkel összhangban a kibocsátó megválaszthatja a székhely szerinti tagállamot;

| b) | adott esetben az (1) bekezdés i. és ii. pontjában említett székhely szerinti tagállam megválasztása céljából kiigazítja a három éves időszakot a kibocsátó nyilvántartásával kapcsolatban, a szabályozott piacon történő kereskedelem engedélyezéséről szóló közösségi jogszabályok alapján az új követelmények figyelembevételével. |
| --- | --- |

b)

adott esetben az (1) bekezdés i. és ii. pontjában említett székhely szerinti tagállam megválasztása céljából kiigazítja a három éves időszakot a kibocsátó nyilvántartásával kapcsolatban, a szabályozott piacon történő kereskedelem engedélyezéséről szóló közösségi jogszabályok alapján az új követelmények figyelembevételével.

| c) | az (1) bekezdés l) pontja alkalmazásában kialakítja azon eszközök indikatív listáját, amelyek nem tekinthetők elektronikus eszközöknek, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) V. mellékletének a figyelembevételével. |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés l) pontja alkalmazásában kialakítja azon eszközök indikatív listáját, amelyek nem tekinthetők elektronikus eszközöknek, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) V. mellékletének a figyelembevételével.

3. cikk

Az értékpapírpiacok integrációja

(1)   A székhely szerinti tagállam az ezen irányelvben meghatározottaknál szigorúbb követelményeket is alkalmazhat a kibocsátókra.

A székhely szerinti tagállam az ezen irányelvben meghatározottaknál szigorúbb követelményeket is alkalmazhat a részvénytulajdonosokra, vagy a 10. cikkben, illetve a 13. cikkben említett természetes személyekre vagy jogalanyokra.

(2)   A fogadó tagállam:

| a) | az értékpapíroknak a saját területén lévő szabályozott piacra történő bevezetésével kapcsolatban nem alkalmazhat az ezen irányelvben vagy a 2003/6/EK irányelv 6. cikkében meghatározottaknál szigorúbb közzétételi követelményeket; |
| --- | --- |

a)

az értékpapíroknak a saját területén lévő szabályozott piacra történő bevezetésével kapcsolatban nem alkalmazhat az ezen irányelvben vagy a 2003/6/EK irányelv 6. cikkében meghatározottaknál szigorúbb közzétételi követelményeket;

| b) | az információk közlésével kapcsolatban nem alkalmazhat az ezen irányelvben meghatározottaknál szigorúbb követelményeket a részvénytulajdonosokra, vagy a 10. cikkben, illetve a 13. cikkben említett természetes személyek vagy jogalanyokra. |
| --- | --- |

b)

az információk közlésével kapcsolatban nem alkalmazhat az ezen irányelvben meghatározottaknál szigorúbb követelményeket a részvénytulajdonosokra, vagy a 10. cikkben, illetve a 13. cikkben említett természetes személyek vagy jogalanyokra.

II. FEJEZET

IDŐSZAKOS INFORMÁCIÓK

4. cikk

Éves pénzügyi beszámolók

(1)   A kibocsátó az egyes pénzügyi évek végét követően legkésőbb négy hónapon belül teszi közzé éves pénzügyi beszámolóját, és gondoskodik arról, hogy az éves pénzügyi beszámoló legalább öt évig nyilvánosan hozzáférhető maradjon.

(2)   Az éves pénzügyi beszámoló a következőket tartalmazza:

| a) | az auditált pénzügyi kimutatások; |
| --- | --- |

a)

az auditált pénzügyi kimutatások;

| b) | a vezetőségi beszámoló; és |
| --- | --- |

b)

a vezetőségi beszámoló; és

| c) | a kibocsátón belüli felelős személyek – akiknek a nevét és beosztását egyértelműen jelezni kell – arra vonatkozó nyilatkozata, hogy legjobb tudásuk szerint az alkalmazható számviteli standardok alapján elkészített pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet adnak a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről, továbbá, hogy a vezetőségi beszámoló megbízhatóan tekinti át a vállalkozás fejlődését és teljesítményét, a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások helyzetét, ismertetve a főbb kockázatokat és a bizonytalansági tényezőket is. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátón belüli felelős személyek – akiknek a nevét és beosztását egyértelműen jelezni kell – arra vonatkozó nyilatkozata, hogy legjobb tudásuk szerint az alkalmazható számviteli standardok alapján elkészített pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet adnak a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről, továbbá, hogy a vezetőségi beszámoló megbízhatóan tekinti át a vállalkozás fejlődését és teljesítményét, a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások helyzetét, ismertetve a főbb kockázatokat és a bizonytalansági tényezőket is.

(3)   Ha a kibocsátónak a konszolidált mérlegről szóló, 1983. június 13-i 83/349/EK hetedik tanácsi irányelv (15) szerint konszolidált mérleget kell készítenie, az auditált pénzügyi kimutatásoknak tartalmazniuk kell az 1606/2002/EK rendelettel összhangban elkészített konszolidált mérlegeket, valamint az anyavállalat éves mérlegét, amelyet azon tagállam nemzeti jogával összhangban kell elkészíteni, amelyben az anyavállalatot bejegyezték.

Ha a kibocsátónak nem szükséges konszolidált mérleget készítenie, az auditált pénzügyi kimutatások tartalmazzák azokat a mérlegeket, amelyeket annak a tagállamnak a nemzeti jogával összhangban kell elkészíteni, amelyben a vállalatot bejegyezték.

(4)   A pénzügyi kimutatások auditálását a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról szóló, 1978. július 25-i 78/660/EGK negyedik tanácsi irányelv (16) 51. és 51a. cikkével összhangban, illetve ha a kibocsátó konszolidált mérleg készítésére kötelezett, akkor a 83/349/EGK irányelv 37. cikkével összhangban kell elvégezni.

A pénzügyi kimutatások auditálásáért felelős személy vagy személyek által aláírt könyvvizsgálói jelentést az éves pénzügyi beszámolóval együtt teljes egészében nyilvánosságra kell hozni.

(5)   A vezetőségi beszámolót a 78/660/EGK irányelv 46. cikkével összhangban, illetve ha a kibocsátó konszolidált mérleg készítésére kötelezett, akkor a 83/349/EGK irányelv 36. cikkével összhangban kell elkészíteni.

(6)   A 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alapján a Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkezett technikai fejlődés figyelembevétele és az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása céljából. A Bizottság elsősorban azokat a technikai feltételeket határozza meg, amelyek között a közzétett éves pénzügyi beszámolónak és a könyvvizsgálói jelentésnek a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell maradnia. Szükség esetén, a Bizottság kiigazíthatja az (1) bekezdésben említett öt éves időszakot.

5. cikk

Féléves pénzügyi beszámolók

(1)   A részvények vagy a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátója az adott időszak végét követően mielőbb, de legkésőbb két hónapon belül a pénzügyi év első hat hónapjára vonatkozóan féléves pénzügyi beszámolót tesz közzé. A kibocsátó gondoskodik arról, hogy a féléves pénzügyi beszámoló legalább öt évig nyilvánosan hozzáférhető maradjon.

(2)   A féléves pénzügyi beszámoló a következőket tartalmazza:

| a) | a pénzügyi kimutatások kivonata; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi kimutatások kivonata;

| b) | időközi vezetőségi nyilatkozat; és |
| --- | --- |

b)

időközi vezetőségi nyilatkozat; és

| c) | a kibocsátón belüli felelős személyek – akiknek a nevét és beosztását egyértelműen jelezni kell – arra vonatkozó nyilatkozata, hogy legjobb tudásuk szerint az alkalmazható számviteli standardok alapján elkészített pénzügyi kimutatások kivonata a (3) bekezdés követelményeinek megfelelően valós és megbízható képet ad a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről, továbbá, hogy az időközi vezetőségi nyilatkozat megbízhatóan tekinti át a (4) bekezdésben megkövetelt információkat. |
| --- | --- |

c)

a kibocsátón belüli felelős személyek – akiknek a nevét és beosztását egyértelműen jelezni kell – arra vonatkozó nyilatkozata, hogy legjobb tudásuk szerint az alkalmazható számviteli standardok alapján elkészített pénzügyi kimutatások kivonata a (3) bekezdés követelményeinek megfelelően valós és megbízható képet ad a kibocsátó és az összesítés egészében szereplő vállalkozások eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről, valamint nyereségéről és veszteségéről, továbbá, hogy az időközi vezetőségi nyilatkozat megbízhatóan tekinti át a (4) bekezdésben megkövetelt információkat.

(3)   Ha a kibocsátónak konszolidált mérleget kell készítenie, a pénzügyi kimutatások kivonatát az évközi pénzügyi beszámolókra alkalmazandó nemzetközi számviteli standardokkal összhangban kell elkészíteni, amelyeket az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkében meghatározott eljárás szerint fogadtak el.

Ha a kibocsátótól nem követelik meg konszolidált mérleg készítését, a pénzügyi kimutatások kivonatának legalább a rövidített mérleget, a rövidített eredménykimutatást és az ezekkel kapcsolatos kiegészítő mellékletet kell tartalmaznia. A rövidített mérleg és a rövidített eredménykimutatás elkészítésekor a kibocsátó az éves pénzügyi beszámolók elkészítésekor alkalmazottakkal azonos elismerési és mérési elveket követi.

(4)   Az időközi vezetőségi nyilatkozat legalább azokat a fontos eseményeket tartalmazza, amelyek a pénzügyi év első hat hónapjában következtek be, és jelzi a pénzügyi kimutatások kivonatára gyakorolt hatásukat, valamint ismerteti a pénzügyi év hátralévő hat hónapját érintő főbb kockázatokat és bizonytalansági tényezőket. A részvénykibocsátók esetében az időközi vezetőségi nyilatkozat a vállalkozáshoz kapcsolódó felekkel való nagyobb ügyleteket is tartalmazza.

(5)   Ha a féléves pénzügyi beszámolót auditálták, akkor a könyvvizsgálói jelentést teljes egészében meg kell ismételni. Ugyanez vonatkozik a könyvvizsgálói felülvizsgálatra is. Ha a féléves pénzügyi beszámoló könyvvizsgálatát vagy felülvizsgálatát könyvvizsgáló nem végezte el, akkor a kibocsátónak erre vonatkozóan beszámolóban nyilatkoznia kell.

(6)   A 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alapján a Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkezett technikai fejlődés figyelembevétele és e cikk (1)–(5) bekezdése egységes alkalmazásának biztosítása céljából.

A Bizottság elsősorban:

| a) | meghatározza azokat a technikai feltételeket, amelyek között a közzétett féléves pénzügyi beszámolónak és a könyvvizsgálói beszámolónak a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell maradnia; |
| --- | --- |

a)

meghatározza azokat a technikai feltételeket, amelyek között a közzétett féléves pénzügyi beszámolónak és a könyvvizsgálói beszámolónak a nyilvánosság számára hozzáférhetőnek kell maradnia;

| b) | tisztázza a könyvvizsgálói felülvizsgálat jellegét; |
| --- | --- |

b)

tisztázza a könyvvizsgálói felülvizsgálat jellegét;

| c) | meghatározza a rövidített mérleg, az eredménykimutatás és az ezekkel kapcsolatos kiegészítő mellékletek minimális tartalmát, ha azokat nem az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadottaknak megfelelő nemzetközi számviteli standardokkal összhangban készítették. |
| --- | --- |

c)

meghatározza a rövidített mérleg, az eredménykimutatás és az ezekkel kapcsolatos kiegészítő mellékletek minimális tartalmát, ha azokat nem az 1606/2002/EK rendelet 6. cikkében meghatározott eljárás alapján elfogadottaknak megfelelő nemzetközi számviteli standardokkal összhangban készítették.

Szükség esetén, a Bizottság kiigazíthatja az (1) bekezdésben említett öt éves időszakot.

6. cikk

Időközi vezetőségi nyilatkozatok

(1)   A 2003/6/EK irányelv 6. cikkének sérelme nélkül a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátója a pénzügyi év első hat hónapjában közzétesz egy vezetőségi nyilatkozatot, valamint a pénzügyi év második hat hónapjában egy másik vezetőségi nyilatkozatot. A nyilatkozatot az adott hat hónapos időszak kezdete utáni tizedik hét és a vége előtti hatodik hét közötti időszakban kell megtenni. A nyilatkozatnak az adott hat hónapos időszak kezdete és a nyilatkozat közzétételének napja közötti időszakra vonatkozóan kell információkat tartalmaznia. A nyilatkozat:

| — | magyarázatot ad az adott időszak során bekövetkezett jelentősebb eseményekre és tranzakciókra, valamint a kibocsátó és a kibocsátó ellenőrzött vállalkozásai pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásaira; és |
| --- | --- |

—

magyarázatot ad az adott időszak során bekövetkezett jelentősebb eseményekre és tranzakciókra, valamint a kibocsátó és a kibocsátó ellenőrzött vállalkozásai pénzügyi helyzetére gyakorolt hatásaira; és

| — | általános leírást ad a kibocsátó és a kibocsátó ellenőrzött vállalkozásai pénzügyi helyzetéről és teljesítményéről az adott időszak alatt. |
| --- | --- |

—

általános leírást ad a kibocsátó és a kibocsátó ellenőrzött vállalkozásai pénzügyi helyzetéről és teljesítményéről az adott időszak alatt.

(2)   Azoknak a kibocsátóknak, akik a nemzeti jogszabályok, a szabályozott piac szabályai vagy saját kezdeményezésük alapján negyedéves pénzügyi beszámolókat tesznek közzé az említett jogszabályokkal vagy előírásokkal összhangban, nem szükséges közzétenniük az (1) bekezdésben említett vezetőségi nyilatkozatokat.

(3)   2010. január 20-án a Bizottság jelentést készít az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a negyedéves pénzügyi beszámolók és a vezetőségi nyilatkozatok átláthatóságáról annak vizsgálata céljából, hogy a közölt információk teljesítik-e azt a célkitűzést, hogy a befektetők tájékozott módon értékelhessék a kibocsátó pénzügyi helyzetét. A jelentésnek hatásértékelést kell tartalmaznia azokról a területekről, amelyeken a Bizottság azt fontolgatja, hogy javaslatot tesz e cikk módosítására.

7. cikk

Felelősség és kötelezettség

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a 4., 5., 6. és 16. cikkel összhangban elkészítendő és nyilvánosságra hozandó információkért a felelősség legalább a kibocsátót vagy a kibocsátó igazgatási, vezetési vagy felügyeleti testületeit terhelje, és a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kötelezettségekkel kapcsolatos törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseik vonatkozzanak a kibocsátókra, az e cikkben említett testületekre vagy a kibocsátókon belüli felelős személyekre.

8. cikk

Mentességek

(1)   A 4., 5. és 6. cikket az alábbi kibocsátókra nem kell alkalmazni:

| a) | az államra, az állam regionális vagy helyi hatóságaira, olyan nemzetközi testületre, amelynek legalább egy tagállam a tagja, az EKB-ra és a tagállamok nemzeti központi bankjaira, függetlenül attól, hogy azok bocsátanak-e ki részvényeket vagy más értékpapírokat, és |
| --- | --- |

a)

az államra, az állam regionális vagy helyi hatóságaira, olyan nemzetközi testületre, amelynek legalább egy tagállam a tagja, az EKB-ra és a tagállamok nemzeti központi bankjaira, függetlenül attól, hogy azok bocsátanak-e ki részvényeket vagy más értékpapírokat, és

| b) | egy tagállamban a szabályozott piacra bevezetett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kizárólagos kibocsátójára, amelyek címlete legalább 50 000 euro, vagy az eurótól eltérő más valutában kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok esetében amelyek címleteinek értéke a kibocsátás napján legalább 50 000 euróval egyenlő. |
| --- | --- |

b)

egy tagállamban a szabályozott piacra bevezetett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kizárólagos kibocsátójára, amelyek címlete legalább 50 000 euro, vagy az eurótól eltérő más valutában kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok esetében amelyek címleteinek értéke a kibocsátás napján legalább 50 000 euróval egyenlő.

(2)   A székhely szerinti tagállam dönthet úgy, hogy nem alkalmazza az 5. cikket azokra a hitelintézetekre, amelyek részvényeit nem vezették be a szabályozott piacra, és amelyek folyamatosan és ismétlődő módon csak hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsátottak ki, azzal a feltétellel, hogy az ilyen hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok teljes névleges összege nem éri el a 100 000 000 eurót, és a hitelintézetek a 2003/71/EK irányelv alapján nem adtak ki tájékoztatót.

(3)   A székhely szerinti tagállam dönthet úgy, hogy nem alkalmazza az 5. cikket azokra a kibocsátókra, amelyek a 2003/71/EK irányelv hatálybalépése napján már léteztek, és amelyek kizárólag a székhely szerinti tagállam, a székhely szerinti tagállam valamelyik regionális vagy helyi hatósága által feltétel nélkül és visszavonhatatlanul garantált, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat bocsátanak ki a szabályozott piacon.

III. FEJEZET

FOLYAMATOS INFORMÁCIÓK

I. SZAKASZ

Információk a nagy értékpapír-állományokról

9. cikk

Tájékoztatás a nagy értékpapír-állományok megvásárlásáról vagy értékesítéséről

(1)   A székhely szerinti tagállam biztosítja azt, hogy ha egy részvényes olyan kibocsátó részvényeit vásárolja meg vagy adja el, akinek részvényeit szabályozott piacra bevezették és amelyekhez szavazati jog kapcsolódik, akkor a részvényes tájékoztatja a kibocsátót a vásárlás vagy az eladás eredményeképpen a részvényes birtokában lévő kibocsátói szavazati jogok arányáról, ha ez az arány eléri vagy meghaladja az 5 %-os, a 10 %-os, a 15 %-os, a 20 %-os, a 25 %-os, a 30 %-os, az 50 %-os és a 75 %-os küszöbértéket, vagy e küszöbértékek alá csökken.

A szavazati jogok kiszámítása mindazon részvények alapján történik, amelyekhez szavazati jogok kapcsolódnak, még akkor is, ha a szavazati jogok gyakorlását felfüggesztették. Ezen kívül ezeket az információkat azon részvények vonatkozásában is meg kell adni, amelyek ugyanahhoz az osztályhoz tartoznak, és amelyekhez szavazati jogok kapcsolódnak.

(2)   A székhely szerinti tagállam biztosítja azt, hogy a részvényesek tájékoztatják a kibocsátót a szavazati jogok arányáról, ha ez az arány eléri vagy meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott küszöbértékeket, vagy azok alá csökken a szavazati jogok megoszlását megváltoztató események eredményeképpen, és a 15. cikk alapján közzétett információk alapján. Ha a kibocsátót egy harmadik országban jegyezték be, a tájékoztatást az egyenértékű események vonatkozásában kell megadni.

(3)   A székhely szerinti tagállamnak nem szükséges:

| a) | a 30 %-os küszöbértéket alkalmaznia, amennyiben az egyharmados küszöbértéket alkalmazza; |
| --- | --- |

a)

a 30 %-os küszöbértéket alkalmaznia, amennyiben az egyharmados küszöbértéket alkalmazza;

| b) | a 75 %-os küszöbértéket alkalmaznia, amennyiben kétharmados küszöbértéket alkalmaz. |
| --- | --- |

b)

a 75 %-os küszöbértéket alkalmaznia, amennyiben kétharmados küszöbértéket alkalmaz.

(4)   Ez a cikk nem vonatkozik azon a részvényekre, amelyeket kizárólag a szokásos rövid elszámolási cikluson belüli kölcsönös beszámítás vagy elszámolás céljából vásároltak meg, illetve nem alkalmazandó a letétkezelőknek a letétkezelői minőségükben birtokában lévő részvényekre, azzal a feltétellel, hogy a letétkezelők az ezekhez a részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat csak papíralapú vagy elektronikus eszközökkel adott utasítások szerint gyakorolhatják.

(5)   Ez a cikk nem vonatkozik továbbá az olyan jelentős értékpapír-állomány e minőségében fellépő árjegyző által történő megvásárlására vagy eladására, amely eléri vagy átlépi az 5 %-os küszöbértéket, azzal a feltétellel, hogy:

| a) | rendelkezik a székhelye szerinti tagállam engedélyével a 2004/39/EK irányelv alapján; és |
| --- | --- |

a)

rendelkezik a székhelye szerinti tagállam engedélyével a 2004/39/EK irányelv alapján; és

| b) | nem avatkozik bele az érintett kibocsátó vezetésébe, és semmilyen befolyást sem gyakorol a kibocsátóra az ilyen részvények megvásárlásához vagy a részvényár garantálásához. |
| --- | --- |

b)

nem avatkozik bele az érintett kibocsátó vezetésébe, és semmilyen befolyást sem gyakorol a kibocsátóra az ilyen részvények megvásárlásához vagy a részvényár garantálásához.

(6)   A 2. cikk (1) bekezdésének i. pontja alapján a székhely szerinti tagállam rendelkezhet arról, hogy a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelv (17) 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározottak szerint egy hitelintézet vagy befektetési vállalkozás kereskedési könyvében vezetett szavazati jogokat ne vegyék számításba ennek a cikknek az alkalmazásában, feltéve, hogy:

| a) | a kereskedési könyvben vezetett szavazati jogok nem haladják meg az 5 %-ot, és |
| --- | --- |

a)

a kereskedési könyvben vezetett szavazati jogok nem haladják meg az 5 %-ot, és

| b) | a hitelintézet vagy a befektetési vállalkozás biztosítja, hogy a kereskedési könyvben vezetett részvényekből származó szavazati jogokat nem gyakorolják, és más módon sem használják fel a kibocsátó vezetésébe történő beavatkozásra. |
| --- | --- |

b)

a hitelintézet vagy a befektetési vállalkozás biztosítja, hogy a kereskedési könyvben vezetett részvényekből származó szavazati jogokat nem gyakorolják, és más módon sem használják fel a kibocsátó vezetésébe történő beavatkozásra.

(7)   A 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárás alapján a Bizottság végrehajtási intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkezett technikai fejlődés figyelembevétele, illetve e cikk (2), (4) és (5) bekezdése egységes alkalmazásának biztosítása céljából.

A Bizottság elsősorban a (4) bekezdésben említett „rövid elszámolási ciklus” maximális hosszát, valamint a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által alkalmazandó megfelelő ellenőrzési mechanizmusokat határozza meg. Ezen kívül a Bizottság megállapíthatja a (2) bekezdésben említett eseményeket.

10. cikk

A szavazati jogok jelentős arányának megszerzése vagy eladása

A 9. cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott tájékoztatási követelmények a természetes személyekre vagy más jogalanyokra is vonatkoznak, amennyiben jogosultak szavazati jogok megszerzésére, eladására vagy gyakorlására bármelyik alábbi esetben, vagy azok kombinációja esetén:

| a) | egy harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok, amely harmadik féllel az adott természetes személy vagy jogalany olyan megállapodást kötött, ami a birtokukban lévő szavazati jogok összehangolt gyakorlásával tartós közös politika elfogadására kötelezi őket a kérdéses kibocsátó vezetése irányában; |
| --- | --- |

a)

egy harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok, amely harmadik féllel az adott természetes személy vagy jogalany olyan megállapodást kötött, ami a birtokukban lévő szavazati jogok összehangolt gyakorlásával tartós közös politika elfogadására kötelezi őket a kérdéses kibocsátó vezetése irányában;

| b) | egy harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok az adott természetes személlyel vagy más jogalannyal kötött olyan megállapodás alapján, ami a kérdéses szavazati jogok ellenszolgáltatás fejében történő ideiglenes átruházását írja elő; |
| --- | --- |

b)

egy harmadik fél birtokában lévő szavazati jogok az adott természetes személlyel vagy más jogalannyal kötött olyan megállapodás alapján, ami a kérdéses szavazati jogok ellenszolgáltatás fejében történő ideiglenes átruházását írja elő;

| c) | az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket biztosítékként helyeztek el az adott természetes személynél vagy más jogalanynál, azzal a feltétellel, hogy ez a személy vagy jogalany ellenőrzi a szavazati jogokat, és bejelenti a szavazati jogok gyakorlásának a szándékát; |
| --- | --- |

c)

az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket biztosítékként helyeztek el az adott természetes személynél vagy más jogalanynál, azzal a feltétellel, hogy ez a személy vagy jogalany ellenőrzi a szavazati jogokat, és bejelenti a szavazati jogok gyakorlásának a szándékát;

| d) | az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeknél az adott természetes személy vagy jogalany haszonélvezettel rendelkezik; |
| --- | --- |

d)

az olyan részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeknél az adott természetes személy vagy jogalany haszonélvezettel rendelkezik;

| e) | azok a szavazati jogok, amelyeket az adott természetes személy vagy jogalany által ellenőrzött vállalkozás tart birtokában, vagy amelyek az a)–d) pont értelmében lehet gyakorolni; |
| --- | --- |

e)

azok a szavazati jogok, amelyeket az adott természetes személy vagy jogalany által ellenőrzött vállalkozás tart birtokában, vagy amelyek az a)–d) pont értelmében lehet gyakorolni;

| f) | az adott természetes személynél vagy más jogalanynál letétbe helyezett részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket az adott természetes vagy jogalany – a részvényesektől külön utasítások hiányában – saját belátása szerint gyakorolhat; |
| --- | --- |

f)

az adott természetes személynél vagy más jogalanynál letétbe helyezett részvényekhez kapcsolódó szavazati jogok, amelyeket az adott természetes vagy jogalany – a részvényesektől külön utasítások hiányában – saját belátása szerint gyakorolhat;

| g) | egy harmadik fél saját nevében, az adott természetes személy vagy jogalany megbízásából birtokolt szavazati jogok; |
| --- | --- |

g)

egy harmadik fél saját nevében, az adott természetes személy vagy jogalany megbízásából birtokolt szavazati jogok;

| h) | azok a szavazati jogok, amelyeket az adott természetes személy vagy jogalany meghatalmazottként gyakorolhat, ha a szavazati jogokat – a részvényesek konkrét utasításai hiányában – saját belátása szerint gyakorolhatja. |
| --- | --- |

h)

azok a szavazati jogok, amelyeket az adott természetes személy vagy jogalany meghatalmazottként gyakorolhat, ha a szavazati jogokat – a részvényesek konkrét utasításai hiányában – saját belátása szerint gyakorolhatja.

11. cikk

(1)   A 9. cikk és a 10. cikk c) pontja nem alkalmazandó a KBER tagjai részére vagy tagjai által monetáris hatóságként betöltött feladatuk végzése közben biztosított részvényekre, beleértve a KBER tagjai részére vagy tagjai által, pénzpolitikai célra vagy egy fizetési rendszer keretében nyújtott zálog-, visszavásárlási vagy hasonló likviditási megállapodás keretében biztosított részvényekre.

(2)   A mentesség a fent említett, rövid lejáratú ügyletekre vonatkozik azzal a feltétellel, hogy az e részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat nem gyakorolják.

12. cikk

A nagy értékpapír-állomány bejelentésével és nyilvánosságra hozatalával kapcsolatos eljárások

(1)   A 9. és a 10. cikk alapján megkövetelt bejelentés az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a szavazati jogok tekintetében kialakuló helyzet; |
| --- | --- |

a)

a szavazati jogok tekintetében kialakuló helyzet;

| b) | adott esetben az ellenőrzött vállalkozások láncolata, amelyeken keresztül a szavazati jogokat ténylegesen birtokolják; |
| --- | --- |

b)

adott esetben az ellenőrzött vállalkozások láncolata, amelyeken keresztül a szavazati jogokat ténylegesen birtokolják;

| c) | a küszöbérték elérésének vagy átlépésének időpontja; és |
| --- | --- |

c)

a küszöbérték elérésének vagy átlépésének időpontja; és

| d) | a részvényes személyazonossága, még abban az esetben is, ha a részvényes a 10. cikkben meghatározott feltételek alapján nem jogosult a szavazati jogok gyakorlására, valamint a részvényes megbízásából a szavazati jogok gyakorlására jogosult természetes személy vagy jogalany személyazonossága. |
| --- | --- |

d)

a részvényes személyazonossága, még abban az esetben is, ha a részvényes a 10. cikkben meghatározott feltételek alapján nem jogosult a szavazati jogok gyakorlására, valamint a részvényes megbízásából a szavazati jogok gyakorlására jogosult természetes személy vagy jogalany személyazonossága.

(2)   A kibocsátót mielőbb, de legkésőbb négy kereskedési napon belül kell tájékoztatni, amelyek közül az első napnak az azt a napot követő nap számít, amelyen a részvényesnek, vagy 10. cikkben említett természetes személyek vagy más jogalanyok

| a) | tudomására jutott a szavazati jogok megszerzése, eladása vagy gyakorlásának lehetősége, vagy amelyen a körülmények figyelembevételével tudomást kellett volna arról szereznie, függetlenül attól, hogy a szavazati jogok megszerzése, eladása vagy gyakorlásának lehetősége mely napon következik be; vagy |
| --- | --- |

a)

tudomására jutott a szavazati jogok megszerzése, eladása vagy gyakorlásának lehetősége, vagy amelyen a körülmények figyelembevételével tudomást kellett volna arról szereznie, függetlenül attól, hogy a szavazati jogok megszerzése, eladása vagy gyakorlásának lehetősége mely napon következik be; vagy

| b) | a 9 cikk (2) bekezdésében említett esemény jut a tudomására. |
| --- | --- |

b)

a 9 cikk (2) bekezdésében említett esemény jut a tudomására.

(3)   Egy vállalkozás akkor mentesül az (1) bekezdés szerinti bejelentési kötelezettség alól, ha a bejelentést az anyavállalat, vagy amennyiben az anyavállalat is egy ellenőrzött vállalkozás, akkor saját anyavállalata teszi meg.

(4)   Egy alapkezelő társaság anyavállalatának nem szükséges összesítenie a 9. és a 10. cikk szerinti értékpapír-állományát az alapkezelő társaság által kezelt értékpapír-állománnyal a 85/611/EGK tanácsi irányelvben meghatározott feltételek értelmében, feltéve, hogy az adott alapkezelő társaság az anyavállalattól függetlenül gyakorolja szavazati jogait.

A 9. és 10. cikk azonban alkalmazandó abban az esetben, ha az anyavállalat, vagy az anyavállalat egy másik ellenőrzött vállalkozása az adott alapkezelő társaság által kezelt értékpapír-állományba fektet be, és az alapkezelő társaságnak nincs lehetősége az adott értékpapír-állományhoz kapcsolódó szavazati jogok gyakorlására, és ezeket a szavazati jogokat csak az anyavállalat vagy az anyavállalat egy másik ellenőrzött vállalkozásának közvetlen vagy közvetett utasításai alapján gyakorolhatja.

(5)   A 2004/39/EK irányelv alapján felhatalmazott befektetési vállalkozás anyavállalatának nem szükséges összesítenie a 9. és a 10. cikk szerinti értékpapír-állományát azzal a értékpapír-állománnyal, amelyet az adott befektetési vállalkozás a 2004/39/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 9. pontja értelmében ügyfelenkénti alapon kezel, feltéve, hogy:

| — | a befektetési vállalkozás 2004/39/EK irányelv I. melléklete A. szakaszának 4. pontja értelmében felhatalmazással rendelkezik ilyen portfoliókezelésre; |
| --- | --- |

—

a befektetési vállalkozás 2004/39/EK irányelv I. melléklete A. szakaszának 4. pontja értelmében felhatalmazással rendelkezik ilyen portfoliókezelésre;

| — | a befektetési vállalkozás csak a papíralapú vagy az elektronikus eszközök útján adott utasítások alapján gyakorolhatja az ezekhez a részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat, vagy biztosítja, hogy az egyéni portfoliókezelési szolgáltatásokat minden más szolgáltatástól függetlenül végzi a 85/611/EGK irányelvben előírtakkal azonos feltételek mellett, a megfelelő mechanizmusok alkalmazásával; és |
| --- | --- |

—

a befektetési vállalkozás csak a papíralapú vagy az elektronikus eszközök útján adott utasítások alapján gyakorolhatja az ezekhez a részvényekhez kapcsolódó szavazati jogokat, vagy biztosítja, hogy az egyéni portfoliókezelési szolgáltatásokat minden más szolgáltatástól függetlenül végzi a 85/611/EGK irányelvben előírtakkal azonos feltételek mellett, a megfelelő mechanizmusok alkalmazásával; és

| — | a befektetési vállalkozás az anyavállalattól függetlenül gyakorolja szavazati jogait. |
| --- | --- |

—

a befektetési vállalkozás az anyavállalattól függetlenül gyakorolja szavazati jogait.

A 9. és 10. cikk azonban alkalmazandó abban az esetben, ha az anyavállalat, vagy az anyavállalat egy másik ellenőrzött vállalkozása az adott befektetési vállalkozás által kezelt értékpapír-állományba fektet be, és a befektetési vállalkozásnak nincs lehetősége az adott értékpapír-állományhoz kapcsolódó szavazati jogok gyakorlására, és ezeket a szavazati jogokat csak az anyavállalat vagy az anyavállalat egy másik ellenőrzött vállalkozásának közvetlen vagy közvetett utasításai alapján gyakorolhatja.

(6)   Az (1) bekezdés szerinti bejelentés átvételekor, de legkésőbb az azt követő három kereskedési napon belül a kibocsátó nyilvánosságra hozza a bejelentésben szereplő összes információt.

(7)   A székhely szerinti tagállam mentesítheti a kibocsátókat a (6) bekezdés követelménye alól, ha a bejelentésben szereplő információkat – a 21. cikkben meghatározott feltételek szerint – a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága teszi közzé a bejelentés átvételekor, vagy legkésőbb az azt követő három kereskedési napon belül.

(8)   A pénzügyi piacok technikai fejlődésének figyelembevétele érdekében, illetve e cikk (1), (2), (4), (5) és (6) bekezdése egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtási intézkedéseket fogad el:

| a) | a Közösségben az (1) bekezdésben meghatározott információknak a kibocsátóval történő közlése, illetve az információknak a 19. cikk (3) bekezdése alapján történő bejelentése során használandó nyomtatványforma kialakítására; |
| --- | --- |

a)

a Közösségben az (1) bekezdésben meghatározott információknak a kibocsátóval történő közlése, illetve az információknak a 19. cikk (3) bekezdése alapján történő bejelentése során használandó nyomtatványforma kialakítására;

| b) | a „kereskedési napok” jegyzékének a meghatározására az összes tagállam számára; |
| --- | --- |

b)

a „kereskedési napok” jegyzékének a meghatározására az összes tagállam számára;

| c) | annak meghatározására, hogy a részvényes vagy a 10. cikkben említett természetes személy vagy jogalany, vagy mindkettő mely esetekben köteles a szükséges bejelentést megtenni a kibocsátó részére; |
| --- | --- |

c)

annak meghatározására, hogy a részvényes vagy a 10. cikkben említett természetes személy vagy jogalany, vagy mindkettő mely esetekben köteles a szükséges bejelentést megtenni a kibocsátó részére;

| d) | azoknak a körülményeknek a tisztázására, amelyek között a részvényesnek, vagy a 10. cikkben említett természetes személynek vagy más jogalanynak tudomást kellett szereznie a beszerzésről vagy az értékesítésről; |
| --- | --- |

d)

azoknak a körülményeknek a tisztázására, amelyek között a részvényesnek, vagy a 10. cikkben említett természetes személynek vagy más jogalanynak tudomást kellett szereznie a beszerzésről vagy az értékesítésről;

| e) | a függetlenség azon feltételeinek a tisztázására, amelyeket a alapkezelő társaságoknak és azok anyavállalatainak, vagy a befektetési vállalkozásoknak és azok anyavállalatainak kell teljesíteniük ahhoz, hogy élhessenek a (4) és az (5) bekezdésben foglalt mentességekkel. |
| --- | --- |

e)

a függetlenség azon feltételeinek a tisztázására, amelyeket a alapkezelő társaságoknak és azok anyavállalatainak, vagy a befektetési vállalkozásoknak és azok anyavállalatainak kell teljesíteniük ahhoz, hogy élhessenek a (4) és az (5) bekezdésben foglalt mentességekkel.

13. cikk

(1)   A 9. cikkben meghatározott bejelentési követelmények azokra a természetes személyek vagy jogalanyokra is vonatkoznak, akik közvetlenül vagy közvetve olyan pénzügyi eszközök birtokában vannak, amelyek – a birtokos egyedüli saját kezdeményezésére, hivatalos megállapodás alapján – olyan, a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátója által már kibocsátott részvények megszerzésére való jogosultságot eredményeznek, amelyekhez szavazati jogok kapcsolódnak.

(2)   A Bizottság – a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – végrehajtási intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából és az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében. A Bizottság elsősorban a következőket határozza meg:

| a) | az (1) bekezdésben említett pénzügyi eszközök típusai és azok összesítése; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett pénzügyi eszközök típusai és azok összesítése;

| b) | az (1) bekezdésben említett hivatalos megállapodás jellege; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdésben említett hivatalos megállapodás jellege;

| c) | a megteendő bejelentés tartalma, az egész Közösségen belül erre a célra használandó egységes nyomtatvány kialakításával; |
| --- | --- |

c)

a megteendő bejelentés tartalma, az egész Közösségen belül erre a célra használandó egységes nyomtatvány kialakításával;

| d) | a bejelentési időszak; |
| --- | --- |

d)

a bejelentési időszak;

| e) | a bejelentés címzettje. |
| --- | --- |

e)

a bejelentés címzettje.

14. cikk

(1)   Ha a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátója saját részvényeit vásárolja meg vagy adja el, akár saját maga, akár a saját nevében, de a kibocsátó megbízásából tevékenykedő személyen keresztül, a székhely szerinti tagállam biztosítja, hogy a kibocsátó mielőbb, de legkésőbb a megszerzést vagy az értékesítést követő négy kereskedési napon belül közzétegye saját részvényeinek részarányát, ha ez a részarány eléri vagy meghaladja a szavazati jogok 5 %-át vagy 10 %-át, illetve ha azok alá csökken. A részarányt azoknak a részvényeknek a teljes száma alapján kell kiszámítani, amelyekhez szavazati jogok kapcsolódnak.

(2)   A Bizottság – a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – végrehajtási intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlemények figyelembevétele céljából és az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében.

15. cikk

A 9. cikkben meghatározott küszöbértékek kiszámítása céljából a székhely szerinti tagállam legalább a szavazati jogok teljes számának és a tőkének a közzétételét követeli meg a kibocsátótól minden olyan naptári hónapnak a végén, amelyben bekövetkezett a fent említett teljes szám növekedése vagy csökkenése.

16. cikk

Kiegészítő információk

(1)   A szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátója késedelem nélkül közzéteszi a különböző részvényosztályokhoz kapcsolódó jogokban bekövetkező változásokat, ideértve az adott kibocsátó által kibocsátott származtatott értékpapírokhoz kapcsolódó és az adott kibocsátó részvényeihez hozzáférést biztosító jogokban bekövetkező változásokat is.

(2)   A részvényektől eltérő, a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátója késedelem nélkül közzéteszi a nem részvény értékpapírok birtokosának jogaiban bekövetkező változásokat, ideértve az ilyen értékpapírok kikötéseiben és feltételeiben bekövetkező olyan változásokat is, amelyek közvetve befolyásolhatják e jogokat, és amelyek elsősorban a hitelfeltételekben vagy a kamatlábakban bekövetkezett változásokból keletkeznek.

(3)   A szabályozott piacra bevezetetett értékpapírok kibocsátója késedelem nélkül közzéteszi az új kölcsönkibocsátásokat, különös tekintettel a velük kapcsolatos garanciákra és biztosítékokra. A 2003/6/EK irányelv sérelme nélkül e bekezdés nem vonatkozik az olyan nemzetközi testületre, amelynek legalább egy tagállam a tagja.

II. SZAKASZ

Információk a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok tulajdonosai részére

17. cikk

Tájékoztatási követelmények a szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátói számára

(1)   A szabályozott piacra bevezetett részvények kibocsátója biztosítja az azonos bánásmódot az ugyanabban a helyzetben lévő részvénytulajdonosok számára.

(2)   A kibocsátó gondoskodik arról, hogy a részvénytulajdonosoknak a jogaik gyakorlásához szükséges összes eszköz és információ a rendelkezésre álljon a székhely szerinti tagállamban, valamint gondoskodik az adatok teljességének megőrzéséről. A részvényesek nem akadályozhatók meg jogaik azon ország jogszabályai alapján meghatalmazott útján történő gyakorlásában, amelyben a kibocsátót bejegyezték,. A kibocsátó elsősorban:

| a) | információkat szolgáltat a közgyűlések helyéről, idejéről és napirendjéről, a részvények és a szavazati jogok teljes számáról és a részvénytulajdonosok közgyűléseken való részvételi jogairól; |
| --- | --- |

a)

információkat szolgáltat a közgyűlések helyéről, idejéről és napirendjéről, a részvények és a szavazati jogok teljes számáról és a részvénytulajdonosok közgyűléseken való részvételi jogairól;

| b) | papíron vagy adott esetben elektronikus úton képviseleti nyomtatványt bocsát a részvényesek közgyűlésén szavazásra jogosult személyek részére a közgyűléssel kapcsolatos bejelentéssel együtt, vagy – kérésre – a közgyűlés bejelentését követően; |
| --- | --- |

b)

papíron vagy adott esetben elektronikus úton képviseleti nyomtatványt bocsát a részvényesek közgyűlésén szavazásra jogosult személyek részére a közgyűléssel kapcsolatos bejelentéssel együtt, vagy – kérésre – a közgyűlés bejelentését követően;

| c) | képviselőjeként egy pénzintézetet jelöl ki, amelyen keresztül a részvényesek pénzügyi jogaikat gyakorolhatják; és |
| --- | --- |

c)

képviselőjeként egy pénzintézetet jelöl ki, amelyen keresztül a részvényesek pénzügyi jogaikat gyakorolhatják; és

| d) | bejelentéseket tesz közzé vagy körleveleket köröztet az osztalékok kiutalásáról és kifizetéséről, illetve az új részvények kibocsátásáról, ideértve a részvények kiosztására, jegyzésére, érvénytelenítésére vagy átváltására vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatos információkat is. |
| --- | --- |

d)

bejelentéseket tesz közzé vagy körleveleket köröztet az osztalékok kiutalásáról és kifizetéséről, illetve az új részvények kibocsátásáról, ideértve a részvények kiosztására, jegyzésére, érvénytelenítésére vagy átváltására vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatos információkat is.

(3)   Az információk részvényesek részére történő átadása céljából a székhely szerinti tagállam lehetővé teszi az elektronikus eszközök használatát a kibocsátók számára, azzal a feltétellel, hogy ezt a döntést közgyűlésen hozzák meg, és a döntés legalább az alábbi feltételeknek megfelel:

| a) | az elektronikus eszközök használata semmilyen körülmények között sem függ a részvényes földrajzi fekvés szerinti székhelyétől vagy tartózkodási helyétől, vagy a 10. cikk a)–h) pontjában említett esetekben a természetes személyek vagy más jogalanyok székhelyétől vagy tartózkodási helyétől; |
| --- | --- |

a)

az elektronikus eszközök használata semmilyen körülmények között sem függ a részvényes földrajzi fekvés szerinti székhelyétől vagy tartózkodási helyétől, vagy a 10. cikk a)–h) pontjában említett esetekben a természetes személyek vagy más jogalanyok székhelyétől vagy tartózkodási helyétől;

| b) | azonosítási szabályokat vezetnek be, hogy a szavazati jogok gyakorlására vagy a szavazati jogok átadására jogosult részvényesek, illetve a természetes személyek vagy más jogalanyok hatékony tájékoztatásban részesüljenek; |
| --- | --- |

b)

azonosítási szabályokat vezetnek be, hogy a szavazati jogok gyakorlására vagy a szavazati jogok átadására jogosult részvényesek, illetve a természetes személyek vagy más jogalanyok hatékony tájékoztatásban részesüljenek;

| c) | a szavazati jogok megszerzésére, eladására vagy gyakorlásra jogosult részvényesekkel, vagy a 10. cikk a)–e) pontjában említett esetekben a természetes személyekkel vagy más jogalanyokkal írásban kell kapcsolatot teremteni az információk elektronikus eszközök használatával történő továbbításához való hozzájárulásuk megszerzése céljából, és ha ezt egy meghatározott időn belül nem ellenzik, akkor hozzájárulásuk megadottnak tekintendő. Lehetővé kell tenni számukra, hogy a jövőben bármikor kérhessék az információk írásban történő továbbítását, és |
| --- | --- |

c)

a szavazati jogok megszerzésére, eladására vagy gyakorlásra jogosult részvényesekkel, vagy a 10. cikk a)–e) pontjában említett esetekben a természetes személyekkel vagy más jogalanyokkal írásban kell kapcsolatot teremteni az információk elektronikus eszközök használatával történő továbbításához való hozzájárulásuk megszerzése céljából, és ha ezt egy meghatározott időn belül nem ellenzik, akkor hozzájárulásuk megadottnak tekintendő. Lehetővé kell tenni számukra, hogy a jövőben bármikor kérhessék az információk írásban történő továbbítását, és

| d) | az információk elektronikus eszközökkel történő továbbítása során felmerült költségek felosztását a kibocsátó határozza meg az (1) bekezdésben meghatározott egyenlő bánásmód elve alapján. |
| --- | --- |

d)

az információk elektronikus eszközökkel történő továbbítása során felmerült költségek felosztását a kibocsátó határozza meg az (1) bekezdésben meghatározott egyenlő bánásmód elve alapján.

(4)   A Bizottság – a 27. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban – végrehajtási intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés figyelembevétele céljából, az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint a (1), (2) és (3) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása céljából. A Bizottság elsősorban azon pénzintézetek típusait határozza meg, amelyeken keresztül a részvényesek a (2) bekezdés c) pontjában említett pénzügyi jogaikat gyakorolhatják.

18. cikk

Tájékoztatási követelmények a szabályozott piacra bevezetett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátói számára

(1)   A szabályozott piacra bevezetett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátója biztosítja, hogy az egyenrangú hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosai egyenlő bánásmódban részesülnek a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz kapcsolódó valamennyi jog tekintetében.

(2)   A kibocsátó gondoskodik arról, hogy a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosoknak a jogaik gyakorlásához szükséges összes eszköz és információ nyilvánosan rendelkezésre áll a székhely szerinti tagállamban, valamint gondoskodik az adatok teljességének a megőrzéséről. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok nem akadályozhatók meg jogaik azon tagállam jogszabályainak megfelelően meghatalmazott útján történő gyakorlásában, amelyben a kibocsátót bejegyezték. A kibocsátó elsősorban:

| a) | bejelentéseket tesz közzé vagy körleveleket köröztet a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok közgyűléseinek helyéről, idejéről és napirendjéről, a kamatfizetésről, a beváltási, az átváltási, a jegyzési vagy törlési jogok gyakorlásáról, a visszafizetésről, valamint a tulajdonosok ezekben való részvételének jogairól; |
| --- | --- |

a)

bejelentéseket tesz közzé vagy körleveleket köröztet a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok közgyűléseinek helyéről, idejéről és napirendjéről, a kamatfizetésről, a beváltási, az átváltási, a jegyzési vagy törlési jogok gyakorlásáról, a visszafizetésről, valamint a tulajdonosok ezekben való részvételének jogairól;

| b) | papíralapú vagy adott esetben elektronikus képviseleti nyomtatványt bocsát a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok közgyűlésén szavazásra jogosult személyek részére a közgyűléssel kapcsolatos bejelentéssel együtt, vagy – kérésre – a közgyűlés bejelentését követően; és |
| --- | --- |

b)

papíralapú vagy adott esetben elektronikus képviseleti nyomtatványt bocsát a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok közgyűlésén szavazásra jogosult személyek részére a közgyűléssel kapcsolatos bejelentéssel együtt, vagy – kérésre – a közgyűlés bejelentését követően; és

| c) | képviselőjeként egy pénzintézetet jelöl ki, amelyen keresztül a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok pénzügyi jogaikat gyakorolhatják. |
| --- | --- |

c)

képviselőjeként egy pénzintézetet jelöl ki, amelyen keresztül a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok pénzügyi jogaikat gyakorolhatják.

(3)   Ha csak azokat a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosokat hívják meg a közgyűlésre, akiknek egységnyi címlete legalább 50 000 eurót tesz ki, vagy az eurótól eltérő címletű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok esetében azokat, akik értékpapírjainak egységnyi címlete a kibocsátás napján legalább 50 000 euróval egyenlő, a kibocsátó színhelyként bármelyik tagállamot választhatja, feltéve, hogy jogaik gyakorlásához szükséges minden eszközt és információt a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok rendelkezésére bocsátanak az adott tagállamban.

(4)   Az információk hitelviszonyt megtestesítő értékpapír-tulajdonosok részére történő átadása céljából a székhely szerinti tagállam, vagy a kibocsátó által a (3) bekezdés szerint kiválasztott tagállam lehetővé teszi az elektronikus eszközök használatát a kibocsátók számára, azzal a feltétellel, hogy ezt a döntést közgyűlésen hozzák meg, és a döntés legalább az alábbi feltételeknek megfelel:

| a) | az elektronikus eszközök használata semmilyen körülmények között sem függhet a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tulajdonosa vagy a tulajdonost képviselő meghatalmazott székhelyének vagy tartózkodási helyének földrajzi fekvésétől; |
| --- | --- |

a)

az elektronikus eszközök használata semmilyen körülmények között sem függhet a hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tulajdonosa vagy a tulajdonost képviselő meghatalmazott székhelyének vagy tartózkodási helyének földrajzi fekvésétől;

| b) | azonosítási szabályokat vezetnek be, hogy a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosai hatékony tájékoztatásban részesüljenek; |
| --- | --- |

b)

azonosítási szabályokat vezetnek be, hogy a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosai hatékony tájékoztatásban részesüljenek;

| c) | a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosaival írásban kell kapcsolatot teremteni az információk elektronikus eszközök használatával történő továbbításához való hozzájárulásuk megszerzése céljából, és ha ezt egy meghatározott időn belül nem ellenzik, akkor hozzájárulásuk megadottnak tekintendő. Lehetővé kell tenni számukra, hogy a jövőben bármikor kérhessék az információk írásban történő továbbítását, és |
| --- | --- |

c)

a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosaival írásban kell kapcsolatot teremteni az információk elektronikus eszközök használatával történő továbbításához való hozzájárulásuk megszerzése céljából, és ha ezt egy meghatározott időn belül nem ellenzik, akkor hozzájárulásuk megadottnak tekintendő. Lehetővé kell tenni számukra, hogy a jövőben bármikor kérhessék az információk írásban történő továbbítását, és

| d) | az információk elektronikus eszközökkel történő továbbítása során felmerült költségek felosztását a kibocsátó határozza meg az (1) bekezdésben meghatározott egyenlő bánásmód elve alapján. |
| --- | --- |

d)

az információk elektronikus eszközökkel történő továbbítása során felmerült költségek felosztását a kibocsátó határozza meg az (1) bekezdésben meghatározott egyenlő bánásmód elve alapján.

(5)   A Bizottság – a 27. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban – végrehajtási intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés figyelembevétele céljából, az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint az (1)–(4) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása céljából. A Bizottság elsősorban azon pénzintézetek típusait határozza meg, amelyeken keresztül a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tulajdonosai a (2) bekezdés c) pontjában említett pénzügyi jogaikat gyakorolhatják.

IV. FEJEZET

ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEK

19. cikk

Ellenőrzés a székhely szerinti tagállam részéről

(1)   Ha a kibocsátó, vagy ha a kibocsátó hozzájárulása nélkül valamely személy, aki az értékpapírjai szabályozott piacra történő bevezetését kérte, szabályozott információkat hoz nyilvánosságra, ezt az információt egyidejűleg székhely szerinti tagállamának illetékes hatóságánál is köteles bejelenteni. Az illetékes hatóság dönthet arról, hogy ezeket az irattározott információkat közzéteszi-e internetes honlapján.

Ha valamely kibocsátó létesítő okiratának vagy alapszabályának módosítását javasolja, akkor a módosítástervezetet közli a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságával és azzal a szabályozott piaccal, amelyre értékpapírjait bevezették. Ezt a tájékoztatást késedelem nélkül, de legkésőbb azon a napon kell megtenni, amelyen a módosítás megszavazásával vagy ismertetésével foglalkozó közgyűlést összehívják.

(2)   A székhely szerinti tagállam a 2003/6/EK irányelv 6. cikkével vagy ezen irányelv 12. cikkének (6) bekezdésével összhangban nyilvánosságra hozott információk vonatkozásában mentesítheti a kibocsátót az (1) bekezdés szerinti követelmények alól.

(3)   A kibocsátónak egyidejűleg a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságánál is be kell jelentenie a 9., 10., 12. és 13. cikkel összhangban közlendő információkat.

(4)   A (1), (2) és (3) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság – a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban – végrehajtási intézkedéseket fogad el.

A Bizottság elsősorban azt az eljárást határozza meg, amellyel összhangban a kibocsátónak, a részvénytulajdonosnak, más pénzügyi eszközök tulajdonosának vagy a 10. cikkben említett személynek vagy jogalanynak az (1) vagy a (3) bekezdés értelmében be kell jelentenie az információkat a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságánál, annak érdekében, hogy:

| a) | lehetővé tegyék az elektronikus eszközökkel történő irattározást a székhely szerinti tagállamban; |
| --- | --- |

a)

lehetővé tegyék az elektronikus eszközökkel történő irattározást a székhely szerinti tagállamban;

| b) | koordinálják az ezen irányelv 4. cikkében említett éves pénzügyi beszámolók irattározását a 2003/71/EK irányelv 10. cikkében említett éves információk irattározásával. |
| --- | --- |

b)

koordinálják az ezen irányelv 4. cikkében említett éves pénzügyi beszámolók irattározását a 2003/71/EK irányelv 10. cikkében említett éves információk irattározásával.

20. cikk

Nyelvek

(1)   Ha az értékpapírokat csak a székhely szerinti tagállamban vezették be a szabályozott piacra, a szabályozott információkat a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által elfogadott nyelven kell közzétenni.

(2)   Ha az értékpapírok a székhely szerinti tagállamban, illetve egy vagy több fogadó tagállamban egyaránt bevezetésre kerültek a szabályozott piacra, akkor a szabályozott információkat:

| a) | a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által elfogadott nyelven; és |
| --- | --- |

a)

a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által elfogadott nyelven; és

| b) | a kibocsátó választásától függően vagy a fogadó tagállamok illetékes hatóságai által elfogadott nyelven, vagy a nemzetközi pénzvilágban szokásos nyelven kell közzétenni. |
| --- | --- |

b)

a kibocsátó választásától függően vagy a fogadó tagállamok illetékes hatóságai által elfogadott nyelven, vagy a nemzetközi pénzvilágban szokásos nyelven kell közzétenni.

(3)   Ha az értékpapírokat egy vagy több fogadó tagállamban bevezették a szabályozott piacra, azonban a székhely szerinti tagállamban nem, a szabályozott információkat a kibocsátó választásától függően vagy a fogadó tagállamok illetékes hatóságai által elfogadott nyelven, vagy a nemzetközi pénzvilágban szokásos nyelven kell közzétenni.

Ezen kívül a székhely szerinti tagállam törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseiben meghatározhatja, hogy a szabályozott információkat – a kibocsátó választásától függően – vagy a saját illetékes hatósága által elfogadott nyelven, vagy a nemzetközi pénzvilágban szokásos nyelven kell közzétenni.

(4)   Ha az értékpapírokat a kibocsátó hozzájárulása nélkül vezették be a szabályozott piacra, akkor az (1), a (2) és a (3) bekezdés szerinti kötelezettségek nem a kibocsátóra, hanem arra a személyre hárulnak, aki a kibocsátó hozzájárulása nélkül kérte a bevezetést.

(5)   A tagállamok lehetővé teszik a részvényesek és a 9., a 10. és a 13. cikkben említett természetes személyek vagy más jogalanyok részére, hogy az ezen irányelv szerinti információkat csak a nemzetközi pénzvilágban szokásos nyelven közöljék a kibocsátóval. Ha a kibocsátó ilyen bejelentést kap, a tagállamok nem írhatják elő a kibocsátónak, hogy gondoskodjon az illetékes hatóságok által elfogadott nyelvre történő fordításról.

(6)   Az (1)–(4) bekezdéstől eltérve, ha egy vagy több tagállamban olyan értékpapírokat vezetnek be a szabályozott piacra, amelyek egységnyi címlete legalább 50 000 euró, vagy a nem euróban kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok esetében címletük értéke a kibocsátás napján legalább 50 000 euróval egyenlő, akkor a szabályozott információkat vagy a székhely szerinti tagállam és a fogadó tagállam illetékes hatóságai által elfogadott nyelven, vagy a nemzetközi pénzvilágban elfogadott nyelven kell közzétenni a kibocsátó vagy azon személy választása szerint, aki a kibocsátó hozzájárulása nélkül kérte a bevezetést.

(7)   Ha a szabályozott információk tartalmával kapcsolatban bíróság vagy választottbíróság előtt keresetet indítanak valamelyik tagállamban, akkor az információk bírósági eljárás céljából történő lefordítása során felmerült költségek megfizetésével kapcsolatos felelősséget az adott tagállam jogszabályaival összhangban döntik el.

21. cikk

A szabályozott információkhoz való hozzáférés

(1)   A székhely szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a kibocsátó, vagy a szabályozott piacra történő bevezetést a kibocsátó hozzájárulása nélkül kérelmező személy olyan módon tegye közzé a szabályozott információkat, amely megkülönböztetésmentesen biztosítja az ezekhez az információkhoz való gyors hozzáférést, és rendelkezésre bocsátja azokat a (2) bekezdésben említett, hivatalosan kijelölt rendszer számára. A kibocsátó, vagy a szabályozott piacra történő bevezetést a kibocsátó hozzájárulása nélkül kérelmező személy az információszolgáltatásért nem számíthat fel díjat a befektetőknek. A székhely szerinti tagállam olyan médiumok használatára kéri fel a kibocsátót, amelyek indokoltan igénybe vehetők az információk hatékony terjesztésére a Közösség egész területén. A székhely szerinti tagállam nem írhatja elő a kizárólag olyan médiumok használatának a kötelezettségét, amelyek üzemeltetői saját területén rendelkeznek székhellyel.

(2)   A székhely szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy legalább egy hivatalosan kijelölt rendszer létezzen a szabályozott információk központi tárolására. A rendszereknek meg kell felelniük a biztonsággal, az információforrás bizonyosságával, az időpont rögzítésével és a végfelhasználók általi egyszerű hozzáféréssel kapcsolatos minimális minőségi előírásoknak, és azokat összhangba kell hozni a 19. cikk (1) bekezdésében említett irattározási eljárással.

(3)   Ha az értékpapírokat csak egy fogadó tagállamban vezették be a szabályozott piacra, és a székhely szerinti tagállamban nem, akkor a fogadó tagállam biztosítja a szabályozott információk közzétételét az (1) bekezdésben említett követelményekkel összhangban.

(4)   A Bizottság – a 27. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban – végrehajtási intézkedéseket fogad el a pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés figyelembevétele céljából, az információs és a kommunikációs technika fejleményeinek figyelembevétele céljából, valamint az (1), (2) és (3) bekezdése egységes alkalmazásának biztosítása céljából.

A Bizottság elsősorban a következőket határozza meg:

| a) | a szabályozott információk terjesztésének minimumszabályai az (1) bekezdésben említettek szerint; |
| --- | --- |

a)

a szabályozott információk terjesztésének minimumszabályai az (1) bekezdésben említettek szerint;

| b) | a központi tárolórendszer minimumelőírásait a (2) bekezdésben említettek szerint. |
| --- | --- |

b)

a központi tárolórendszer minimumelőírásait a (2) bekezdésben említettek szerint.

A Bizottság meghatározhatja és aktualizálhatja az információk nyilvánosság részére történő terjesztésére szolgáló médiumok jegyzékét.

22. cikk

Iránymutatások

(1)   A tagállamok illetékes hatóságai megfelelő iránymutatásokat dolgoznak ki a 2003/6/EK irányelv, a 2003/71/EK irányelv és az ezen irányelv alapján nyilvánosságra hozandó információk hozzáférésének további elősegítése céljából.

Az iránymutatások célja:

| a) | az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének (18) (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1968. március 9-i 68/151/EGK első tanácsi irányelv (19) hatálya alá tartozó nemzeti értékpapír-szabályozók, a szabályozott piacok üzemeltetői és a nemzeti cégnyilvántartások közötti nemzeti szinten felállítandó elektronikus hálózat létrehozása; és |
| --- | --- |

a)

az egész Közösségre kiterjedő egységes biztosítékok kialakítása érdekében a tagállamok által a társasági tagok és harmadik személyek érdekei védelmében a Szerződés 48. cikkének (18) (2) bekezdése szerinti társaságoknak előírt biztosítékok összehangolásáról szóló, 1968. március 9-i 68/151/EGK első tanácsi irányelv (19) hatálya alá tartozó nemzeti értékpapír-szabályozók, a szabályozott piacok üzemeltetői és a nemzeti cégnyilvántartások közötti nemzeti szinten felállítandó elektronikus hálózat létrehozása; és

| b) | egységes elektronikus hálózat vagy elektronikus hálózatok platformjának létrehozása a tagállamok között. |
| --- | --- |

b)

egységes elektronikus hálózat vagy elektronikus hálózatok platformjának létrehozása a tagállamok között.

(2)   A Bizottság az (1) bekezdés szerint elért eredményeket 2006. december 31-ig vizsgálja meg, és a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtási intézkedéseket fogadhat el a 19. és a 21. cikk betartásának elősegítésére.

23. cikk

Harmadik országok

(1)   Ha a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye egy harmadik országban van, akkor a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága mentesítheti az adott kibocsátót a 4–7. cikk, valamint a 12. cikk (6) bekezdése, a 14. cikk, a 15. cikk és a 16–18. cikk szerinti követelmények alól, feltéve, hogy az adott harmadik ország jogszabályai egyenértékű követelményeket határoznak meg, vagy ha az adott kibocsátó megfelel a harmadik ország azon jogszabályi követelményeinek, amelyeket a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága egyenértékűnek minősít.

A harmadik országban meghatározott követelmények által előírt információkat azonban a 19. cikkel összhangban kell irattározni, illetve a 20. és a 21. cikkel összhangban kell közzétenni.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a harmadik országban alapító okirat szerinti székhellyel rendelkező kibocsátó mentesül a pénzügyi kimutatások 4. vagy 5. cikkel összhangban történő elkészítése alól a 2007. január 1-jén vagy az azt követően kezdődő pénzügyi év előtt, feltéve, hogy ez a kibocsátó pénzügyi kimutatásait a 1606/2002/EK rendelet 9. cikkében említett, nemzetközileg elfogadott standardok szerint készíti el.

(3)   A székhely szerinti tagállam illetékes hatósága biztosítja azt, hogy a harmadik országban közzétett azon információkat, amelyek fontosak lehetnek a Közösség nyilvánossága számára is, a 20. és a 21. cikkel összhangban tegyék közzé, még akkor is, ha ezek az információk a 2. cikk (1) bekezdésének k) pontja értelmében nem minősülnek szabályozott információknak.

(4)   Az (1) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban olyan végrehajtási intézkedéseket fogad el, amelyek

| i. | az ezen irányelv alapján megkövetelt információk – a pénzügyi kimutatásokat is beleértve – egyenértékűségének megteremtését biztosító rendszert hoznak létre, beleértve, és egy harmadik ország törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései által megkövetelt információkat, a pénzügyi kimutatásokat is beleértve; |
| --- | --- |

i.

az ezen irányelv alapján megkövetelt információk – a pénzügyi kimutatásokat is beleértve – egyenértékűségének megteremtését biztosító rendszert hoznak létre, beleértve, és egy harmadik ország törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései által megkövetelt információkat, a pénzügyi kimutatásokat is beleértve;

| ii. | a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések következtében, vagy a nemzetközi szervezetek által meghatározott nemzetközi standardokon alapuló gyakorlatok vagy eljárások miatt meg határozzák azt, hogy a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye szerinti harmadik ország biztosítsa az ezen irányelvben előírt információs követelmények egyenértékűségét. |
| --- | --- |

ii.

a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések következtében, vagy a nemzetközi szervezetek által meghatározott nemzetközi standardokon alapuló gyakorlatok vagy eljárások miatt meg határozzák azt, hogy a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye szerinti harmadik ország biztosítsa az ezen irányelvben előírt információs követelmények egyenértékűségét.

A Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban, a 30. cikk (3) bekezdésében meghatározott feltételek szerint meghozza a szükséges határozatokat a harmadik országbeli kibocsátók által használt számviteli standardok egyenértékűségéről, legkésőbb a 31. cikkben említett időpontot követő öt éven belül. Ha a Bizottság úgy határoz, hogy a harmadik ország számviteli standardjai nem egyenértékűek, akkor lehetővé teheti az érintett kibocsátók számára, hogy egy megfelelő átmeneti időszakban továbbra is ezeket a számviteli standardokat használja.

(5)   A (2) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban olyan végrehajtási intézkedéseket fogadhat el, amelyek a harmadik országban közzétett információk azon típusát határozzák meg, amely fontos a Közösség nyilvánossága számára.

(6)   Azok a vállalkozások, amelyek létesítő okirat szerinti székhelye egy olyan harmadik országban van, amelynek engedélyt kellett volna kérnie a 85/611/EGK tanácsi irányelv 5. cikke (1) bekezdésével összhangban, vagy a portfoliókezelés tekintetében a 2004/39/EK irányelv I. melléklete A. szakaszának 4. pontja alapján, ha létesítő okirat szerinti székhelye vagy (kizárólag befektetési vállalkozás esetében) központi irodája a Közösségben lenne, szintén mentességet kapnak az alól, hogy értékpapír-állományukat a 12. cikk (4) bekezdésében és a 12. cikk (5) bekezdésében meghatározott követelmények szerint összesítsék anyavállalatuk értékpapír-állományával, azzal a feltétellel, hogy alapkezelő társaságként vagy befektetési vállalkozásként betartják a függetlenség egyenértékű feltételeit.

(7)   A pénzügyi piacokon bekövetkező technikai fejlődés figyelembevétele és a (6) bekezdés egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 27. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban végrehajtási intézkedéseket fogad el, amelyek azt írják elő, hogy törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései miatt a harmadik ország biztosítsa az ebben az irányelvben és a hozzá tartozó végrehajtási intézkedésekben meghatározott függetlenségi követelmények egyenértékűségét.

V. FEJEZET

ILLETÉKES HATÓSÁGOK

24. cikk

Az illetékes hatóságok és hatáskörük

(1)   Mindegyik tagállam kijelöli azt a 2003/71/EK irányelv 21. cikkének (1) bekezdésében említett központi hatóságot, amely központi illetékes közigazgatási hatóságként felelős az ebben az irányelvben meghatározott kötelezettségek teljesítéséért és az ezen irányelv szerint elfogadott rendelkezések alkalmazásának biztosításáért. A tagállamok ennek megfelelően tájékoztatják a Bizottságot.

A (4) bekezdés h) pontja alkalmazásában azonban a tagállamok az első albekezdésben említett központi illetékes hatóságtól eltérő másik illetékes hatóságot is kijelölhetnek.

(2)   A tagállamok lehetővé tehetik központi illetékes hatóságaik számára, hogy hatáskörüket átruházzák. A (4) bekezdés h) pontjában említett feladatok kivételével az ebben az irányelvben és az irányelv végrehajtási intézkedéseiben meghatározott kötelezettségekhez kapcsolódó hatáskörök átruházását az irányelv hatálybalépésétől számított öt éven belül kell megvizsgálni, és a hatáskörök átruházásának az irányelv hatálybalépése után nyolc évvel be kell fejeződnie. A hatáskörök átruházását az átvállalandó hatásköröket és azok gyakorlásának feltételeit meghatározó módszerrel kell végrehajtani.

A feltételeknek olyan kikötést kell tartalmazniuk, amely az adott intézmény olyan módon történő megszervezését írja elő, hogy elkerülhető legyen az összeférhetetlenség, és az átruházott hatáskörök teljesítéséből szerzett információkat ne használják fel tisztességtelenül, és ne akadályozzák a versenyt. Az ezen irányelvben foglalt rendelkezések és az irányelv alapján elfogadott végrehajtási intézkedések betartásának felügyeletével kapcsolatos végleges felelősség minden esetben az (1) bekezdéssel összhangban kijelölt illetékes hatóságot terheli.

(3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállam illetékes hatóságait a feladatok átruházásával kapcsolatban életbe léptetett intézkedésekről, ideértve a hatáskörök átruházása szabályozásának pontos feltételeit is.

(4)   Mindegyik illetékes hatóság rendelkezik a feladatai ellátásához szükséges összes hatáskörrel. Az illetékes hatóságok legalább az alábbiakhoz rendelkeznek felhatalmazással:

| a) | az auditorok, a kibocsátók, a részvények vagy más pénzügyi eszközök tulajdonosai, vagy a 10. vagy a 13. cikkben említett személyek, illetve az őket ellenőrző személyek vagy az általuk ellenőrzött személyek felkérése információk és dokumentumok szolgáltatására; |
| --- | --- |

a)

az auditorok, a kibocsátók, a részvények vagy más pénzügyi eszközök tulajdonosai, vagy a 10. vagy a 13. cikkben említett személyek, illetve az őket ellenőrző személyek vagy az általuk ellenőrzött személyek felkérése információk és dokumentumok szolgáltatására;

| b) | a kibocsátó felkérése az a) pontban előírt információk nyilvánosságra hozatalára a hatóság által szükségesnek tartott eszközökkel és határidőn belül. A hatóság a fent említett információkat saját kezdeményezésére is közzéteheti abban az esetben, ha a kibocsátó, vagy az őt ellenőrző személyek, vagy az általa ellenőrzött személyek elmulasztják ezt megtenni, a kibocsátó hatóság általi meghallgatását követően; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátó felkérése az a) pontban előírt információk nyilvánosságra hozatalára a hatóság által szükségesnek tartott eszközökkel és határidőn belül. A hatóság a fent említett információkat saját kezdeményezésére is közzéteheti abban az esetben, ha a kibocsátó, vagy az őt ellenőrző személyek, vagy az általa ellenőrzött személyek elmulasztják ezt megtenni, a kibocsátó hatóság általi meghallgatását követően;

| c) | a kibocsátók, a részvény- vagy más pénzügyieszközök-tulajdonosok, vagy a 10. vagy a 13. cikkben említett jogalanyok vezetőinek a felkérése az ebben az irányelvben megkövetelt vagy az ezzel az irányelvvel összhangban elfogadott nemzeti jogszabályokban megkövetelt információk bejelentésére, és – szükség estén – további információk és dokumentumok benyújtására; |
| --- | --- |

c)

a kibocsátók, a részvény- vagy más pénzügyieszközök-tulajdonosok, vagy a 10. vagy a 13. cikkben említett jogalanyok vezetőinek a felkérése az ebben az irányelvben megkövetelt vagy az ezzel az irányelvvel összhangban elfogadott nemzeti jogszabályokban megkövetelt információk bejelentésére, és – szükség estén – további információk és dokumentumok benyújtására;

| d) | az értékpapírok kereskedelmének legfeljebb tíz napra történő felfüggesztése vagy az érintett szabályozott piac felkérése az értékpapír-kereskedelem felfüggesztésére, ha az illetékes hatóságnak alapos indoka van annak feltételezésére, hogy a kibocsátó megsértette az irányelv rendelkezéseit vagy az irányelvvel összhangban elfogadott nemzeti jogszabályok rendelkezéseit; |
| --- | --- |

d)

az értékpapírok kereskedelmének legfeljebb tíz napra történő felfüggesztése vagy az érintett szabályozott piac felkérése az értékpapír-kereskedelem felfüggesztésére, ha az illetékes hatóságnak alapos indoka van annak feltételezésére, hogy a kibocsátó megsértette az irányelv rendelkezéseit vagy az irányelvvel összhangban elfogadott nemzeti jogszabályok rendelkezéseit;

| e) | a szabályozott piacon történő kereskedelem megtiltása, ha az illetékes hatóság feltárja, hogy az irányelv rendelkezéseit vagy az ezzel az irányelvvel összhangban elfogadott nemzeti jogszabályok rendelkezéseit megsértették, vagy ha alappal gyanítható a jogsértés elkövetése; |
| --- | --- |

e)

a szabályozott piacon történő kereskedelem megtiltása, ha az illetékes hatóság feltárja, hogy az irányelv rendelkezéseit vagy az ezzel az irányelvvel összhangban elfogadott nemzeti jogszabályok rendelkezéseit megsértették, vagy ha alappal gyanítható a jogsértés elkövetése;

| f) | annak figyelemmel kísérése, hogy a kibocsátó megfelelő időben teszi-e közzé az információkat annak biztosítása céljából, hogy minden tagállamban, ahol az értékpapírokkal kereskednek, hatékonyan és egyenlő mértékben jusson a nyilvánosság az információkhoz, illetve ellenkező esetben a megfelelő intézkedések megtétele; |
| --- | --- |

f)

annak figyelemmel kísérése, hogy a kibocsátó megfelelő időben teszi-e közzé az információkat annak biztosítása céljából, hogy minden tagállamban, ahol az értékpapírokkal kereskednek, hatékonyan és egyenlő mértékben jusson a nyilvánosság az információkhoz, illetve ellenkező esetben a megfelelő intézkedések megtétele;

| g) | annak a ténynek a közzététele, hogy egy kibocsátó, részvények vagy más pénzügyi eszközök tulajdonosai, vagy a 10. vagy 13. cikkben említett személy vagy jogalany nem teljesíti kötelezettségeit; |
| --- | --- |

g)

annak a ténynek a közzététele, hogy egy kibocsátó, részvények vagy más pénzügyi eszközök tulajdonosai, vagy a 10. vagy 13. cikkben említett személy vagy jogalany nem teljesíti kötelezettségeit;

| h) | annak vizsgálata, hogy az ebben az irányelvben említett információkat a megfelelő beszámolási keretnek megfelelően készítik-e el, és az előírások megszegésének feltárása esetén a megfelelő intézkedések megtétele; |
| --- | --- |

h)

annak vizsgálata, hogy az ebben az irányelvben említett információkat a megfelelő beszámolási keretnek megfelelően készítik-e el, és az előírások megszegésének feltárása esetén a megfelelő intézkedések megtétele;

| i) | saját területén helyszíni ellenőrzések elvégzése a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az ezen irányelv rendelkezései és a hozzá tartozó végrehajtási intézkedések betartásának vizsgálata céljából. Ha a nemzeti jogszabályok alapján szükséges, az illetékes hatóság vagy hatóságok ezt a hatáskört a megfelelő igazságügyi hatósághoz fordulva és/vagy más hatóságokkal együttműködve gyakorolhatják. |
| --- | --- |

i)

saját területén helyszíni ellenőrzések elvégzése a nemzeti jogszabályokkal összhangban, az ezen irányelv rendelkezései és a hozzá tartozó végrehajtási intézkedések betartásának vizsgálata céljából. Ha a nemzeti jogszabályok alapján szükséges, az illetékes hatóság vagy hatóságok ezt a hatáskört a megfelelő igazságügyi hatósághoz fordulva és/vagy más hatóságokkal együttműködve gyakorolhatják.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés nem sérti a tagállamoknak azt a lehetőségét, hogy külön jogszabályi vagy közigazgatási szabályokat hozzanak azon tengerentúli európai területeikre, amelyeknek külkapcsolataiért a tagállam felelős.

(6)   Az auditorok által az azon tényeknek vagy határozatoknak az illetékes hatósággal történő közlése, amelyek az illetékes hatóság által a (4) bekezdésének a) pontján alapuló kéréseivel kapcsolatosak, nem minősül a szerződésben vagy valamely törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésben előírt információközlési korlátozás megsértésének, és az semmiféle felelősséget nem ró az auditorokra.

25. cikk

Szakmai titoktartás és együttműködés a tagállamok között

(1)   A szakmai titoktartás kötelezettsége mindazon személyekre vonatkozik, akik az illetékes hatóságnál és azon intézményeknél dolgoznak vagy dolgoztak, amelyekre az illetékes hatóságok bizonyos hatásköröket átruházhattak. A szakmai titoktartás körébe tartozó információkat nem lehet más személyekkel vagy hatóságokkal közölni, kivéve, ha azt egy tagállam törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezései írják elő.

(2)   A tagállam illetékes hatóságai – szükség szerint – együttműködnek egymással az ebben az irányelvben vagy az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti jogszabályaikban meghatározott feladataik végrehajtása és hatáskörük érvényesítése céljából. Az illetékes hatóságok segítséget nyújtanak más tagállamok illetékes hatóságainak.

(3)   Az (1) bekezdés nem akadályozza meg az illetékes hatóságokat a bizalmas információk cseréjében. Az így kicserélt információkra a szakmai titoktartás kötelezettsége terjed ki, és ennek a hatálya alá tartoznak az illetékes hatóságok által jelenleg vagy korábban foglalkoztatott, az adott információkat átvevő személyek.

(4)   A tagállamok együttműködési megállapodásokat köthetnek, amelyek lehetővé teszik az információcserét harmadik országok illetékes hatóságaival vagy testületeivel, amelyek számára az adott harmadik ország vonatkozó jogszabályai tették lehetővé, hogy elvégezzenek bármely olyan feladatot, amelyet ez az irányelv jelölt ki az illetékes hatóságok számára a 24. cikkel összhangban. Az ilyen jellegű információcserére legalább az ebben a cikkben említett garanciákkal egyenértékű szakmai titoktartási garanciák vonatkoznak. Az ilyen jellegű információcsere célja az említett hatóságok vagy testületek felügyeleti feladatainak az ellátása. Ha az információk egy másik tagállamból származnak, az információk nem hozhatók nyilvánosságra az adott információkat közzétevő illetékes hatóság kifejezett hozzájárulása nélkül, és – adott esetben – kizárólag arra a célra hozhatók nyilvánosságra, amelyhez a hatóságok hozzájárulásukat adták.

26. cikk

Óvintézkedések

(1)   Ha egy fogadó tagállam illetékes hatósága azt tapasztalja, hogy a kibocsátó vagy a részvény- vagy más pénzügyieszköz-tulajdonos, vagy a 10. cikkben említett személy vagy jogalany szabálytalanságokat követett el vagy megsértette kötelezettségeit, akkor megállapításait közli a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságával.

(2)   Ha a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága által hozott intézkedések ellenére, vagy mert ezek intézkedések nem bizonyulnak megfelelőnek, a kibocsátó vagy az értékpapír-tulajdonos továbbra is megsérti a vonatkozó törvényi vagy rendeleti rendelkezéseket, a fogadó tagállam illetékes hatósága – a székhely szerinti tagállam illetékes hatóságának tájékoztatását követően – a 3. cikk (2) bekezdésével összhangban minden szükséges intézkedést megtesz a befektetők védelmében. A Bizottságot az első adandó alkalommal tájékoztatni kell ezekről az intézkedésekről.

VI. FEJEZET

VÉGREHAJTÁSI INTÉZKEDÉSEK

27. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a 2001/528/EK határozat 1. cikkével létrehozott európai értékpapír-bizottság segíti.

(2)   Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, annak 8. cikkére is figyelemmel, feltéve, hogy az említett eljárással összhangban elfogadott végrehajtási intézkedések nem módosítják ezen irányelv lényeges rendelkezéseit.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott időszak három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja a saját eljárási szabályzatát.

(4)   A már elfogadott végrehajtási intézkedések sérelme nélkül, 2009. január 20-án felfüggesztik ezen irányelv rendelkezéseinek alkalmazását a technikai szabályok és határozatok (2) bekezdésben említett eljárással összhangban történő elfogadását illetően. Az Európai Parlament és a Tanács – a Bizottság javaslatára – a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárással összhangban megújíthatja az érintett rendelkezéseket, és ebből a célból a négy éves időszak lejárta előtt megvizsgálhatja azokat.

28. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok büntetőszankciók megállapítására való jogának sérelme nélkül a tagállamok – nemzeti jogszabályaikkal összhangban – biztosítják, hogy legalább megfelelő közigazgatási intézkedések tehetők, vagy polgári és/vagy közigazgatási szankciók alkalmazhatók a felelős személyek tekintetében, ha nem tartják be az ezzel az irányelvvel összhangban elfogadott rendelkezéseket. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy ezek az intézkedések hatékonyak, arányosak és visszatartó erejűek legyenek.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság nyilvánosságra hozhassa az ezen irányelv értelmében elfogadott rendelkezések megsértése esetén tett intézkedéseket és alkalmazott szankciókat, kivéve, ha a nyilvánosságra hozatal komolyan veszélyeztetné a pénzügyi piacokat vagy aránytalan károkat okozna az érintett feleknek.

29. cikk

Fellebbezési jog

A tagállamok biztosítják, hogy az ezzel az irányelvvel összhangban elfogadott törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések alapján hozott határozatok ellen bíróság előtt fellebbezéssel lehet élni.

VII. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

30. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Ezen irányelv 5. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a székhely szerinti tagállam a 2006. január 1-jén vagy azt követően kezdődő pénzügyi évre mentesítheti az 1606/2002/EK rendelet 9. cikkében említett kibocsátókat a pénzügyi kimutatások fenti rendelettel összhangban történő közzététele alól.

(2)   A 12. cikk (2) bekezdése ellenére a részvényesek legkésőbb a 31. cikk (1) bekezdésében foglalt időpontot követően két hónappal – a 9., a 10. és a 13. cikkel összhangban – tájékoztatják a kibocsátót a szavazati jogok arányáról és az abban az időpontban a kibocsátók által birtokolt tőkéről, hacsak a részvényesek már ezen időpont előtt nem tettek egyenértékű információkat tartalmazó bejelentést.

A 12. cikk (6) bekezdése ellenére a kibocsátók legkésőbb a 31. cikk (1) bekezdésében foglalt időpontot követően három hónappal közzéteszik az e bejelentésekben kapott információkat.

(3)   Ha egy kibocsátót egy harmadik országban jegyeztek be, a székhely szerinti tagállam ezt a kibocsátót csak azon hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében mentesítheti a 4. cikk (3) bekezdése szerinti pénzügyi kimutatások és a 4. cikk (5) bekezdése szerinti vezetőségi beszámoló elkészítése alól, amelyeket már 2005. január 1-je előtt bevezettek a Közösségben lévő szabályozott piacra, amennyiben

| a) | a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága elismeri, hogy a harmadik országból származó kibocsátók által készített éves pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet adnak a kibocsátó eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről és eredményeiről; |
| --- | --- |

a)

a székhely szerinti tagállam illetékes hatósága elismeri, hogy a harmadik országból származó kibocsátók által készített éves pénzügyi kimutatások valós és megbízható képet adnak a kibocsátó eszközeiről, kötelezettségeiről, pénzügyi helyzetéről és eredményeiről;

| b) | az a harmadik ország, amelyben a kibocsátót bejegyezték, nem tette kötelezővé az 1606/2002/EK rendelet 2. cikkében említett nemzetközi számviteli standardok alkalmazását; és |
| --- | --- |

b)

az a harmadik ország, amelyben a kibocsátót bejegyezték, nem tette kötelezővé az 1606/2002/EK rendelet 2. cikkében említett nemzetközi számviteli standardok alkalmazását; és

| c) | a Bizottság a 23. cikk (4) bekezdésének ii. pontjával összhangban nem hozott semmilyen határozatot arra vonatkozóan, hogy a fenti számviteli standardok egyenértékűségéről, és






  — | a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye szerinti harmadik ország törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseiben meghatározott számviteli standardok, vagy |
| --- | --- | --- |

c)

a Bizottság a 23. cikk (4) bekezdésének ii. pontjával összhangban nem hozott semmilyen határozatot arra vonatkozóan, hogy a fenti számviteli standardok egyenértékűségéről, és

—

a kibocsátó létesítő okirat szerinti székhelye szerinti harmadik ország törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezéseiben meghatározott számviteli standardok, vagy

| — | egy harmadik ország számviteli standardjai, amelyek betartását a kibocsátó választotta. |
| --- | --- |

—

egy harmadik ország számviteli standardjai, amelyek betartását a kibocsátó választotta.

(4)   A székhely szerinti tagállam csak azon hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében mentesítheti a kibocsátókat 2005. január 1-jét követő 10 évre a féléves pénzügyi beszámoló 5. cikkel összhangban történő elkészítése alól, amelyeket már 2005. január 1-je előtt bevezettek a Közösségben lévő szabályozott piacra, feltéve, hogy a székhely szerinti tagállam úgy határozott, hogy lehetővé teszi e kibocsátók számára a 2001/34/EK irányelv 27. cikkének rendelkezéseiből származó előnyök kihasználását az említett hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok engedélyezési pontján.

31. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok meghozzák azokat az intézkedéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2007. január 20-án megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   Amikor a tagállamok elfogadják a 3. cikk (1) bekezdése, a 8. cikk (2) és (3) bekezdése, a 9. cikk (6) bekezdése vagy a 30. cikk szerinti intézkedéseket, ezeket haladéktalanul közlik a Bizottsággal és a többi tagállammal.

32. cikk

Módosítások

A 31. cikk (1) bekezdésében meghatározott időponttól kezdődő hatállyal a 2001/34/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. cikkben a g) és a h) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

1.

az 1. cikkben a g) és a h) pontot el kell hagyni;

| 2. | a 4. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

2.

a 4. cikket el kell hagyni;

| 3. | a 6. cikkben a (2) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

3.

a 6. cikkben a (2) bekezdést el kell hagyni;

| 4. | a 8. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(2)   A tagállamok a hivatalos tőzsdei jegyzésre bevezetett értékpapírok kibocsátóit további kötelezettségek hatálya alá helyezhetik, azzal a feltétellel, hogy e további kötelezettségek általánosan alkalmazandók minden kibocsátóra vagy a kibocsátók egyes osztályaira.”; |
| --- | --- |

4.

a 8. cikkben a (2) bekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„(2)   A tagállamok a hivatalos tőzsdei jegyzésre bevezetett értékpapírok kibocsátóit további kötelezettségek hatálya alá helyezhetik, azzal a feltétellel, hogy e további kötelezettségek általánosan alkalmazandók minden kibocsátóra vagy a kibocsátók egyes osztályaira.”;

| 5. | a 65–97. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

5.

a 65–97. cikket el kell hagyni;

| 6. | a 102. és a 103. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

6.

a 102. és a 103. cikket el kell hagyni;

| 7. | a 107. cikk (3) bekezdésében a második albekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

7.

a 107. cikk (3) bekezdésében a második albekezdést el kell hagyni;

| 8. | a 108. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | az a) pontban az „azon társaságok által közzéteendő időszakos információ tekintetében, amelyek részvényeit a tőzsdére bevezetik” kifejezést el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

8.

a 108. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

az a) pontban az „azon társaságok által közzéteendő időszakos információ tekintetében, amelyek részvényeit a tőzsdére bevezetik” kifejezést el kell hagyni;

| b) | a b) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a b) pontot el kell hagyni;

| c) | a c) pont iii. alpontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a c) pont iii. alpontját el kell hagyni;

| d) | a d) pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

a d) pontot el kell hagyni.

Az elhagyott rendelkezésekre való hivatkozásokat az ezen irányelv rendelkezéseire való hivatkozásokként kell értelmezni.

33. cikk

Felülvizsgálat

A Bizottság legkésőbb 2009. június 30-ig jelentést tesz ezen irányelv működéséről az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, beleértve a meglévő hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokra adott mentesség befejezésének helyénvalóságát a 30. cikk (4) bekezdésében meghatározott 10 éves időszakot követően, valamint annak az európai pénzügyi piacokra gyakorolt potenciális hatását.

34. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

35. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2004. december 15-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

A. NICOLAÏ

---

(1)  HL C 80., 2004.3.30., 128. o.

1

(2)  HL C 242., 2003.10.9., 6. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2004. március 30-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2004. december 2-i határozata.

3

(4)  HL L 345., 2003.12.31., 64. o.

4

(5)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

5

(6)  HL L 191., 2001.7.13., 45. o. A 2004/8/EK határozattal ( HL L 3., 2004.1.7., 33. o.) módosított határozat.

6

(7)  HL L 184., 2001.7.6., 1. o. A legutóbb a 2003/71/EK irányelvvel módosított irányelv.

7

(8)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o. Az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

8

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

9

(10)  HL L 145., 2004.4.30., 1. o.

10

(11)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

11

(12)  HL L 375., 1985.12.31., 3. o. A legutóbb a 2004/39/EK irányelvvel módosított irányelv.

12

(13)  HL L 126., 2000.5.26., 1. o. A legutóbb a 2004/69/EK bizottsági irányelvvel (HL L 125., 2004.4.28., 44. o.) módosított irányelv.

13

(14)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

14

(15)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o. A legutóbb a 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.) módosított irányelv.

15

(16)  HL L 222., 1978.8.14., 11. o. A legutóbb a 2003/51/EK irányelvvel módosított irányelv.

16

(17)  HL L 141., 1993.6.11., 1. o. A legutóbb a 2004/39/EK irányelvvel módosított irányelv.

17

(18)  Szerkesztői megjegyzés: a cím kiigazítása az Amszterdami Szerződésnek az Európai Közösséget létrehozó szerződés cikkeit újraszámozó 12. cikke figyelembe vételével történt; az eredeti cím a Szerződés 58. cikkére hivatkozik.

18

(19)  HL L 65., 1968.3.14., 8. o. A legutóbb a 2003/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 221., 2003.9.4., 13. o.) módosított irányelv.

19

---