# Europos Sąjungos L 71/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 71 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. kovo 17d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 71

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. kovo 17d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2005, įvedantis importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2852/2000, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys - Indija ir Korėjos Respublika, ir nutraukiantis antidempingo procedūrą dėl tokio importo, kurio kilmės šalis yra Taivanas | 1 |
| | | 2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 429/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 34 |
| | * | 2005 m. kovo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 430/2005, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje dėl naudotino kodifikavimo duomenims nuo 2006 m. perduoti ir imties dalies panaudojimo duomenims apie struktūrinius kintamuosius rinkti | 36 |
| | | 2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 431/2005, 2005 m. nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1518/2003 dėl eksporto licencijų kiaulienos sektoriuje išdavimo datos | 61 |
| | | 2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 432/2005, 2005 m. nukrypstantis nuo Reglamentų (EB) Nr. 596/2004 ir (EB) Nr. 633/2004 dėl eksporto licencijų kiaušinių ir paukštienos sektoriuje išdavimo datos | 63 |
| | | 2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 433/2005, nustatantis grąžinamąsias eksporto išmokas alyvuogių aliejui | 65 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

*

2005 m. kovo 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2005, įvedantis importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2852/2000, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys - Indija ir Korėjos Respublika, ir nutraukiantis antidempingo procedūrą dėl tokio importo, kurio kilmės šalis yra Taivanas

1

2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 429/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

34

*

2005 m. kovo 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 430/2005, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje dėl naudotino kodifikavimo duomenims nuo 2006 m. perduoti ir imties dalies panaudojimo duomenims apie struktūrinius kintamuosius rinkti

36

2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 431/2005, 2005 m. nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1518/2003 dėl eksporto licencijų kiaulienos sektoriuje išdavimo datos

61

2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 432/2005, 2005 m. nukrypstantis nuo Reglamentų (EB) Nr. 596/2004 ir (EB) Nr. 633/2004 dėl eksporto licencijų kiaušinių ir paukštienos sektoriuje išdavimo datos

63

2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 433/2005, nustatantis grąžinamąsias eksporto išmokas alyvuogių aliejui

65

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/223/EB:2005 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 94/140/EB, įsteigiantį Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamąjį komitetą | 67 |
| | * | 2005/224/EB:2005 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/136/EB dėl neatidėliotinos laukinių kiaulių vakcinacijos prieš klasikinį kiaulių marą Liuksemburge plano nutraukimo

  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 589)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | 2005/225/EB:2005 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/526/EB dėl apsaugos priemonių prieš klasikinį kiaulių marą Vokietijoje, Prancūzijoje, Liuksemburge ir Slovakijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 600)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | 2005/226/EB:2005 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/59/EB dėl Slovakijos teritorijų, kuriose turėtų būti įgyvendinami klasikinio kiaulių maro išnaikinimo tarp laukinių kiaulių ir neatidėliotinos jų vakcinacijos prieš klasikinį kiaulių marą planai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 601)

   (
  1
  ) | 72 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

*

2005/223/EB:2005 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 94/140/EB, įsteigiantį Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamąjį komitetą

67

*

2005/224/EB:2005 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/136/EB dėl neatidėliotinos laukinių kiaulių vakcinacijos prieš klasikinį kiaulių marą Liuksemburge plano nutraukimo

  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 589)

   (
  1
  )

Liuksemburge plano nutraukimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 589)

1

69

*

2005/225/EB:2005 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/526/EB dėl apsaugos priemonių prieš klasikinį kiaulių marą Vokietijoje, Prancūzijoje, Liuksemburge ir Slovakijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 600)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 600)

1

70

*

2005/226/EB:2005 m. kovo 14 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/59/EB dėl Slovakijos teritorijų, kuriose turėtų būti įgyvendinami klasikinio kiaulių maro išnaikinimo tarp laukinių kiaulių ir neatidėliotinos jų vakcinacijos prieš klasikinį kiaulių marą planai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2005) 601)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 601)

1

72

| | | Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2005 m. kovo 16 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/227/BUSP, atnaujinanti priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (ICTY) mandato įgyvendinimą | 74 |

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

*

2005 m. kovo 16 d. Tarybos bendroji pozicija 2005/227/BUSP, atnaujinanti priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (ICTY) mandato įgyvendinimą

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 428/2005

2005 m. kovo 10 d.

įvedantis importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, galutinį antidempingo muitą ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2852/2000, įvedantį galutinį antidempingo muitą importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalys - Indija ir Korėjos Respublika, ir nutraukiantis antidempingo procedūrą dėl tokio importo, kurio kilmės šalis yra Taivanas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį ir 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos, pasikonsultavusios su patariamuoju komitetu, pateiktą pasiūlymą,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | 1999 m. liepos mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1728/1999 (2), Taryba įvedė galutinius antidempingo muitus importuojamiems poliesterių štapelių pluoštams (PŠP), kurių kilmės šalis – Taivanas. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. liepos mėn. Reglamentu (EB) Nr. 1728/1999 (2), Taryba įvedė galutinius antidempingo muitus importuojamiems poliesterių štapelių pluoštams (PŠP), kurių kilmės šalis – Taivanas.

| (2) | 2000 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2852/2000 (3) Taryba įvedė galutinius antidempingo muitus importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalis, inter alia, – Korėjos Respublika. |
| --- | --- |

(2)

2000 m. gruodžio mėn. Reglamentu (EB) Nr. 2852/2000 (3) Taryba įvedė galutinius antidempingo muitus importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalis, inter alia, – Korėjos Respublika.

| (3) | Atlikus pirmiau minėtus tyrimus, galutinių antidempingo muitų, kurie buvo nustatyti eksportuojantiems gamintojams Korėjos Respublikoje ir Taivane, lygis, išreikštas CIF kainos prie sienos procentu, buvo toks: | Taivanas








  — | Far Eastern Textile Ltd. | 6,8 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Nan Ya Plastics Corporation | 5,9 % |
| — | Shingkong Synthetic Fibres Co. | 13,0 % |
| — | Visos kitos įmonės | 13,0 % |

(3)

Atlikus pirmiau minėtus tyrimus, galutinių antidempingo muitų, kurie buvo nustatyti eksportuojantiems gamintojams Korėjos Respublikoje ir Taivane, lygis, išreikštas CIF kainos prie sienos procentu, buvo toks:

Taivanas

—

Far Eastern Textile Ltd.

6,8 %

—

Nan Ya Plastics Corporation

5,9 %

—

Shingkong Synthetic Fibres Co.

13,0 %

—

Visos kitos įmonės

13,0 %

| | Korėjos Respublika








  — | Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd. | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Huvis Corporation | 4,8 % |
| — | SK Global Co. Ltd. | 4,8 % |
| — | Sung Lim Co. Ltd. | 0 % |
| — | Visos kitos įmonės | 20,2 % |

Korėjos Respublika

—

Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd.

0 %

—

Huvis Corporation

4,8 %

—

SK Global Co. Ltd.

4,8 %

—

Sung Lim Co. Ltd.

0 %

—

Visos kitos įmonės

20,2 %

2.   DABARTINIAI TYRIMAI

| (4) | 2003 m. gruodžio 19 d. Komisija pranešimu (toliau – pranešimas dėl inicijavimo), patalpintu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), paskelbė antidempingo procedūros dėl importuojamų į Bendriją poliesterių štapelio pluoštų, kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika (KLR) ir Saudo Arabija, inicijavimą. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. gruodžio 19 d. Komisija pranešimu (toliau – pranešimas dėl inicijavimo), patalpintu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), paskelbė antidempingo procedūros dėl importuojamų į Bendriją poliesterių štapelio pluoštų, kurių kilmės šalys – Kinijos Liaudies Respublika (KLR) ir Saudo Arabija, inicijavimą.

| (5) | Tą pačią dieną, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 3 dalimi, Komisija skelbimu, patalpintu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5), paskelbė Tarybos reglamentais (EB) Nr. 1728/1999 ir (EB) Nr. 2852/2000 importuojamiems PŠP, kurių kilmės šalys – Korėjos Respublika ir Taivanas, įvestų galutinių antidempingo muitų tarpinės peržiūros inicijavimą. |
| --- | --- |

(5)

Tą pačią dieną, vadovaudamasi Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (toliau – pagrindinis reglamentas) 11 straipsnio 3 dalimi, Komisija skelbimu, patalpintu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (5), paskelbė Tarybos reglamentais (EB) Nr. 1728/1999 ir (EB) Nr. 2852/2000 importuojamiems PŠP, kurių kilmės šalys – Korėjos Respublika ir Taivanas, įvestų galutinių antidempingo muitų tarpinės peržiūros inicijavimą.

| (6) | Antidempingo tyrimai buvo inicijuoti, gavus skundą ir prašymą, kuriuos 2003 m. lapkričio 10 d. pateikė Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (toliau – CIRFS arba skundo pateikėjas) gamintojų, atstovaujančių didelę Bendrijos PŠP gamybos dalį, šiuo atveju daugiau kaip 40 %, vardu. Skunde buvo pateikti minėto produkto dempingo ir jo padarytos didelės žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamais tam, kad būtų pagrįstai pradėtos procedūros. |
| --- | --- |

(6)

Antidempingo tyrimai buvo inicijuoti, gavus skundą ir prašymą, kuriuos 2003 m. lapkričio 10 d. pateikė Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (toliau – CIRFS arba skundo pateikėjas) gamintojų, atstovaujančių didelę Bendrijos PŠP gamybos dalį, šiuo atveju daugiau kaip 40 %, vardu. Skunde buvo pateikti minėto produkto dempingo ir jo padarytos didelės žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamais tam, kad būtų pagrįstai pradėtos procedūros.

3.   TYRIMAI, SUSIJĘ SU KITOMIS ŠALIMIS, IR GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (7) | Šiuo metu galutinės antidempingo priemonės galioja importuojamiems PŠP, kurių kilmės šalys – i) Australija, Indonezija ir Tailandas, įvestos Reglamentu (EB) Nr. 1522/2000 (6); ii) Indija, įvestos Reglamentu (EB) Nr. 2852/2000; taip pat iii) Baltarusija, įvestos Reglamentu (EB) 1799/2002 (7). |
| --- | --- |

(7)

Šiuo metu galutinės antidempingo priemonės galioja importuojamiems PŠP, kurių kilmės šalys – i) Australija, Indonezija ir Tailandas, įvestos Reglamentu (EB) Nr. 1522/2000 (6); ii) Indija, įvestos Reglamentu (EB) Nr. 2852/2000; taip pat iii) Baltarusija, įvestos Reglamentu (EB) 1799/2002 (7).

4.   SU PROCEDŪRA SUSIJUSIOS ŠALYS

| (8) | Komisija apie procedūros inicijavimą oficialiai pranešė žinomiems eksportuojantiems gamintojams Kinijos Liaudies Respublikoje, Saudo Arabijoje, Korėjoje ir Taivane, importuotojams arba prekiautojams bei jų asociacijoms, žinomiems tiriamiems tiekėjams ir naudotojams, tiriamų eksportuojančių šalių atstovams ir skundo pateikėjui bei kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laiką pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti būti išklausytoms. |
| --- | --- |

(8)

Komisija apie procedūros inicijavimą oficialiai pranešė žinomiems eksportuojantiems gamintojams Kinijos Liaudies Respublikoje, Saudo Arabijoje, Korėjoje ir Taivane, importuotojams arba prekiautojams bei jų asociacijoms, žinomiems tiriamiems tiekėjams ir naudotojams, tiriamų eksportuojančių šalių atstovams ir skundo pateikėjui bei kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laiką pareikšti savo nuomonę raštu ir paprašyti būti išklausytoms.

| (9) | Atsižvelgiant į didelį Kinijos, Taivano ir Korėjos eksportuojančių gamintojų, nurodytų skunde ir prašyme, skaičių bei didelį aptariamo produkto Bendrijos importuotojų kiekį, dempingui ir žalai nustatyti abiejuose pranešimuose dėl inicijavimo buvo numatyta tirti atrinktas imtis pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į didelį Kinijos, Taivano ir Korėjos eksportuojančių gamintojų, nurodytų skunde ir prašyme, skaičių bei didelį aptariamo produkto Bendrijos importuotojų kiekį, dempingui ir žalai nustatyti abiejuose pranešimuose dėl inicijavimo buvo numatyta tirti atrinktas imtis pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

| (10) | Tam, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir, jei taip, kad ji galėtų sudaryti tokią atrinktą imtį, visų eksportuojančių gamintojų 9 konstatuojamojoje dalies dalyje minėtose šalyse ir Bendrijos importuotojų buvo paprašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti, kaip nurodyta pranešimuose dėl inicijavimo, pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su aptariamu produktu laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. lapkričio 30 d. (toliau – imties atrinkimo laikotarpis). |
| --- | --- |

(10)

Tam, kad Komisija galėtų nuspręsti, ar bus reikalinga atranka, ir, jei taip, kad ji galėtų sudaryti tokią atrinktą imtį, visų eksportuojančių gamintojų 9 konstatuojamojoje dalies dalyje minėtose šalyse ir Bendrijos importuotojų buvo paprašyta apie save pranešti Komisijai ir pateikti, kaip nurodyta pranešimuose dėl inicijavimo, pagrindinę informaciją apie savo veiklą, susijusią su aptariamu produktu laikotarpiu nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. lapkričio 30 d. (toliau – imties atrinkimo laikotarpis).

| (11) | Ištyrus Kinijos eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją ir atsižvelgiant į tai, kad į imties atrinkimo klausimus buvo gauta mažai atsakymų, buvo nuspręsta, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų atrinktos imties sudaryti nereikia. |
| --- | --- |

(11)

Ištyrus Kinijos eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją ir atsižvelgiant į tai, kad į imties atrinkimo klausimus buvo gauta mažai atsakymų, buvo nuspręsta, kad Kinijos eksportuojančių gamintojų atrinktos imties sudaryti nereikia.

| (12) | Devyni Korėjos eksportuojantys gamintojai atsakė į imties atrinkimo klausimus. Imtis buvo sudaryta iš trijų didžiausius kiekius eksportuojančių gamintojų. Tačiau viena iš atrinktų įmonių vėliau atsisakė bendradarbiauti, todėl ji buvo pakeista ketvirta pagal didžiausius eksportuojamus kiekius atrinkta įmone. Imties atrinkimo laikotarpiu ši galutinė imtis atspindėjo daugiau kaip 80 % aptariamo produkto eksporto, apie kurį buvo pranešta, į Bendriją, ir ją sudarė šios įmonės:






  — | Huvis Corporation |
| --- | --- | --- |

(12)

Devyni Korėjos eksportuojantys gamintojai atsakė į imties atrinkimo klausimus. Imtis buvo sudaryta iš trijų didžiausius kiekius eksportuojančių gamintojų. Tačiau viena iš atrinktų įmonių vėliau atsisakė bendradarbiauti, todėl ji buvo pakeista ketvirta pagal didžiausius eksportuojamus kiekius atrinkta įmone. Imties atrinkimo laikotarpiu ši galutinė imtis atspindėjo daugiau kaip 80 % aptariamo produkto eksporto, apie kurį buvo pranešta, į Bendriją, ir ją sudarė šios įmonės:

—

Huvis Corporation

| — | Sung Lim Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co. Ltd.

| — | Saehan Industries Inc. |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc.

| (13) | Taivane į imties atrinkimo klausimus atsakė penkios įmonės, kurios pateikė informaciją apie aptariamo produkto eksportą į Bendriją laikotarpiu, kai buvo atrenkama imtis. Imtis buvo sudaryta iš trijų didžiausius kiekius eksportuojančių įmonių. Tačiau vėliau paaiškėjo, kad viena iš atrinktų įmonių imties atrinkimo laikotarpiu neeksportavo aptariamo produkto vartojimui į Bendriją. Todėl ji buvo išbraukta iš imties. Pasirodė, kad ketvirtoji pagal dydį įmonė, kurios po to buvo paprašyta užpildyti klausimyną, taip pat neeksportavo aptariamo produkto vartojimui į Bendriją. Dar vienos įmonės atrankai būtų reikėję pratęsti klausimyno užpildymo terminą, ir dėl to tame tyrimo etape būtų iškilęs pavojus, kad tyrimas nebus atliktas laiku. Bet kuriuo atveju buvo manoma, kad dvi likusios įmonės, kurių eksportas imties atrinkimo laikotarpiu sudarė daugiau kaip 95 % aptariamo produkto eksporto į Bendriją, yra pakankamai tipiškos. Todėl imtis buvo sudaryta iš šių įmonių:






  — | Far Eastern Textile Ltd. |
| --- | --- | --- |

(13)

Taivane į imties atrinkimo klausimus atsakė penkios įmonės, kurios pateikė informaciją apie aptariamo produkto eksportą į Bendriją laikotarpiu, kai buvo atrenkama imtis. Imtis buvo sudaryta iš trijų didžiausius kiekius eksportuojančių įmonių. Tačiau vėliau paaiškėjo, kad viena iš atrinktų įmonių imties atrinkimo laikotarpiu neeksportavo aptariamo produkto vartojimui į Bendriją. Todėl ji buvo išbraukta iš imties. Pasirodė, kad ketvirtoji pagal dydį įmonė, kurios po to buvo paprašyta užpildyti klausimyną, taip pat neeksportavo aptariamo produkto vartojimui į Bendriją. Dar vienos įmonės atrankai būtų reikėję pratęsti klausimyno užpildymo terminą, ir dėl to tame tyrimo etape būtų iškilęs pavojus, kad tyrimas nebus atliktas laiku. Bet kuriuo atveju buvo manoma, kad dvi likusios įmonės, kurių eksportas imties atrinkimo laikotarpiu sudarė daugiau kaip 95 % aptariamo produkto eksporto į Bendriją, yra pakankamai tipiškos. Todėl imtis buvo sudaryta iš šių įmonių:

—

Far Eastern Textile Ltd.

| — | Nan Ya Plastics Corporation |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation

| (14) | Importuotojų į Europos Bendriją atveju iš pradžių į imtį buvo atrinktos penkios įmonės, nesusijusios su eksportuojančiais gamintojais. Vėliau pasirodė, kad viena iš trijų atrinktų įmonių nebendradarbiauja, ir ji nebebuvo laikoma imties dalimi. Likusių keturių į imtį įtrauktų įmonių importas sudaro 14,6 % viso tiriamojo importo. Galutinė imtis buvo sudaryta iš šių įmonių:






  — | S.I.M.P., SpA, Italija |
| --- | --- | --- |

(14)

Importuotojų į Europos Bendriją atveju iš pradžių į imtį buvo atrinktos penkios įmonės, nesusijusios su eksportuojančiais gamintojais. Vėliau pasirodė, kad viena iš trijų atrinktų įmonių nebendradarbiauja, ir ji nebebuvo laikoma imties dalimi. Likusių keturių į imtį įtrauktų įmonių importas sudaro 14,6 % viso tiriamojo importo. Galutinė imtis buvo sudaryta iš šių įmonių:

—

S.I.M.P., SpA, Italija

| — | Highams Group Ltd., Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Jungtinė Karalystė

| — | Tob Herman Industries, N.V., Belgija |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Belgija

| — | Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Vokietija |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Vokietija

| (15) | Komisija žinomiems tirtiniems Kinijos eksportuojantiems gamintojams išsiuntė prašymo dėl rinkos ekonomikos režimo (RER) ir individualaus režimo (IR) formas. Prašymai dėl RER, arba, jei tyrimas nustato, kad eksportuojantys gamintojai neatitinka RER sąlygų, prašymai dėl IR buvo gauti iš penkių eksportuojančių gamintojų ir dar iš dviejų susijusių įmonių. |
| --- | --- |

(15)

Komisija žinomiems tirtiniems Kinijos eksportuojantiems gamintojams išsiuntė prašymo dėl rinkos ekonomikos režimo (RER) ir individualaus režimo (IR) formas. Prašymai dėl RER, arba, jei tyrimas nustato, kad eksportuojantys gamintojai neatitinka RER sąlygų, prašymai dėl IR buvo gauti iš penkių eksportuojančių gamintojų ir dar iš dviejų susijusių įmonių.

| (16) | Komisija išsiuntinėjo klausimynus visoms žinomoms tirtinoms šalims ir visoms kitoms įmonėms, kurios apie save pranešė per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laiką. Atsakymai atėjo iš penkių Kinijos eksportuojančių gamintojų, dviejų Saudo Arabijos eksportuojančių gamintojų, trijų į imtį įtrauktų Korėjos eksportuojančių gamintojų, dviejų į imtį įtrauktų Taivano eksportuojančių gamintojų, penkių Bendrijos importuotojų, susijusių su vienu Saudo Arabijos eksportuotoju, vieno Bendrijos importuotojo, importuojančio aptariamą produktą iš Korėjos, dviejų nesusijusių į imtį įėjusių importuotojų, šešių Bendrijos pramonės gamintojų, dviejų skunde nedalyvavusių gamintojų, dviejų žaliavų tiekėjų, dešimties naudotojų ir vieno gamintojo analogiškoje šalyje, t. y. Jungtinėse Amerikos Valstijose (JAV). |
| --- | --- |

(16)

Komisija išsiuntinėjo klausimynus visoms žinomoms tirtinoms šalims ir visoms kitoms įmonėms, kurios apie save pranešė per pranešime dėl inicijavimo nustatytą laiką. Atsakymai atėjo iš penkių Kinijos eksportuojančių gamintojų, dviejų Saudo Arabijos eksportuojančių gamintojų, trijų į imtį įtrauktų Korėjos eksportuojančių gamintojų, dviejų į imtį įtrauktų Taivano eksportuojančių gamintojų, penkių Bendrijos importuotojų, susijusių su vienu Saudo Arabijos eksportuotoju, vieno Bendrijos importuotojo, importuojančio aptariamą produktą iš Korėjos, dviejų nesusijusių į imtį įėjusių importuotojų, šešių Bendrijos pramonės gamintojų, dviejų skunde nedalyvavusių gamintojų, dviejų žaliavų tiekėjų, dešimties naudotojų ir vieno gamintojo analogiškoje šalyje, t. y. Jungtinėse Amerikos Valstijose (JAV).

| (17) | Komisija stengėsi gauti ir patikrinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga dempingui, jo padarytai žalai ir Bendrijos interesui nustatyti. Tikrinimo tikslais buvo apsilankyta šių įmonių patalpose:






  a) | Bendrijos pramonės gamintojai






  — | Catalana de Polimers, S.A, Ispanija |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija stengėsi gauti ir patikrinti visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga dempingui, jo padarytai žalai ir Bendrijos interesui nustatyti. Tikrinimo tikslais buvo apsilankyta šių įmonių patalpose:

a)

Bendrijos pramonės gamintojai

—

Catalana de Polimers, S.A, Ispanija

| — | Dupont Sabanci Polyester GmbH, Vokietija |
| --- | --- |

—

Dupont Sabanci Polyester GmbH, Vokietija

| — | Industrias Químicas Textiles, S.A., Ispanija |
| --- | --- |

—

Industrias Químicas Textiles, S.A., Ispanija

| — | Tergal Fibres, S.A., Prancūzija |
| --- | --- |

—

Tergal Fibres, S.A., Prancūzija

| — | Trevira GmbH, Vokietija |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH, Vokietija

| — | Wellman International Limited, Airija |
| --- | --- |

—

Wellman International Limited, Airija

| b) | Skunde nedalyvavusieji gamintojai






  — | Freudenberg Politex, S.r.l., Italija. |
| --- | --- | --- |

b)

Skunde nedalyvavusieji gamintojai

—

Freudenberg Politex, S.r.l., Italija.

| — | Realplastic, S.r.l., Italija |
| --- | --- |

—

Realplastic, S.r.l., Italija

| c) | Eksportuojantys gamintojai Kinijos Liaudies Respublikoje






  — | AnShun Pettechs grupė:






  — | Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Eksportuojantys gamintojai Kinijos Liaudies Respublikoje

—

AnShun Pettechs grupė:

—

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

| — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- | --- |

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

| — | Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

| — | Xiake Color Spinning Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Xiake Color Spinning Co., Ltd.

| d) | Eksportuojantys gamintojai Saudo Arabijoje






  — | National Polyester Fibers Factory |
| --- | --- | --- |

d)

Eksportuojantys gamintojai Saudo Arabijoje

—

National Polyester Fibers Factory

| — | Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), ir susijęs gamintojas Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), ir susijęs gamintojas Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

| e) | Eksportuojantys gamintojai Korėjos Respublikoje






  — | Huvis Corporation, Seoul |
| --- | --- | --- |

e)

Eksportuojantys gamintojai Korėjos Respublikoje

—

Huvis Corporation, Seoul

| — | Saehan Industries Inc., Seoul |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc., Seoul

| — | Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si

| f) | Eksportuojantys gamintojai Taivane






  — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei |
| --- | --- | --- |

f)

Eksportuojantys gamintojai Taivane

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei

| g) | Susiję importuotojai






  — | Sabic Global Ltd., The Netherlands |
| --- | --- | --- |

g)

Susiję importuotojai

—

Sabic Global Ltd., The Netherlands

| h) | Importuotojai, importuojantys aptariamą produktą iš Korėjos






  — | Saehan Industries Deutschland (Eschborn, Vokietija) |
| --- | --- | --- |

h)

Importuotojai, importuojantys aptariamą produktą iš Korėjos

—

Saehan Industries Deutschland (Eschborn, Vokietija)

| i) | Nesusiję importuotojai






  — | S.I.M.P. SpA, Italija |
| --- | --- | --- |

i)

Nesusiję importuotojai

—

S.I.M.P. SpA, Italija

| — | Highams Group Ltd., Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Jungtinė Karalystė

| — | Tob Herman Industries, N.V., Belgija |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Belgija

| — | Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Vokietija |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Vokietija

| (18) | Kadangi reikėjo nustatyti normaliąją vertę KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo galima suteikti RER, normalioji vertė turėjo būti nustatyta, remiantis duomenimis iš analogiškos šalies, JAV, ir todėl buvo apsilankyta šioje įmonėje:






  — | Wellman Inc., Jungtinės Amerikos Valstijos |
| --- | --- | --- |

(18)

Kadangi reikėjo nustatyti normaliąją vertę KLR eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo galima suteikti RER, normalioji vertė turėjo būti nustatyta, remiantis duomenimis iš analogiškos šalies, JAV, ir todėl buvo apsilankyta šioje įmonėje:

—

Wellman Inc., Jungtinės Amerikos Valstijos

5.   TIRIAMASIS LAIKOTARPIS

| (19) | Dempingo ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Žalos tendencijų tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2000 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamas laikotarpis). |
| --- | --- |

(19)

Dempingo ir žalos tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2003 m. gruodžio 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Žalos tendencijų tyrimas apėmė laikotarpį nuo 2000 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau – nagrinėjamas laikotarpis).

6.   ATSKLEIDIMAS

| (20) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir samprotavimus, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti:






  (i) | importuojamiems KLR ir Saudo Arabijos kilmės PŠP įvesti galutinius antidempingo muitus; |
| --- | --- | --- |

(20)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir samprotavimus, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti:

(i)

importuojamiems KLR ir Saudo Arabijos kilmės PŠP įvesti galutinius antidempingo muitus;

| (ii) | nutraukti procedūrą dėl Taivano kilmės importuojamų PŠP; |
| --- | --- |

(ii)

nutraukti procedūrą dėl Taivano kilmės importuojamų PŠP;

| (iii) | iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2852/2000, įvedantį galutinį antidempingo muitą PŠP, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Korėjos Respublika, importui. |
| --- | --- |

(iii)

iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2852/2000, įvedantį galutinį antidempingo muitą PŠP, kurių kilmės šalis, inter alia, yra Korėjos Respublika, importui.

Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, šalims buvo duotas laikotarpis, per kurį jos galėjo pateikti informaciją po šio atskleidimo.

| (21) | Šalių žodinės ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir, jei tikslinga, galutiniai tyrimo nustatyti faktai buvo atitinkamai pakeisti. |
| --- | --- |

(21)

Šalių žodinės ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir, jei tikslinga, galutiniai tyrimo nustatyti faktai buvo atitinkamai pakeisti.

B.   APTARIAMAS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   APTARIAMAS PRODUKTAS

| (22) | Aptariamo produkto apibrėžimas atitinka apibrėžimą, kuris buvo taikomas 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse minėtuose tyrimuose. |
| --- | --- |

(22)

Aptariamo produkto apibrėžimas atitinka apibrėžimą, kuris buvo taikomas 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse minėtuose tyrimuose.

| (23) | Aptariamas produktas – tai sintetiniai poliesterių štapelio pluoštai, nekaršti, nešukuoti arba kitu būdu neparuošti verpimui, šiuo metu klasifikuojami KN 5503 20 00 kodu. Paprastai jis vadinamas poliesterių štapelio pluoštais. |
| --- | --- |

(23)

Aptariamas produktas – tai sintetiniai poliesterių štapelio pluoštai, nekaršti, nešukuoti arba kitu būdu neparuošti verpimui, šiuo metu klasifikuojami KN 5503 20 00 kodu. Paprastai jis vadinamas poliesterių štapelio pluoštais.

| (24) | Produktas yra pagrindinė medžiaga, naudojama įvairiuose tekstilės produktų gamybos proceso etapuose. Bendrijoje PŠP naudojami arba verpimui, t. y. gaminant plaušelius tekstilės produktų gamybai, sumaišius juos su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ir vilna, arba neaustiems gaminiams, tokiems kaip užpildai, t. y. tam tikrų tekstilės gaminių, pavyzdžiui, pagalvėlių, automobilių sėdynių ir švarkų, užpildai ir kamšalai. |
| --- | --- |

(24)

Produktas yra pagrindinė medžiaga, naudojama įvairiuose tekstilės produktų gamybos proceso etapuose. Bendrijoje PŠP naudojami arba verpimui, t. y. gaminant plaušelius tekstilės produktų gamybai, sumaišius juos su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ir vilna, arba neaustiems gaminiams, tokiems kaip užpildai, t. y. tam tikrų tekstilės gaminių, pavyzdžiui, pagalvėlių, automobilių sėdynių ir švarkų, užpildai ir kamšalai.

| (25) | Parduodami keli skirtingi produkto tipai, kuriuos galima nustatyti, remiantis įvairiais požymiais, tokiais kaip svoris, tvirtumas, blizgesys ir apdorojimas silikonu, arba klasifikuojant į tam tikras produkto šeimas, tokias kaip apvalūs, tuščiaviduriai, dvikomponenčiai pluoštai ir specializuoti pluoštai, pavyzdžiui spalvoti ir triskilčiai pluoštai. Žiūrint iš gamybos taško, galima skirti pirmosios gamybos PŠP, pagamintus iš pirminių žaliavų, ir regeneruotus PŠP, pagamintus iš perdirbto poliesterio. Galiausiai, produktas gali būti nestandartinės arba pirmarūšės kokybės. |
| --- | --- |

(25)

Parduodami keli skirtingi produkto tipai, kuriuos galima nustatyti, remiantis įvairiais požymiais, tokiais kaip svoris, tvirtumas, blizgesys ir apdorojimas silikonu, arba klasifikuojant į tam tikras produkto šeimas, tokias kaip apvalūs, tuščiaviduriai, dvikomponenčiai pluoštai ir specializuoti pluoštai, pavyzdžiui spalvoti ir triskilčiai pluoštai. Žiūrint iš gamybos taško, galima skirti pirmosios gamybos PŠP, pagamintus iš pirminių žaliavų, ir regeneruotus PŠP, pagamintus iš perdirbto poliesterio. Galiausiai, produktas gali būti nestandartinės arba pirmarūšės kokybės.

| (26) | Tyrimas nustatė, kad visi aptariamo produkto tipai, apibrėžti 23 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant įvairių skirtumų, apibrėžtų ankstesnėje konstatuojamoje dalyje, turi tas pačias fizines ir chemines savybes ir yra naudojami tais pačiais tikslais. Todėl šiame antidempingo tyrime visi aptariamo produkto tipai laikomi vienu produktu. |
| --- | --- |

(26)

Tyrimas nustatė, kad visi aptariamo produkto tipai, apibrėžti 23 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant įvairių skirtumų, apibrėžtų ankstesnėje konstatuojamoje dalyje, turi tas pačias fizines ir chemines savybes ir yra naudojami tais pačiais tikslais. Todėl šiame antidempingo tyrime visi aptariamo produkto tipai laikomi vienu produktu.

2.   PANAŠUS PRODUKTAS

| (27) | Nustatyta, kad PŠP, importuojami iš nagrinėjamų eksportuojančių šalių ir parduodami tų šalių vidaus rinkose, ir produktas, gaminamas ir parduodamas analogiškos šalies (JAV) vidaus rinkoje, taip pat produktas, kurį gamina Bendrijos pramonė ir parduoda Bendrijoje, turi tas pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir tą pačią panaudojimo paskirtį. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(27)

Nustatyta, kad PŠP, importuojami iš nagrinėjamų eksportuojančių šalių ir parduodami tų šalių vidaus rinkose, ir produktas, gaminamas ir parduodamas analogiškos šalies (JAV) vidaus rinkoje, taip pat produktas, kurį gamina Bendrijos pramonė ir parduoda Bendrijoje, turi tas pačias pagrindines fizines ir chemines savybes ir tą pačią panaudojimo paskirtį. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   BENDROJI METODIKA

| (28) | Toliau nurodyta bendroji metodika buvo taikoma visiems eksportuojantiems gamintojams Korėjos Respublikoje, Taivane, Saudo Arabijoje ir, kiek įmanoma, Kinijos Liaudies Respublikoje. Todėl po to pateikti tiriamose šalyse atlikto dempingo tyrimo rezultatai apibūdina tik klausimus, kurie yra būdingi kiekvienai eksportuojančiai šaliai. |
| --- | --- |

(28)

Toliau nurodyta bendroji metodika buvo taikoma visiems eksportuojantiems gamintojams Korėjos Respublikoje, Taivane, Saudo Arabijoje ir, kiek įmanoma, Kinijos Liaudies Respublikoje. Todėl po to pateikti tiriamose šalyse atlikto dempingo tyrimo rezultatai apibūdina tik klausimus, kurie yra būdingi kiekvienai eksportuojančiai šaliai.

2.   NORMALIOJI VERTĖ

| (29) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, iš pradžių buvo tirta, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PŠP pardavimai vidaus rinkoje yra reprezentatyvūs, t. y. ar visa tokių pardavimų apimtis sudaro bent 5 % visos to gamintojo eksporto į Bendriją apimties. |
| --- | --- |

(29)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, iš pradžių buvo tirta, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo PŠP pardavimai vidaus rinkoje yra reprezentatyvūs, t. y. ar visa tokių pardavimų apimtis sudaro bent 5 % visos to gamintojo eksporto į Bendriją apimties.

| (30) | Po to Komisija nustatė tuos vidaus rinkoje parduodamus PŠP tipus, kurie buvo identiški arba tiesiogiai palyginami su tipais, parduodamais eksportui į Bendriją. Atlikusi tyrimą pagal produktų tipus, nurodytus 27 konstatuojamojoje dalyje, Komisija laikė, kad vidaus rinkoje parduodami ir eksportuojami produktų tipai, kurie turi panašią kilmę, denjė, sudėtį, skersmenį, blizgesį, apdorojimą silikonu, kokybę ir panaudojimą, yra tiesiogiai palyginami. |
| --- | --- |

(30)

Po to Komisija nustatė tuos vidaus rinkoje parduodamus PŠP tipus, kurie buvo identiški arba tiesiogiai palyginami su tipais, parduodamais eksportui į Bendriją. Atlikusi tyrimą pagal produktų tipus, nurodytus 27 konstatuojamojoje dalyje, Komisija laikė, kad vidaus rinkoje parduodami ir eksportuojami produktų tipai, kurie turi panašią kilmę, denjė, sudėtį, skersmenį, blizgesį, apdorojimą silikonu, kokybę ir panaudojimą, yra tiesiogiai palyginami.

| (31) | Pagal kiekvieną tipą, kurį eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurie, kaip nustatyta, buvo tiesiogiai palyginami su PŠP tipu, parduodamu eksportui į Bendriją, buvo nustatyta, ar pardavimai vidaus rinkoje buvo pakankamai reprezentatyvūs pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies tikslais. Buvo laikoma, kad konkretaus PŠP tipo pardavimai vidaus rinkoje yra pakankamai reprezentatyvūs, jei tiriamuoju laikotarpiu to tipo bendra pardavimų vidaus rinkoje apimtis sudarė 5 % ar daugiau visos palyginamo PŠP tipo eksporto į Bendriją apimties. |
| --- | --- |

(31)

Pagal kiekvieną tipą, kurį eksportuojantys gamintojai pardavė savo vidaus rinkoje ir kurie, kaip nustatyta, buvo tiesiogiai palyginami su PŠP tipu, parduodamu eksportui į Bendriją, buvo nustatyta, ar pardavimai vidaus rinkoje buvo pakankamai reprezentatyvūs pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalies tikslais. Buvo laikoma, kad konkretaus PŠP tipo pardavimai vidaus rinkoje yra pakankamai reprezentatyvūs, jei tiriamuoju laikotarpiu to tipo bendra pardavimų vidaus rinkoje apimtis sudarė 5 % ar daugiau visos palyginamo PŠP tipo eksporto į Bendriją apimties.

| (32) | Po to Komisija, nustačiusi svarstomo PŠP tipo pelningų pardavimų nepriklausomiems klientams dalį, ištyrė, ar galima laikyti, kad kiekvieno PŠP tipo pardavimų vidaus rinkoje reprezentatyvūs kiekiai buvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Tais atvejais, kai parduoti PŠP tipo kiekiai, kurių grynoji pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už apskaičiuotą gamybos savikainą, sudarė daugiau kaip 80 % visos to tipo pardavimų apimties, ir kai svertinė vidutinė to tipo kaina buvo lygi ar didesnė už gamybos savikainą, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip visų per tiriamąjį laikotarpį vidaus rinkoje parduoto to tipo kainų svertinis vidurkis, nepaisant to, ar tokie pardavimai buvo pelningi, ar ne. Tais atvejais, kai PŠP tipo pelningų pardavimų apimtis sudarė 80 % ar mažiau visos to tipo pardavimų apimties, arba kai to tipo svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už gamybos savikainą, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip to tipo tik pelningų pardavimų svertinis vidurkis, jei tokie pardavimai sudarė 10 % ar daugiau viso parduoto to tipo kiekio. |
| --- | --- |

(32)

Po to Komisija, nustačiusi svarstomo PŠP tipo pelningų pardavimų nepriklausomiems klientams dalį, ištyrė, ar galima laikyti, kad kiekvieno PŠP tipo pardavimų vidaus rinkoje reprezentatyvūs kiekiai buvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalyje. Tais atvejais, kai parduoti PŠP tipo kiekiai, kurių grynoji pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už apskaičiuotą gamybos savikainą, sudarė daugiau kaip 80 % visos to tipo pardavimų apimties, ir kai svertinė vidutinė to tipo kaina buvo lygi ar didesnė už gamybos savikainą, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip visų per tiriamąjį laikotarpį vidaus rinkoje parduoto to tipo kainų svertinis vidurkis, nepaisant to, ar tokie pardavimai buvo pelningi, ar ne. Tais atvejais, kai PŠP tipo pelningų pardavimų apimtis sudarė 80 % ar mažiau visos to tipo pardavimų apimties, arba kai to tipo svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už gamybos savikainą, normalioji vertė buvo nustatyta, remiantis faktine kaina vidaus rinkoje, apskaičiuota kaip to tipo tik pelningų pardavimų svertinis vidurkis, jei tokie pardavimai sudarė 10 % ar daugiau viso parduoto to tipo kiekio.

| (33) | Tais atvejais, kai kokio nors produkto tipo pelningai parduotas kiekis sudarė mažiau kaip 10 % visos to tipo pardavimų apimties, buvo laikoma, kad šio konkretaus tipo buvo parduoti nepakankami kiekiai tam, kad kaina vidaus rinkoje būtų tinkamas pagrindas normaliajai vertei nustatyti. Kai eksportuojančio gamintojo parduotos tam tikro produkto tipo kainų vidaus rinkoje nebuvo galima naudoti normaliajai vertei nustatyti, buvo taikoma kitoks metodas. |
| --- | --- |

(33)

Tais atvejais, kai kokio nors produkto tipo pelningai parduotas kiekis sudarė mažiau kaip 10 % visos to tipo pardavimų apimties, buvo laikoma, kad šio konkretaus tipo buvo parduoti nepakankami kiekiai tam, kad kaina vidaus rinkoje būtų tinkamas pagrindas normaliajai vertei nustatyti. Kai eksportuojančio gamintojo parduotos tam tikro produkto tipo kainų vidaus rinkoje nebuvo galima naudoti normaliajai vertei nustatyti, buvo taikoma kitoks metodas.

| (34) | Buvo išnagrinėta, ar normaliąją vertę galima nustatyti, remiantis kitų gamintojų kainomis vidaus rinkoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Kadangi kitų gamintojų patikimos kainos vidaus rinkoje nebuvo žinomos, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė. |
| --- | --- |

(34)

Buvo išnagrinėta, ar normaliąją vertę galima nustatyti, remiantis kitų gamintojų kainomis vidaus rinkoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Kadangi kitų gamintojų patikimos kainos vidaus rinkoje nebuvo žinomos, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, buvo naudojama apskaičiuota normalioji vertė.

| (35) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota, remiantis kiekvieno eksportuojančio gamintojo gamybos sąnaudomis, pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PB ir A) bei pelną. |
| --- | --- |

(35)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė buvo apskaičiuota, remiantis kiekvieno eksportuojančio gamintojo gamybos sąnaudomis, pridėjus pagrįstas pardavimo, bendrąsias ir administracines išlaidas (PB ir A) bei pelną.

| (36) | Todėl Komisija išnagrinėjo, ar kiekvieno tiriamo eksportuojančio gamintojo patirtų PB ir A ir vidaus rinkoje realizuoto pelno duomenys yra patikimi. |
| --- | --- |

(36)

Todėl Komisija išnagrinėjo, ar kiekvieno tiriamo eksportuojančio gamintojo patirtų PB ir A ir vidaus rinkoje realizuoto pelno duomenys yra patikimi.

| (37) | Faktinės vidaus rinkoje patirtos PB ir A išlaidos buvo laikomos patikimomis, kai atitinkamos įmonės pardavimų vidaus rinkoje apimtį buvo galima laikyti tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Pelno dydis vidaus rinkoje buvo nustatytas, remiantis pardavimais vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(37)

Faktinės vidaus rinkoje patirtos PB ir A išlaidos buvo laikomos patikimomis, kai atitinkamos įmonės pardavimų vidaus rinkoje apimtį buvo galima laikyti tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Pelno dydis vidaus rinkoje buvo nustatytas, remiantis pardavimais vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis.

| (38) | Visais atvejais, kai tokios sąlygos nebuvo įvykdytos, Komisija tyrė, ar, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktu, galima naudoti kitų eksportuotojų ar gamintojų duomenis tos kilmės šalies vidaus rinkoje. Kai patikimus duomenis buvo galima gauti tik apie vieną eksportuojantį gamintoją, nebuvo galima nustatyti jokio pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkte nurodyto vidurkio, ir tuomet buvo nagrinėjama, ar yra įvykdytos 2 straipsnio 6 dalies b punkto sąlygos, t. y. naudojami duomenys apie nagrinėjamo eksportuotojo ar gamintojo tos pačios bendros produktų kategorijos gamybą ir pardavimus. Kai šių duomenų nebuvo galima gauti arba jų nepateikė eksportuojantis gamintojas, PB ir A išlaidos bei pelnas buvo nustatomi, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu, t. y. remiantis bet kuriuo kitu pagrįstu metodu. |
| --- | --- |

(38)

Visais atvejais, kai tokios sąlygos nebuvo įvykdytos, Komisija tyrė, ar, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktu, galima naudoti kitų eksportuotojų ar gamintojų duomenis tos kilmės šalies vidaus rinkoje. Kai patikimus duomenis buvo galima gauti tik apie vieną eksportuojantį gamintoją, nebuvo galima nustatyti jokio pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punkte nurodyto vidurkio, ir tuomet buvo nagrinėjama, ar yra įvykdytos 2 straipsnio 6 dalies b punkto sąlygos, t. y. naudojami duomenys apie nagrinėjamo eksportuotojo ar gamintojo tos pačios bendros produktų kategorijos gamybą ir pardavimus. Kai šių duomenų nebuvo galima gauti arba jų nepateikė eksportuojantis gamintojas, PB ir A išlaidos bei pelnas buvo nustatomi, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktu, t. y. remiantis bet kuriuo kitu pagrįstu metodu.

3.   EKSPORTO KAINA

| (39) | Visais atvejais, kai aptariamas produktas buvo eksportuojamas nepriklausomiems klientams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatoma, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, būtent remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(39)

Visais atvejais, kai aptariamas produktas buvo eksportuojamas nepriklausomiems klientams Bendrijoje, eksporto kaina buvo nustatoma, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, būtent remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (40) | Kai eksportas buvo vykdomas per susijusį importuotoją, ir jis nebuvo laikomas patikimu, eksporto kaina buvo apskaičiuojama, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, remiantis kaina, kuria importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui, atitinkamai ją koregavus, atsižvelgiant į visas patirtas sąnaudas nuo produkto įvežimo iki perpardavimo, taip pat į pagrįstą PB ir A išlaidų bei pelno dydį. Šiuo atveju buvo naudojami paties susijusio importuotojo PB ir A išlaidos. Komisijos tarnybos paprastai nustato pelno dydį, remdamosi turima informacija iš bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų. |
| --- | --- |

(40)

Kai eksportas buvo vykdomas per susijusį importuotoją, ir jis nebuvo laikomas patikimu, eksporto kaina buvo apskaičiuojama, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, remiantis kaina, kuria importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui, atitinkamai ją koregavus, atsižvelgiant į visas patirtas sąnaudas nuo produkto įvežimo iki perpardavimo, taip pat į pagrįstą PB ir A išlaidų bei pelno dydį. Šiuo atveju buvo naudojami paties susijusio importuotojo PB ir A išlaidos. Komisijos tarnybos paprastai nustato pelno dydį, remdamosi turima informacija iš bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų.

| (41) | Reikėtų pažymėti, kad tyrimas parodė, jog vienas nesusijęs importuotojas vykdo aptariamo produkto prekybą tik kaip pagalbinę veiklą. Todėl į šio importuotojo pelną atsižvelgta nebuvo. |
| --- | --- |

(41)

Reikėtų pažymėti, kad tyrimas parodė, jog vienas nesusijęs importuotojas vykdo aptariamo produkto prekybą tik kaip pagalbinę veiklą. Todėl į šio importuotojo pelną atsižvelgta nebuvo.

4.   LYGINIMAS

| (42) | Liginamųjų tipų normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos iš įmonės lygiu. Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos lyginimą, buvo koreguojama, atsižvelgiant į skirtumus, kurie turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atitinkami koregavimai buvo atliekami visais atvejais, kuriais buvo nustatoma, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. |
| --- | --- |

(42)

Liginamųjų tipų normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos iš įmonės lygiu. Siekiant užtikrinti sąžiningą normaliosios vertės ir eksporto kainos lyginimą, buvo koreguojama, atsižvelgiant į skirtumus, kurie turi įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atitinkami koregavimai buvo atliekami visais atvejais, kuriais buvo nustatoma, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais.

5.   TIRTŲ ĮMONIŲ DEMPINGO SKIRTUMAS

| (43) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvieno eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas, išskyrus atvejus, aprašytus 45 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatomas, lyginant kiekvieno produkto tipo svertinę vidutinę normaliąją vertę su svertine vidutine kiekvieno produkto tipo eksporto kaina. |
| --- | --- |

(43)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvieno eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas, išskyrus atvejus, aprašytus 45 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatomas, lyginant kiekvieno produkto tipo svertinę vidutinę normaliąją vertę su svertine vidutine kiekvieno produkto tipo eksporto kaina.

| (44) | Vienu atveju buvo išnagrinėta, ar būtų galima taikyti lyginimo pagal kiekvieną sandorį metodą, nes taikant lyginimo pagal kiekvieną vidurkį metodą nebuvo atskleistas visas vykdomo dempingo laipsnis (žr. 133–135 konstatuojamąsias dalis). Vis dėlto lyginti pagal kiekvieną sandorį nebuvo galima todėl, kad sandorių skaičius vidaus rinkoje ir eksporto sandorių skaičius buvo labai skirtingas. Be to, vidaus rinkoje nebuvo nustatyta jokių sandorių, kurių laikas būtų sutapęs su eksporto sandoriais. |
| --- | --- |

(44)

Vienu atveju buvo išnagrinėta, ar būtų galima taikyti lyginimo pagal kiekvieną sandorį metodą, nes taikant lyginimo pagal kiekvieną vidurkį metodą nebuvo atskleistas visas vykdomo dempingo laipsnis (žr. 133–135 konstatuojamąsias dalis). Vis dėlto lyginti pagal kiekvieną sandorį nebuvo galima todėl, kad sandorių skaičius vidaus rinkoje ir eksporto sandorių skaičius buvo labai skirtingas. Be to, vidaus rinkoje nebuvo nustatyta jokių sandorių, kurių laikas būtų sutapęs su eksporto sandoriais.

| (45) | Tais atvejais, kai eksporto kainų modelis skirtingais laikotarpiais buvo labai skirtingas, ir 43 konstatuojamojoje dalyje aprašytas metodas neatspindėjo viso vykdomo dempingo, svertinė vidutinė normalioji vertė buvo lyginama su visų atskirų eksporto sandorių kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį. |
| --- | --- |

(45)

Tais atvejais, kai eksporto kainų modelis skirtingais laikotarpiais buvo labai skirtingas, ir 43 konstatuojamojoje dalyje aprašytas metodas neatspindėjo viso vykdomo dempingo, svertinė vidutinė normalioji vertė buvo lyginama su visų atskirų eksporto sandorių kainomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį.

| (46) | Jei buvo nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai yra susiję, jų vidutinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas, laikantis Komisijos standartinės praktikos, taikomos susijusiems eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(46)

Jei buvo nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai yra susiję, jų vidutinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas, laikantis Komisijos standartinės praktikos, taikomos susijusiems eksportuojantiems gamintojams.

6.   LIKĘS DEMPINGO SKIRTUMAS

| (47) | Toms įmonėms, kurios nebendradarbiavo, „likęs“ dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais. |
| --- | --- |

(47)

Toms įmonėms, kurios nebendradarbiavo, „likęs“ dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais.

| (48) | Siekiant nustatyti likusį dempingo skirtumą, iš pradžių buvo nustatomas bendradarbiavimo lygis. Buvo laikoma, kad bendradarbiavimo lygis yra aukštas, kai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto apimtis buvo arti tos apimties, kurią atitinkamai šaliai yra pateikęs Eurostatas, ir nebuvo priežasčių manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas atsisako bendradarbiauti. Tokiu atveju, siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą, buvo nuspręsta nustatyti likusį dempingo skirtumą tokio lygio, kuris atitiktų bendradarbiaujančios įmonės, taikančios didžiausią dempingo skirtumą, lygį. |
| --- | --- |

(48)

Siekiant nustatyti likusį dempingo skirtumą, iš pradžių buvo nustatomas bendradarbiavimo lygis. Buvo laikoma, kad bendradarbiavimo lygis yra aukštas, kai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto apimtis buvo arti tos apimties, kurią atitinkamai šaliai yra pateikęs Eurostatas, ir nebuvo priežasčių manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas atsisako bendradarbiauti. Tokiu atveju, siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą, buvo nuspręsta nustatyti likusį dempingo skirtumą tokio lygio, kuris atitiktų bendradarbiaujančios įmonės, taikančios didžiausią dempingo skirtumą, lygį.

| (49) | Kai bendradarbiavimo lygis buvo žemas, likęs dempingo skirtumas buvo nustatomas, remiantis kito bendradarbiaujančio gamintojo taikomu tipišku didžiausio dempingo modeliu. Buvo manoma, kad toks metodas taip pat būtinas tam, kad už nebendradarbiavimą nebūtų suteikiama nauda, ir atsižvelgiant į tai, jog nebuvo įrodymų, kad nebendradarbiaujanti šalis būtų taikiusi žemesnio lygio dempingą. |
| --- | --- |

(49)

Kai bendradarbiavimo lygis buvo žemas, likęs dempingo skirtumas buvo nustatomas, remiantis kito bendradarbiaujančio gamintojo taikomu tipišku didžiausio dempingo modeliu. Buvo manoma, kad toks metodas taip pat būtinas tam, kad už nebendradarbiavimą nebūtų suteikiama nauda, ir atsižvelgiant į tai, jog nebuvo įrodymų, kad nebendradarbiaujanti šalis būtų taikiusi žemesnio lygio dempingą.

7.   KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA

7.1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (50) | Antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo, normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(50)

Antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo, normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus.

| (51) | Trumpumo ir aiškumo sumetimais pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijai, kurių atitikimą įmonės pareiškėjos privalo įrodyti, yra pateikti sutrumpinta forma:






  1) | verslo sprendimai priimami ir išlaidos daromos, reaguojant į rinkos sąlygas be jokio reikšmingesnio valstybės kišimosi; |
| --- | --- | --- |

(51)

Trumpumo ir aiškumo sumetimais pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijai, kurių atitikimą įmonės pareiškėjos privalo įrodyti, yra pateikti sutrumpinta forma:

1)

verslo sprendimai priimami ir išlaidos daromos, reaguojant į rinkos sąlygas be jokio reikšmingesnio valstybės kišimosi;

| 2) | atliekamas nepriklausomas apskaitos įrašų auditas, laikantis tarptautinių apskaitos standartų, kurie yra taikomi visais atvejais; |
| --- | --- |

2)

atliekamas nepriklausomas apskaitos įrašų auditas, laikantis tarptautinių apskaitos standartų, kurie yra taikomi visais atvejais;

| 3) | nėra jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3)

nėra jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4) | bankroto ir turto įstatymai užtikrina teisinį užtikrintumą ir stabilumą; |
| --- | --- |

4)

bankroto ir turto įstatymai užtikrina teisinį užtikrintumą ir stabilumą;

| 5) | valiutos keičiamos rinkos valiutų keitimo kursu. |
| --- | --- |

5)

valiutos keičiamos rinkos valiutų keitimo kursu.

| (52) | Penki KLR eksportuojantys gamintojai prašė, kad jiems pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą būtų suteiktas RER, ir atsakė į RER paraiškos formą, skirtą eksportuojantiems gamintojams. Komisija stengėsi gauti ir tų įmonių patalpose patikrino visą informaciją, pateiktą RER paraiškose, kuri, jos nuomone, buvo būtina. |
| --- | --- |

(52)

Penki KLR eksportuojantys gamintojai prašė, kad jiems pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą būtų suteiktas RER, ir atsakė į RER paraiškos formą, skirtą eksportuojantiems gamintojams. Komisija stengėsi gauti ir tų įmonių patalpose patikrino visą informaciją, pateiktą RER paraiškose, kuri, jos nuomone, buvo būtina.

| (53) | Tyrimas parodė, kad tik viena iš penkių pirmiau minėtų įmonių atitiko būtinus kriterijus, ir todėl jai buvo suteiktas RER. Šis eksportuojantis KLR gamintojas, kuriam buvo suteiktas RER, yra šis:






  — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- | --- | --- |

(53)

Tyrimas parodė, kad tik viena iš penkių pirmiau minėtų įmonių atitiko būtinus kriterijus, ir todėl jai buvo suteiktas RER. Šis eksportuojantis KLR gamintojas, kuriam buvo suteiktas RER, yra šis:

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

| (54) | Likusios keturios paraiškos turėjo būti atmestos. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrintai pateiktas keturių įmonių, kurioms nebuvo suteiktas RER, vertinimas pagal kiekvieną iš penkių kriterijų, nurodytų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte.










  Įmonė | Kriterijai |
| --- | --- | --- |
| 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 įtrauka | 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 įtrauka | 2 straipsnio 7 dalies c punkto 3 įtrauka | 2 straipsnio 7 dalies c punkto 4 įtrauka | 2 straipsnio 7 dalies c punkto 5 įtrauka |
| 1 | Neįvykdytas | Neįvykdytas | Neįvykdytas | Įvykdytas | Įvykdytas |
| 2 | Įvykdytas | Neįvykdytas | Neįvykdytas | Įvykdytas | Įvykdytas |
| 3 | Neįvykdytas | Neįvykdytas | Neįvykdytas | Įvykdytas | Įvykdytas |
| 4 | Neįvykdytas | Neįvykdytas | Neįvykdytas | Įvykdytas | Įvykdytas |
| Šaltinis: Patikrinti bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų atsakymai į klausimyną |

(54)

Likusios keturios paraiškos turėjo būti atmestos. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrintai pateiktas keturių įmonių, kurioms nebuvo suteiktas RER, vertinimas pagal kiekvieną iš penkių kriterijų, nurodytų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte.

Įmonė

Kriterijai

2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 įtrauka

2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 įtrauka

2 straipsnio 7 dalies c punkto 3 įtrauka

2 straipsnio 7 dalies c punkto 4 įtrauka

2 straipsnio 7 dalies c punkto 5 įtrauka

1

Neįvykdytas

Neįvykdytas

Neįvykdytas

Įvykdytas

Įvykdytas

2

Įvykdytas

Neįvykdytas

Neįvykdytas

Įvykdytas

Įvykdytas

3

Neįvykdytas

Neįvykdytas

Neįvykdytas

Įvykdytas

Įvykdytas

4

Neįvykdytas

Neįvykdytas

Neįvykdytas

Įvykdytas

Įvykdytas

Šaltinis: Patikrinti bendradarbiaujančių Kinijos eksportuotojų atsakymai į klausimyną

| (55) | Su tyrimu susijusioms įmonėms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas apie pirmiau pateiktus nustatytus faktus. Visos keturios įmonės, kurioms nebuvo suteiktas RER, nesutiko su vertinimais ir teigė, kad joms turėtų būti suteiktas RER. |
| --- | --- |

(55)

Su tyrimu susijusioms įmonėms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas apie pirmiau pateiktus nustatytus faktus. Visos keturios įmonės, kurioms nebuvo suteiktas RER, nesutiko su vertinimais ir teigė, kad joms turėtų būti suteiktas RER.

| (56) | Dėl pirmojo kriterijaus, t. y. dėl to, kad verslo sprendimai turėtų būti priimami reaguojant į rinkos signalus, nesikišant valstybei, ir kad sąnaudos turėtų atspindėti rinkos vertes, viena įmonė prieštaravo Komisijos išvadai, kad ji yra gavusi valstybės subsidiją, ir todėl sąnaudos nevisiškai atspindėjo rinkos vertes. Šiuo atveju kolektyvinės nuosavybės akcininkui nebuvo kompensuota už jo indėlį į turtą steigiant įmonę, kai, įmonės vertei vėliau padidėjus, jis pardavė savo akcijas. Patikros vietoje metu buvo surinkti įrodymai, patvirtinantys, kad valstybinės nuosavybės akcininkui nebuvo kompensuota dėl tokio vertės padidėjimo. Tokia finansinė nauda reiškė, kad įmonei nereikėjo sumokėti rinkos verte už turtą, kuris yra būtinas aptariamam produktui pagaminti. Dėl to sprendimai dėl sąnaudų ir reikalingų priemonių nebuvo laikomi sprendimais, priimtais reaguojant į rinkos signalus. |
| --- | --- |

(56)

Dėl pirmojo kriterijaus, t. y. dėl to, kad verslo sprendimai turėtų būti priimami reaguojant į rinkos signalus, nesikišant valstybei, ir kad sąnaudos turėtų atspindėti rinkos vertes, viena įmonė prieštaravo Komisijos išvadai, kad ji yra gavusi valstybės subsidiją, ir todėl sąnaudos nevisiškai atspindėjo rinkos vertes. Šiuo atveju kolektyvinės nuosavybės akcininkui nebuvo kompensuota už jo indėlį į turtą steigiant įmonę, kai, įmonės vertei vėliau padidėjus, jis pardavė savo akcijas. Patikros vietoje metu buvo surinkti įrodymai, patvirtinantys, kad valstybinės nuosavybės akcininkui nebuvo kompensuota dėl tokio vertės padidėjimo. Tokia finansinė nauda reiškė, kad įmonei nereikėjo sumokėti rinkos verte už turtą, kuris yra būtinas aptariamam produktui pagaminti. Dėl to sprendimai dėl sąnaudų ir reikalingų priemonių nebuvo laikomi sprendimais, priimtais reaguojant į rinkos signalus.

| (57) | Be to, įmonė bandė nuslėpti galimą valstybės įsikišimą. Nagrinėjant įmonės verslo licencijos, išduotos kinų kalba, vertimą, buvo nustatyta, kad informacija apie jos akcininko verslo sritį, ypač valdymą ir miestui priklausančio turto eksploatavimą, buvo akivaizdžiai praleista. Todėl teko padaryti išvadą, kad eksportuojantis gamintojas nepateikė pakankamos informacijos, įrodančios, kad jis veikė rinkos sąlygomis. Nė vienas argumentas, kurį su tyrimu susijusi įmonė pateikė po atskleidimo, negalėjo pakeisti šios išvados, ir paraiška turėjo būti atmesta. |
| --- | --- |

(57)

Be to, įmonė bandė nuslėpti galimą valstybės įsikišimą. Nagrinėjant įmonės verslo licencijos, išduotos kinų kalba, vertimą, buvo nustatyta, kad informacija apie jos akcininko verslo sritį, ypač valdymą ir miestui priklausančio turto eksploatavimą, buvo akivaizdžiai praleista. Todėl teko padaryti išvadą, kad eksportuojantis gamintojas nepateikė pakankamos informacijos, įrodančios, kad jis veikė rinkos sąlygomis. Nė vienas argumentas, kurį su tyrimu susijusi įmonė pateikė po atskleidimo, negalėjo pakeisti šios išvados, ir paraiška turėjo būti atmesta.

| (58) | Dėl antrojo kriterijaus, t. y. dėl to, kad įmonės turi turėti vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurių auditas atliekamas nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus, komplektą, keturios įmonės pateikė atsakymus, kad jos atitinka šį kriterijų, nes jų apskaitos įrašus tikrina nepriklausomi auditoriai. Tačiau buvo nustatyta, kad trijų įmonių auditorių ataskaitose nebuvo paminėtos kelios svarbios problemos (įskaitant pagrindinių tarptautinių apskaitos taisyklių nesilaikymą), kurios buvo nustatytos atliekant patikrinimą vietoje, ir nepaaiškinti su tyrimu susijusių įmonių apskaitos politikos pokyčiai. Nustatyta, kad viena įmonė savo finansinėse ataskaitose nereagavo į auditorių rekomendacijas. Todėl turėjo būti padaryta išvada, kad visų keturių su tyrimu susijusių įmonių apskaitos įrašai nebuvo auditorių tikrinami pagal tarptautinius apskaitos standartus, kaip reikalauja pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antroji įtrauka, ir jų paraiškos turėjo būti atmestos. |
| --- | --- |

(58)

Dėl antrojo kriterijaus, t. y. dėl to, kad įmonės turi turėti vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurių auditas atliekamas nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus, komplektą, keturios įmonės pateikė atsakymus, kad jos atitinka šį kriterijų, nes jų apskaitos įrašus tikrina nepriklausomi auditoriai. Tačiau buvo nustatyta, kad trijų įmonių auditorių ataskaitose nebuvo paminėtos kelios svarbios problemos (įskaitant pagrindinių tarptautinių apskaitos taisyklių nesilaikymą), kurios buvo nustatytos atliekant patikrinimą vietoje, ir nepaaiškinti su tyrimu susijusių įmonių apskaitos politikos pokyčiai. Nustatyta, kad viena įmonė savo finansinėse ataskaitose nereagavo į auditorių rekomendacijas. Todėl turėjo būti padaryta išvada, kad visų keturių su tyrimu susijusių įmonių apskaitos įrašai nebuvo auditorių tikrinami pagal tarptautinius apskaitos standartus, kaip reikalauja pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto antroji įtrauka, ir jų paraiškos turėjo būti atmestos.

| (59) | Dėl trečiojo kriterijaus trys įmonės teigė, jog priešingai Komisijos nustatytiems faktams jokių reikšmingų iškraipymų nebuvo perkelta iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. Vienu atveju šis teiginys turėjo būti atmestas, nes buvo nustatyta, jog su tyrimu susijusi įmonė iš vyriausybės gavo lengvatinę be palūkanų paskolą ir keletą kitų subsidijų. Tai reiškia, kad yra reikšmingi iškraipymai, perkelti iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos, kurie turi įtakos gamybos sąnaudoms. Antros įmonės atveju nesutapo mokėtinos sumos su faktiškai sumokėtomis sumomis už įmonės žemės naudojimosi teises. Be to, ir tai yra susiję taip pat su antruoju kriterijumi, šios įmonės nematerialaus turto nuvertėjimas buvo apskaitytas ne pagal apskaitos standartus. Trečia įmonė teigė, jog tai, kad ji negali pateikti įrodymų, jog kapitalas buvo įmokėtas taip, kaip yra nustatyta jos įstatuose, nėra susiję su reikšmingu buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos iškraipymu todėl, kad tai susiję su privačiais interesais. Tačiau tyrimas atskleidė, jog nebuvo laikomasi taisyklių dėl įmonės įmokėto kapitalo. Todėl buvo padaryta išvada, kad šiai įmonei turi įtakos reikšmingas iškraipymas, perkeltas iš ne rinkos ekonomikos sistemos, ir jos sąnaudos, ypač sąnaudos susijusios su turto nuvertėjimu, yra reikšmingai iškraipytos. Todėl buvo padaryta išvada, kad su tyrimu susijusios įmonės neįvykdė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto trečioje įtraukoje nustatytų sąlygų, ir dėl to jų paraiškos turėjo būti atmestos. |
| --- | --- |

(59)

Dėl trečiojo kriterijaus trys įmonės teigė, jog priešingai Komisijos nustatytiems faktams jokių reikšmingų iškraipymų nebuvo perkelta iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos. Vienu atveju šis teiginys turėjo būti atmestas, nes buvo nustatyta, jog su tyrimu susijusi įmonė iš vyriausybės gavo lengvatinę be palūkanų paskolą ir keletą kitų subsidijų. Tai reiškia, kad yra reikšmingi iškraipymai, perkelti iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos, kurie turi įtakos gamybos sąnaudoms. Antros įmonės atveju nesutapo mokėtinos sumos su faktiškai sumokėtomis sumomis už įmonės žemės naudojimosi teises. Be to, ir tai yra susiję taip pat su antruoju kriterijumi, šios įmonės nematerialaus turto nuvertėjimas buvo apskaitytas ne pagal apskaitos standartus. Trečia įmonė teigė, jog tai, kad ji negali pateikti įrodymų, jog kapitalas buvo įmokėtas taip, kaip yra nustatyta jos įstatuose, nėra susiję su reikšmingu buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos iškraipymu todėl, kad tai susiję su privačiais interesais. Tačiau tyrimas atskleidė, jog nebuvo laikomasi taisyklių dėl įmonės įmokėto kapitalo. Todėl buvo padaryta išvada, kad šiai įmonei turi įtakos reikšmingas iškraipymas, perkeltas iš ne rinkos ekonomikos sistemos, ir jos sąnaudos, ypač sąnaudos susijusios su turto nuvertėjimu, yra reikšmingai iškraipytos. Todėl buvo padaryta išvada, kad su tyrimu susijusios įmonės neįvykdė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto trečioje įtraukoje nustatytų sąlygų, ir dėl to jų paraiškos turėjo būti atmestos.

| (60) | Viena įmonė teigė, kad Komisija priėmė sprendimą dėl jos RER paraiškos, pasibaigus trijų mėnesių laikotarpiui, minėtam pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 daleis c punkte, ir todėl tas sprendimas negalioja. |
| --- | --- |

(60)

Viena įmonė teigė, kad Komisija priėmė sprendimą dėl jos RER paraiškos, pasibaigus trijų mėnesių laikotarpiui, minėtam pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 daleis c punkte, ir todėl tas sprendimas negalioja.

| (61) | Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad Komisija tiriamiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, įskaitant minėtąją įmonę, kurie turėjo didelių sunkumų užpildant RER paraiškos formas iki pranešime dėl inicijavimo nustatyto termino, kelis kartus tą terminą pratęsė. |
| --- | --- |

(61)

Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad Komisija tiriamiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, įskaitant minėtąją įmonę, kurie turėjo didelių sunkumų užpildant RER paraiškos formas iki pranešime dėl inicijavimo nustatyto termino, kelis kartus tą terminą pratęsė.

| (62) | Taip pat pažymėtina, kad dauguma gautų RER paraiškų buvo su trūkumais ir reikėjo didelių išsiaiškinimų bei papildomos informacijos, ir dėl to tyrimas užsidelsė. Galiausiai, kai kurių problemų, tokių kaip įmonių struktūra ir pardavimų kanalai, sudėtingumas, taip pat rimtos problemos, nustatytos įmonių sąskaitose patikrinimų vietoje metu, pareikalavo ilgesnės analizės, ir per tris mėnesius nuo tyrimo inicijavimo nebuvo galima priimti sprendimo dėl gautų RER paraiškų. |
| --- | --- |

(62)

Taip pat pažymėtina, kad dauguma gautų RER paraiškų buvo su trūkumais ir reikėjo didelių išsiaiškinimų bei papildomos informacijos, ir dėl to tyrimas užsidelsė. Galiausiai, kai kurių problemų, tokių kaip įmonių struktūra ir pardavimų kanalai, sudėtingumas, taip pat rimtos problemos, nustatytos įmonių sąskaitose patikrinimų vietoje metu, pareikalavo ilgesnės analizės, ir per tris mėnesius nuo tyrimo inicijavimo nebuvo galima priimti sprendimo dėl gautų RER paraiškų.

| (63) | Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad dėl tokio termino nesilaikymo neturi kilti jokių akivaizdžių teisinių pasekmių, nes įmonėms buvo suteikta vienoda galimybė pareikšti pastabas. Be to, pažymėtina, jog minėtoji įmonė nenurodė, kad dėl sprendimo priėmimui prireikusio ilgesnio laiko ji būtų patyrusi kokį nors neigiamą poveikį. Faktiškai nė viena kita suinteresuotoji šalis nepareiškė, kad ji dėl to būtų kaip nors nukentėjusi. |
| --- | --- |

(63)

Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad dėl tokio termino nesilaikymo neturi kilti jokių akivaizdžių teisinių pasekmių, nes įmonėms buvo suteikta vienoda galimybė pareikšti pastabas. Be to, pažymėtina, jog minėtoji įmonė nenurodė, kad dėl sprendimo priėmimui prireikusio ilgesnio laiko ji būtų patyrusi kokį nors neigiamą poveikį. Faktiškai nė viena kita suinteresuotoji šalis nepareiškė, kad ji dėl to būtų kaip nors nukentėjusi.

| (64) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad galiojantį sprendimą dėl RER galima priimti ir praėjus trijų mėnesių laikotarpiui, todėl su tyrimu susijusios įmonės paraiška buvo atmesta. |
| --- | --- |

(64)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad galiojantį sprendimą dėl RER galima priimti ir praėjus trijų mėnesių laikotarpiui, todėl su tyrimu susijusios įmonės paraiška buvo atmesta.

| (65) | Buvo pasikonsultuota su Patariamuoju komitetu, ir apie tai tiesiogiai tiriamos šalys buvo atitinkamai informuotos. Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė pateikti pastabas, bet dėl RER nustatymo nebuvo gauta jokių pastabų. |
| --- | --- |

(65)

Buvo pasikonsultuota su Patariamuoju komitetu, ir apie tai tiesiogiai tiriamos šalys buvo atitinkamai informuotos. Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė pateikti pastabas, bet dėl RER nustatymo nebuvo gauta jokių pastabų.

7.2.   Individualus režimas (IR)

| (66) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, jei nustatomas visoje šalyje taikytinas muitas, toks muitas nustatomas šalims, kurioms taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis, išskyrus atvejus, kai įmonės pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį gali įrodyti, kad a) jos gali laisvai repatrijuoti kapitalą ir pelną; b) jų eksporto kainos ir kiekiai bei pardavimo sąlygos yra laisvai nustatomos; c) dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims; d) valiutų keitimas vykdomas rinkos valiutų keitimo kursu, ir e) jei eksportuotojams nustatomi skirtingi muito tarifai, bet kuris valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų apeiti priemones. |
| --- | --- |

(66)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą, jei nustatomas visoje šalyje taikytinas muitas, toks muitas nustatomas šalims, kurioms taikoma pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalis, išskyrus atvejus, kai įmonės pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį gali įrodyti, kad a) jos gali laisvai repatrijuoti kapitalą ir pelną; b) jų eksporto kainos ir kiekiai bei pardavimo sąlygos yra laisvai nustatomos; c) dauguma akcijų priklauso privatiems asmenims; d) valiutų keitimas vykdomas rinkos valiutų keitimo kursu, ir e) jei eksportuotojams nustatomi skirtingi muito tarifai, bet kuris valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų apeiti priemones.

| (67) | Penki eksportuojantys gamintojai, prašydami jiems suteikti RER, taip pat prašė suteikti individualų režimą tuo atveju, jei jiems nebūtų suteiktas RER. Kaip pirmiau nurodyta, įmonės privalo įrodyti, kad jos laikosi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje, nurodytų kriterijų. Kaip aprašyta 57 konstatuojamojoje dalyje, viena įmonė pateikė klaidinančią informaciją apie vieno jos akcininko verslo sritį, norėdama nuslėpti valstybės kišimąsi. Todėl ši įmonė negalėjo įrodyti, kad ji visiškai laisvai galėjo nustatyti eksporto kainas ir kiekius bei pardavimo sąlygas, Be to, ji negalėjo įrodyti, kad valstybės kišimasis nebuvo toks, kad leistų apeiti priemones, jei šiam eksportuotojui būtų suteiktas individualus muito tarifas. Kadangi ši įmonė neatitiko visų pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytų kriterijų, buvo nuspręsta šiai įmonei nesuteikti IR. |
| --- | --- |

(67)

Penki eksportuojantys gamintojai, prašydami jiems suteikti RER, taip pat prašė suteikti individualų režimą tuo atveju, jei jiems nebūtų suteiktas RER. Kaip pirmiau nurodyta, įmonės privalo įrodyti, kad jos laikosi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje, nurodytų kriterijų. Kaip aprašyta 57 konstatuojamojoje dalyje, viena įmonė pateikė klaidinančią informaciją apie vieno jos akcininko verslo sritį, norėdama nuslėpti valstybės kišimąsi. Todėl ši įmonė negalėjo įrodyti, kad ji visiškai laisvai galėjo nustatyti eksporto kainas ir kiekius bei pardavimo sąlygas, Be to, ji negalėjo įrodyti, kad valstybės kišimasis nebuvo toks, kad leistų apeiti priemones, jei šiam eksportuotojui būtų suteiktas individualus muito tarifas. Kadangi ši įmonė neatitiko visų pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytų kriterijų, buvo nuspręsta šiai įmonei nesuteikti IR.

| (68) | Viena iš trijų įmonių, kurioms nebuvo suteiktas RER, iš dalies priklausė užsieniečiams ir galėjo laisvai išvežti pelną į jų šalį. Kitos dvi įmonės priklauso Kinijos asmenims, esantiems Kinijos Liaudies Respublikoje, ir todėl joms šis kriterijus netaikomas. Remiantis patikrinta informacija, kurią pateikė šios trys įmonės, buvo nustatyta, kad valstybė nedarė jokios įtakos ir nekliudė įmonėms laisvai nustatyti savo eksporto kainas ir kiekius bei pardavimo sąlygas. Taip pat nebuvo manoma, kad valstybės kišimosi į šias įmones laipsnis buvo toks, kad leistų išvengti taikyti priemones, nes dauguma šių įmonių akcijų priklauso tikrai privatiems asmenims. Kadangi įmonės konkuruoja tarpusavyje ir vidaus rinkoje, ir eksporto rinkoje, kiekviena įmonė greičiau pasinaudos savo pelnu nei leis kokį nors priemonių taikymo išvengimą. Kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, visos įmonės atitiko penktąjį kriterijų, nurodytą pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, pagal kurį visi valiutų keitimai turi būti vykdomi rinkos keitimo kursu. Todėl buvo padaryta išvada, kad trys įmonės, kurioms nebuvo suteiktas RERE, atitinka IR keliamus reikalavimus, nustatytus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(68)

Viena iš trijų įmonių, kurioms nebuvo suteiktas RER, iš dalies priklausė užsieniečiams ir galėjo laisvai išvežti pelną į jų šalį. Kitos dvi įmonės priklauso Kinijos asmenims, esantiems Kinijos Liaudies Respublikoje, ir todėl joms šis kriterijus netaikomas. Remiantis patikrinta informacija, kurią pateikė šios trys įmonės, buvo nustatyta, kad valstybė nedarė jokios įtakos ir nekliudė įmonėms laisvai nustatyti savo eksporto kainas ir kiekius bei pardavimo sąlygas. Taip pat nebuvo manoma, kad valstybės kišimosi į šias įmones laipsnis buvo toks, kad leistų išvengti taikyti priemones, nes dauguma šių įmonių akcijų priklauso tikrai privatiems asmenims. Kadangi įmonės konkuruoja tarpusavyje ir vidaus rinkoje, ir eksporto rinkoje, kiekviena įmonė greičiau pasinaudos savo pelnu nei leis kokį nors priemonių taikymo išvengimą. Kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, visos įmonės atitiko penktąjį kriterijų, nurodytą pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, pagal kurį visi valiutų keitimai turi būti vykdomi rinkos keitimo kursu. Todėl buvo padaryta išvada, kad trys įmonės, kurioms nebuvo suteiktas RERE, atitinka IR keliamus reikalavimus, nustatytus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje.

| (69) | Todėl buvo padaryta išvada, kad IR turėtų būti suteiktas šiems trims eksportuojantiems gamintojams Kinijos Liaudies Respublikoje:






  — | AnShun Pettechs Grupė, į kurią įeina šie susiję eksportuotojai:






  — | Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(69)

Todėl buvo padaryta išvada, kad IR turėtų būti suteiktas šiems trims eksportuojantiems gamintojams Kinijos Liaudies Respublikoje:

—

AnShun Pettechs Grupė, į kurią įeina šie susiję eksportuotojai:

—

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

| — | Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

7.3.   Normalioji vertė

7.3.1.   Normaliosios vertės nustatymas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas RER

| (70) | Kinijos eksportuojančio gamintojo, kuriam suteiktas RER, buvo paprašyta pateikti išsamų atsakymą į klausimyną, įskaitant informaciją apie pardavimus vidaus rinkoje ir informaciją apie aptariamo produkto gamybos sąnaudas. Šis atsakymas buvo patikrintas tos įmonės patalpose. |
| --- | --- |

(70)

Kinijos eksportuojančio gamintojo, kuriam suteiktas RER, buvo paprašyta pateikti išsamų atsakymą į klausimyną, įskaitant informaciją apie pardavimus vidaus rinkoje ir informaciją apie aptariamo produkto gamybos sąnaudas. Šis atsakymas buvo patikrintas tos įmonės patalpose.

| (71) | Nustatydama normaliąją vertę, Komisija taikė tuos pačius metodus, kurie yra paaiškinti 29–38 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(71)

Nustatydama normaliąją vertę, Komisija taikė tuos pačius metodus, kurie yra paaiškinti 29–38 konstatuojamosiose dalyse.

7.3.2.   Normaliosios vertės nustatymas visiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems nėra suteiktas RER

i)   Analogiška šalis

| (72) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas rinkos ekonomikos režimas, turi būti nustatoma, remiantis kainomis arba apskaičiuota verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – analogiška šalis). |
| --- | --- |

(72)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas rinkos ekonomikos režimas, turi būti nustatoma, remiantis kainomis arba apskaičiuota verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje (toliau – analogiška šalis).

| (73) | Pranešime dėl inicijavimo Kinijos Liaudies Respublikos normaliosios vertės nustatymui tinkama rinkos ekonomikos trečiąja šalimi buvo numatyta JAV, ir suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti dėl to pastabas. Trys eksportuojantys gamintojai per nustatytą laiką pareiškė protestą tokiam pasirinkimui, o vienas gamintojas analogiška šalimi pasiūlė pasirinkti kurią nors į atliekamą procedūrą įtrauktą eksportuojančią šalį, kuriai yra nustatyta žemiausia normalioji vertė. Buvo teigiama, kad JAV ekonominis išsivystymas yra skirtingas nuo KLR išsivystymo ir kad sąnaudos, įskaitant žaliavų kainas, Jungtinėse Amerikos Valstijose yra santykinai didesnės. |
| --- | --- |

(73)

Pranešime dėl inicijavimo Kinijos Liaudies Respublikos normaliosios vertės nustatymui tinkama rinkos ekonomikos trečiąja šalimi buvo numatyta JAV, ir suinteresuotosios šalys buvo paragintos pateikti dėl to pastabas. Trys eksportuojantys gamintojai per nustatytą laiką pareiškė protestą tokiam pasirinkimui, o vienas gamintojas analogiška šalimi pasiūlė pasirinkti kurią nors į atliekamą procedūrą įtrauktą eksportuojančią šalį, kuriai yra nustatyta žemiausia normalioji vertė. Buvo teigiama, kad JAV ekonominis išsivystymas yra skirtingas nuo KLR išsivystymo ir kad sąnaudos, įskaitant žaliavų kainas, Jungtinėse Amerikos Valstijose yra santykinai didesnės.

| (74) | Siekdama nustatyti, ar tikslinga analogiška šalimi pasirinkti JAV, Komisija pirmiausia iš žinomų PŠP gamintojų kitose rinkos ekonomikos šalyse, būtent: JAV, Indijoje, Indonezijoje ir Tailande, paprašė informacijos apie pardavimus ir rinkos sąlygas. Atsakymai į informacijos prašymą atėjo iš vieno gamintojo JAV, vieno gamintojo Indijoje ir dviejų gamintojų Indonezijoje. Taip pat buvo ištirta, ar galima laikyti tinkama analogiška šalimi Taivaną ir Korėjos Respubliką, kurių atžvilgiu dėl to paties produkto lygiagrečiai buvo atliekama 5 konstatuojamojoje dalyje minėta tarpinė peržiūra. |
| --- | --- |

(74)

Siekdama nustatyti, ar tikslinga analogiška šalimi pasirinkti JAV, Komisija pirmiausia iš žinomų PŠP gamintojų kitose rinkos ekonomikos šalyse, būtent: JAV, Indijoje, Indonezijoje ir Tailande, paprašė informacijos apie pardavimus ir rinkos sąlygas. Atsakymai į informacijos prašymą atėjo iš vieno gamintojo JAV, vieno gamintojo Indijoje ir dviejų gamintojų Indonezijoje. Taip pat buvo ištirta, ar galima laikyti tinkama analogiška šalimi Taivaną ir Korėjos Respubliką, kurių atžvilgiu dėl to paties produkto lygiagrečiai buvo atliekama 5 konstatuojamojoje dalyje minėta tarpinė peržiūra.

| (75) | Taivano atveju informacija, gauta iš lygiagrečiai vykdomos tarpinės tyrimo peržiūros, rodė, kad vidaus rinkoje Taivanas pardavinėja tik pirmosios gamybos PŠP, tuo tarpu Kinijos eksportuotojai, kuriems nebuvo suteiktas RER, pardavinėja tik perdirbtus PŠP, ir todėl, atliekant normaliosios vertės ir eksporto kainos lyginimą, reikėtų atlikti svarbius koregavimus. Korėjos atveju nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai vykdė eksportą į Bendriją dempingo kainomis (žr. 112–137 konstatuojamąsias dalis), o tai rodė, kad šios šalies vidaus rinka tikriausiai yra iškraipyta. Be to, Korėjos rinkoje buvo parduodami daugiausia pirmosios gamybos PŠP, ir tik viena įmonė (iš trijų) gamino perdirbtus PŠP. Jungtinėse Amerikos Valstijose, priešingai, buvo parduodami dideli kiekiai ir pirmosios gamybos PŠP, ir perdirbti PŠP. Todėl buvo padaryta išvada, kad nėra akivaizdžios priežasties, kodėl Korėja ar Taivanas būtų tinkamesnė analogiška šalis nei JAV. Kitoms galimoms analogiškoms šalims yra taikomi antidempingo muitai ir (arba) kompensaciniai muitai, kurie šių šalių aptariamo produkto vidaus rinkose gali rodyti iškraipymus. |
| --- | --- |

(75)

Taivano atveju informacija, gauta iš lygiagrečiai vykdomos tarpinės tyrimo peržiūros, rodė, kad vidaus rinkoje Taivanas pardavinėja tik pirmosios gamybos PŠP, tuo tarpu Kinijos eksportuotojai, kuriems nebuvo suteiktas RER, pardavinėja tik perdirbtus PŠP, ir todėl, atliekant normaliosios vertės ir eksporto kainos lyginimą, reikėtų atlikti svarbius koregavimus. Korėjos atveju nustatyta, kad eksportuojantys gamintojai vykdė eksportą į Bendriją dempingo kainomis (žr. 112–137 konstatuojamąsias dalis), o tai rodė, kad šios šalies vidaus rinka tikriausiai yra iškraipyta. Be to, Korėjos rinkoje buvo parduodami daugiausia pirmosios gamybos PŠP, ir tik viena įmonė (iš trijų) gamino perdirbtus PŠP. Jungtinėse Amerikos Valstijose, priešingai, buvo parduodami dideli kiekiai ir pirmosios gamybos PŠP, ir perdirbti PŠP. Todėl buvo padaryta išvada, kad nėra akivaizdžios priežasties, kodėl Korėja ar Taivanas būtų tinkamesnė analogiška šalis nei JAV. Kitoms galimoms analogiškoms šalims yra taikomi antidempingo muitai ir (arba) kompensaciniai muitai, kurie šių šalių aptariamo produkto vidaus rinkose gali rodyti iškraipymus.

| (76) | Komisijos turimos informacijos analizė rodė, kad JAV turi didelę ir labai konkurencingą aptariamo produkto rinką, kurioje dalyvauja daugiau kaip dešimt gamintojų ir į kurią daug importuojama iš trečiųjų šalių. Nors aptariamo produkto importui iš Korėjos Respublikos ir Taivano yra taikomi antidempingo muitai, į šią rinką daug importuojama PŠP ir iš kitų šalių. |
| --- | --- |

(76)

Komisijos turimos informacijos analizė rodė, kad JAV turi didelę ir labai konkurencingą aptariamo produkto rinką, kurioje dalyvauja daugiau kaip dešimt gamintojų ir į kurią daug importuojama iš trečiųjų šalių. Nors aptariamo produkto importui iš Korėjos Respublikos ir Taivano yra taikomi antidempingo muitai, į šią rinką daug importuojama PŠP ir iš kitų šalių.

| (77) | Kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, produktas, gaminamas ir parduodamas JAV vidaus rinkoje, yra produktas, panašus į produktą, eksportuojamą iš Kinijos į Bendriją. Šiuo atžvilgiu, atliekant lyginimą, buvo atsižvelgta tik į tuos JAV pagamintus produkto tipus, kurių gamybos procesas yra tas pats, t. y. į PŠP iš perdirbtų atliekų. |
| --- | --- |

(77)

Kaip minėta 27 konstatuojamojoje dalyje, produktas, gaminamas ir parduodamas JAV vidaus rinkoje, yra produktas, panašus į produktą, eksportuojamą iš Kinijos į Bendriją. Šiuo atžvilgiu, atliekant lyginimą, buvo atsižvelgta tik į tuos JAV pagamintus produkto tipus, kurių gamybos procesas yra tas pats, t. y. į PŠP iš perdirbtų atliekų.

| (78) | Kinijoje naudojama pagrindinė žaliava, t. y. perdirbtos atliekos, buvo daugiausia įsigyjamos vidaus rinkoje, nors tam tikra dalis buvo importuojama iš JAV ir Europos. Gamintojas analogiškoje šalyje žaliavą pirko tik iš savo šalies tiekėjų. Todėl buvo padaryta išvada, kad gauti žaliavą JAV yra lengviau nei KLR arba bent vienodai lengva. |
| --- | --- |

(78)

Kinijoje naudojama pagrindinė žaliava, t. y. perdirbtos atliekos, buvo daugiausia įsigyjamos vidaus rinkoje, nors tam tikra dalis buvo importuojama iš JAV ir Europos. Gamintojas analogiškoje šalyje žaliavą pirko tik iš savo šalies tiekėjų. Todėl buvo padaryta išvada, kad gauti žaliavą JAV yra lengviau nei KLR arba bent vienodai lengva.

| (79) | Pasirinkti analogišką šalį, remiantis žemiausia nustatyta normaliąja verte, buvo laikoma nepagrįsta, nes toks pasirinkimas yra paremtas ne aiškiais kriterijais, o galutiniu rezultatu. Lygiai taip pat tai, kad rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje sąnaudos yra neva didesnės, negali būti priežastis nelaikyti tokios šalies tinkama analogiška šalimi. Vienas iš galimų valstybės kišimosi tikslų gali būti noras išlaikyti nedideles sąnaudas ir taip paremti tam tikras pramonės šakas, kad jos išliktų konkurencingo. Tokiais atvejais mažesnės sąnaudos būtų valstybės kišimosi pasekmė, o ne rinkos jėgų veikimo rezultatas. Kaip tik to siekiama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, kuriame reikalaujama pasirinkti analogišką šalį tam, kad normalioji vertė būtų paremta kainomis ir sąnaudomis, kurios nėra iškraipytos ne rinkos ekonomikos sąlygų. |
| --- | --- |

(79)

Pasirinkti analogišką šalį, remiantis žemiausia nustatyta normaliąja verte, buvo laikoma nepagrįsta, nes toks pasirinkimas yra paremtas ne aiškiais kriterijais, o galutiniu rezultatu. Lygiai taip pat tai, kad rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje sąnaudos yra neva didesnės, negali būti priežastis nelaikyti tokios šalies tinkama analogiška šalimi. Vienas iš galimų valstybės kišimosi tikslų gali būti noras išlaikyti nedideles sąnaudas ir taip paremti tam tikras pramonės šakas, kad jos išliktų konkurencingo. Tokiais atvejais mažesnės sąnaudos būtų valstybės kišimosi pasekmė, o ne rinkos jėgų veikimo rezultatas. Kaip tik to siekiama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, kuriame reikalaujama pasirinkti analogišką šalį tam, kad normalioji vertė būtų paremta kainomis ir sąnaudomis, kurios nėra iškraipytos ne rinkos ekonomikos sąlygų.

| (80) | Dėl JAV ir KLR nevienodo ekonominio išsivystymo lygio pasakytina, kad, renkantis analogišką šalį, tai nėra svarbus veiksnys. Pasirinkus šiuolaikišką ir ekonomišką rinką, kurioje yra intensyvi konkurencija, normalioji vertė būtų žemesnė nei tuo atveju, jei analogiška šalis turėtų ekonominį išsivystymą, panašų į ne rinkos ekonomikos šalies ekonominį išsivystymą. |
| --- | --- |

(80)

Dėl JAV ir KLR nevienodo ekonominio išsivystymo lygio pasakytina, kad, renkantis analogišką šalį, tai nėra svarbus veiksnys. Pasirinkus šiuolaikišką ir ekonomišką rinką, kurioje yra intensyvi konkurencija, normalioji vertė būtų žemesnė nei tuo atveju, jei analogiška šalis turėtų ekonominį išsivystymą, panašų į ne rinkos ekonomikos šalies ekonominį išsivystymą.

| (81) | Atsižvelgus į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad tinkamiausia analogiška šalis yra JAV ir kad tokiomis aplinkybėmis, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, JAV pasirinkimas atrodo pagrįstas ir pateisinamas. |
| --- | --- |

(81)

Atsižvelgus į tai, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad tinkamiausia analogiška šalis yra JAV ir kad tokiomis aplinkybėmis, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, JAV pasirinkimas atrodo pagrįstas ir pateisinamas.

| (82) | Vėliau Komisija gamintojui JAV nusiuntė išsamesnį klausimyną, prašydama informacijos apie panašaus produkto pardavimo kainas vidaus rinkoje ir gamybos sąnaudas. Gamintojo atsakymas buvo patikrintas vietoje. |
| --- | --- |

(82)

Vėliau Komisija gamintojui JAV nusiuntė išsamesnį klausimyną, prašydama informacijos apie panašaus produkto pardavimo kainas vidaus rinkoje ir gamybos sąnaudas. Gamintojo atsakymas buvo patikrintas vietoje.

| (83) | Nepasibaigus pastabų dėl atskleidimo pateikimo terminui, du Kinijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad JAV nėra tinkama analogiška šalis, nes nuo 2001 m. joje yra atliekamas tyrimas dėl antikonkurencinio elgesio ir dėl kainų nustatymo Amerikos PŠP rinkoje, įtraukiant bendradarbiaujančias bei kitas aštuonias JAV įmones. Šio tyrimo metu du atsakomybės bendrininkai buvo pripažinti kaltais ir vienam iš jų buvo skirta bauda. Buvo teigiama, kad analogiška šalimi reikėtų pasirinkti Pietų Korėją ir Taivaną. |
| --- | --- |

(83)

Nepasibaigus pastabų dėl atskleidimo pateikimo terminui, du Kinijos eksportuojantys gamintojai teigė, kad JAV nėra tinkama analogiška šalis, nes nuo 2001 m. joje yra atliekamas tyrimas dėl antikonkurencinio elgesio ir dėl kainų nustatymo Amerikos PŠP rinkoje, įtraukiant bendradarbiaujančias bei kitas aštuonias JAV įmones. Šio tyrimo metu du atsakomybės bendrininkai buvo pripažinti kaltais ir vienam iš jų buvo skirta bauda. Buvo teigiama, kad analogiška šalimi reikėtų pasirinkti Pietų Korėją ir Taivaną.

| (84) | Reikėtų pažymėti, kad pirmiau minėtas tyrimas yra susijęs su veiksmais, kurie buvo vykdomi likus daugiau kaip metams iki tiriamojo laikotarpio, ir kad nėra turima jokios informacijos, kuri patvirtintų, kad tokiais kaltais pripažintų rinkos dalyvių veiksmais TL būtų daroma įtaka kainoms, kurios buvo naudojamos kaip pagrindas normaliajai vertei apskaičiuoti. Priešingai, lyginant gamintojo panašių produktų pardavimų vidaus rinkoje pelno dydį analogiškoje šalyje su tokiu pelno dydžiu Korėjoje ar Taivane, šis pelno dydis buvo toks pats arba mažesnis. Be to, atlikus tyrimą bendradarbiaujantis JAV gamintojas (Wellman Inc) nebuvo apkaltintas, 2004 m. rugsėjo mėn. JAV valdžios institucijoms jį informuojant, kad įmonei ar jo darbuotojams nebus pareikštas joks oficialus kaltinimas. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, yra daroma išvada, kad praeityje JAV rinkoje galėjusiu egzistuoti bet kokiu antikonkurenciniu elgesiu nebuvo iškreipta bendradarbiaujančio JAV gamintojo pateikta informacija, naudojama kaip pagrindas normaliajai vertei apibrėžti. Šiomis aplinkybėmis JAV yra patvirtinama kaip tinkama pasirinkti analogiška šalimi. Vis dėlto, pažymėtina, kad bet kokiu atveju, jeigu tyrimo metu nustatoma, kad tokie antikonkurenciniai veiksmai buvo vykdomi tyrimo metu, ar jais buvo iškraipomos šio tyrimo išvados, šias išvadas gali prireikti peržiūrėti. |
| --- | --- |

(84)

Reikėtų pažymėti, kad pirmiau minėtas tyrimas yra susijęs su veiksmais, kurie buvo vykdomi likus daugiau kaip metams iki tiriamojo laikotarpio, ir kad nėra turima jokios informacijos, kuri patvirtintų, kad tokiais kaltais pripažintų rinkos dalyvių veiksmais TL būtų daroma įtaka kainoms, kurios buvo naudojamos kaip pagrindas normaliajai vertei apskaičiuoti. Priešingai, lyginant gamintojo panašių produktų pardavimų vidaus rinkoje pelno dydį analogiškoje šalyje su tokiu pelno dydžiu Korėjoje ar Taivane, šis pelno dydis buvo toks pats arba mažesnis. Be to, atlikus tyrimą bendradarbiaujantis JAV gamintojas (Wellman Inc) nebuvo apkaltintas, 2004 m. rugsėjo mėn. JAV valdžios institucijoms jį informuojant, kad įmonei ar jo darbuotojams nebus pareikštas joks oficialus kaltinimas. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, yra daroma išvada, kad praeityje JAV rinkoje galėjusiu egzistuoti bet kokiu antikonkurenciniu elgesiu nebuvo iškreipta bendradarbiaujančio JAV gamintojo pateikta informacija, naudojama kaip pagrindas normaliajai vertei apibrėžti. Šiomis aplinkybėmis JAV yra patvirtinama kaip tinkama pasirinkti analogiška šalimi. Vis dėlto, pažymėtina, kad bet kokiu atveju, jeigu tyrimo metu nustatoma, kad tokie antikonkurenciniai veiksmai buvo vykdomi tyrimo metu, ar jais buvo iškraipomos šio tyrimo išvados, šias išvadas gali prireikti peržiūrėti.

ii)   Normaliosios vertės nustatymas analogiškoje šalyje

| (85) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, normalioji vertė eksportuojančiam gamintojui, kuriam nebuvo suteiktas RER, buvo nustatyta, remiantis patikrinta iš gamintojo analogiškoje šalyje gauta informacija, t. y. remiantis visomis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašius produktų tipus, nes buvo nustatyta, kad tokios kainos už tipinius kiekius buvo mokamos įprastomis prekybos sąlygomis. |
| --- | --- |

(85)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, normalioji vertė eksportuojančiam gamintojui, kuriam nebuvo suteiktas RER, buvo nustatyta, remiantis patikrinta iš gamintojo analogiškoje šalyje gauta informacija, t. y. remiantis visomis JAV vidaus rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašius produktų tipus, nes buvo nustatyta, kad tokios kainos už tipinius kiekius buvo mokamos įprastomis prekybos sąlygomis.

| (86) | Nustatydama normaliąją vertę, Komisija taikė tą pačią metodiką, kuri yra paaiškinta 29–38 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(86)

Nustatydama normaliąją vertę, Komisija taikė tą pačią metodiką, kuri yra paaiškinta 29–38 konstatuojamosiose dalyse.

7.4.   Eksporto kaina

| (87) | Visas eksportuojančių gamintojų, kuriems suteiktas RER arba IR, eksportas buvo parduotas tiesiogiai nepriklausomiems klientams Bendrijoje, ir todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, eksporto kaina buvo nustatyta faktiškai sumokėtų ar mokėtinų kainų pagrindu. |
| --- | --- |

(87)

Visas eksportuojančių gamintojų, kuriems suteiktas RER arba IR, eksportas buvo parduotas tiesiogiai nepriklausomiems klientams Bendrijoje, ir todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, eksporto kaina buvo nustatyta faktiškai sumokėtų ar mokėtinų kainų pagrindu.

7.5.   Lyginimas

| (88) | Taikytinais ir pateisinamais atvejais buvo atlikti pareikalauti koregavimai, atsižvelgiant į sugrąžintus muitus, transporto, draudimo, tvarkymo, pakavimo ir kredito sąnaudas, banko mokesčius ir komisinius. |
| --- | --- |

(88)

Taikytinais ir pateisinamais atvejais buvo atlikti pareikalauti koregavimai, atsižvelgiant į sugrąžintus muitus, transporto, draudimo, tvarkymo, pakavimo ir kredito sąnaudas, banko mokesčius ir komisinius.

| (89) | Tam tikri Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo suteiktas IR, eksportuoti produkto tipai, palyginti su panašiais analogiškoje šalyje parduodamais tipais, turėjo skirtingas fizines savybes, tokias kaip blizgesį, spalvą, skersmenį ar apdorojimą silikonu. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktu, į tai buvo atsižvelgta ir atitinkamai patikslinta. Nesant patikimesnės informacijos, patikslinimas buvo nustatytas, remiantis analogiškoje šalyje nustatytu kainos skirtumu, susijusiu su tomis konkrečiomis savybėmis. |
| --- | --- |

(89)

Tam tikri Kinijos eksportuojančių gamintojų, kuriems buvo suteiktas IR, eksportuoti produkto tipai, palyginti su panašiais analogiškoje šalyje parduodamais tipais, turėjo skirtingas fizines savybes, tokias kaip blizgesį, spalvą, skersmenį ar apdorojimą silikonu. Todėl, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktu, į tai buvo atsižvelgta ir atitinkamai patikslinta. Nesant patikimesnės informacijos, patikslinimas buvo nustatytas, remiantis analogiškoje šalyje nustatytu kainos skirtumu, susijusiu su tomis konkrečiomis savybėmis.

| (90) | Tyrimas atskleidė, kad analogiškoje šalyje buvo parduodama tik galutiniams naudotojams, tuo tarpu Kinijos eksportuojantys gamintojai vykdė pardavimus ir per kitus pardavimo kanalus. Nesant tokių pačių pardavimo kanalų analogiškoje šalyje, buvo leista specialiai pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunktį, iš galutinių naudotojų normaliosios vertės atimant sumą, lygią 10 % bendrojo pelno dydžiui. |
| --- | --- |

(90)

Tyrimas atskleidė, kad analogiškoje šalyje buvo parduodama tik galutiniams naudotojams, tuo tarpu Kinijos eksportuojantys gamintojai vykdė pardavimus ir per kitus pardavimo kanalus. Nesant tokių pačių pardavimo kanalų analogiškoje šalyje, buvo leista specialiai pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunktį, iš galutinių naudotojų normaliosios vertės atimant sumą, lygią 10 % bendrojo pelno dydžiui.

| (91) | Nurodytu pagrindu normalioji vertė buvo nustatyta nuo apytikriai 70 % iki apytikriai 90 % aptariamo produkto kiekio, kurį į Bendriją eksportavo įmonės, kurioms buvo suteiktas IR. Manoma, kad tai tipinis kiekis taikyto dempingo laipsniui nustatyti. |
| --- | --- |

(91)

Nurodytu pagrindu normalioji vertė buvo nustatyta nuo apytikriai 70 % iki apytikriai 90 % aptariamo produkto kiekio, kurį į Bendriją eksportavo įmonės, kurioms buvo suteiktas IR. Manoma, kad tai tipinis kiekis taikyto dempingo laipsniui nustatyti.

| (92) | Taip pat buvo koreguoti Kinijos eksportuojančio gamintojo duomenys dėl skirtumų, susidarančių dėl PVM grąžinimo. |
| --- | --- |

(92)

Taip pat buvo koreguoti Kinijos eksportuojančio gamintojo duomenys dėl skirtumų, susidarančių dėl PVM grąžinimo.

7.6.   Dempingo skirtumas

| (93) | Įmonei, kuriai buvo suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo nustatytas, palyginus įmonės svertinę vidutinę normaliąją vertę su jos kiekvieno produkto tipo svertinėmis vidutinėmis eksporto kainomis, nustatytomis, kaip nurodyta pirmiau. |
| --- | --- |

(93)

Įmonei, kuriai buvo suteiktas RER, dempingo skirtumas buvo nustatytas, palyginus įmonės svertinę vidutinę normaliąją vertę su jos kiekvieno produkto tipo svertinėmis vidutinėmis eksporto kainomis, nustatytomis, kaip nurodyta pirmiau.

| (94) | Trijų įmonių, kurioms buvo suteiktas IR, į Bendriją eksportuotų tipų svertinė vidutinė normalioji vertė, nustatyta analogiškai šaliai, buvo palyginta su atitinkamo tipo, eksportuoto į Bendriją, svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. |
| --- | --- |

(94)

Trijų įmonių, kurioms buvo suteiktas IR, į Bendriją eksportuotų tipų svertinė vidutinė normalioji vertė, nustatyta analogiškai šaliai, buvo palyginta su atitinkamo tipo, eksportuoto į Bendriją, svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje.

| (95) | Bendradarbiaujančiai įmonei, kuriai nesuteiktas nei RER, nei IR, bei visiems nebendradarbiaujantiems eksportuotojams buvo nustatyta, kad jų visoje šalyje taikytinas dempingo skirtumas – tai ne rinkos ekonomikos gamintojui, kuriam nesuteiktas IR, nustatyto dempingo skirtumo ir vieno nebendradarbiaujančio ne rinkos ekonomikos eksportuojančio gamintojo didžiausių dempingo kainų tipinio modelio svertinis vidurkis, kaip 49 paaiškinta konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(95)

Bendradarbiaujančiai įmonei, kuriai nesuteiktas nei RER, nei IR, bei visiems nebendradarbiaujantiems eksportuotojams buvo nustatyta, kad jų visoje šalyje taikytinas dempingo skirtumas – tai ne rinkos ekonomikos gamintojui, kuriam nesuteiktas IR, nustatyto dempingo skirtumo ir vieno nebendradarbiaujančio ne rinkos ekonomikos eksportuojančio gamintojo didžiausių dempingo kainų tipinio modelio svertinis vidurkis, kaip 49 paaiškinta konstatuojamojoje dalyje.

| (96) | Dempingo skirtumai, išreikšti CIF grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra tokie:






  Įmonė | Dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. | 26,3 % |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. | 4,9 % |
| Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. | 49,0 % |
| Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. | 63,2 % |
| Visos kitos įmonės | 85,8 % |

(96)

Dempingo skirtumai, išreikšti CIF grynosios franko prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra tokie:

Įmonė

Dempingo skirtumas

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

26,3 %

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

4,9 %

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

49,0 %

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

63,2 %

Visos kitos įmonės

85,8 %

8.   SAUDO ARABIJA

| (97) | Atsakymai į klausimyną atėjo iš dviejų eksportuojančių gamintojų ir penkių importuotojų, susijusių su vienu iš eksportuotojų. |
| --- | --- |

(97)

Atsakymai į klausimyną atėjo iš dviejų eksportuojančių gamintojų ir penkių importuotojų, susijusių su vienu iš eksportuotojų.

8.1.   Saudi Basic Industries Corporation („Sabic“)

8.1.1.   Normalioji vertė

| (98) | Šio eksportuojančio gamintojo pardavimai vidaus rinkoje buvo reprezentatyvūs. Tačiau dėl jų kainų nebuvo galima laikyti, kad tokie pardavimai vyksta įprastomis prekybos sąlygomis. Dėl to, nesant patikimų duomenų iš kitų eksportuojančios šalies gamintojų, normaliąją vertę teko apskaičiuoti, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

(98)

Šio eksportuojančio gamintojo pardavimai vidaus rinkoje buvo reprezentatyvūs. Tačiau dėl jų kainų nebuvo galima laikyti, kad tokie pardavimai vyksta įprastomis prekybos sąlygomis. Dėl to, nesant patikimų duomenų iš kitų eksportuojančios šalies gamintojų, normaliąją vertę teko apskaičiuoti, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje.

| (99) | Apskaičiuojant normaliąją vertę, tiriamo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo tiriamuoju laikotarpiu panašaus produkto vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis patirtos faktinės PB ir A išlaidos buvo pridėtos prie jo paties kiekvieno eksportuoto tipo vidutinių gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(99)

Apskaičiuojant normaliąją vertę, tiriamo bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo tiriamuoju laikotarpiu panašaus produkto vidaus rinkoje įprastomis prekybos sąlygomis patirtos faktinės PB ir A išlaidos buvo pridėtos prie jo paties kiekvieno eksportuoto tipo vidutinių gamybos sąnaudų tiriamuoju laikotarpiu.

| (100) | Kadangi iš kitų Saudo Arabijos eksportuojančių gamintojų patikimų duomenų nebuvo (žr. 104-106 konstatuojamąsias dalis) ir kadangi tiriamas eksportuojantis gamintojas nepateikė jokios informacijos apie tos pačios bendros produktų kategorijos gamybą ir pardavimą, pelno dydį teko nustatyti, taikant bet kurį kitą patikimą metodą, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte. Šiuo atveju buvo manoma, kad 5 % pelno dydis yra pagrįstas. Nebuvo jokios informacijos, kuri, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte, būtų rodžiusi, kad toks pelno dydis yra didesnis už įprastai kitų eksportuotojų ar gamintojų gaunamą pelną iš tos pačios bendros kategorijos produktų pardavimo Saudo Arabijos vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(100)

Kadangi iš kitų Saudo Arabijos eksportuojančių gamintojų patikimų duomenų nebuvo (žr. 104-106 konstatuojamąsias dalis) ir kadangi tiriamas eksportuojantis gamintojas nepateikė jokios informacijos apie tos pačios bendros produktų kategorijos gamybą ir pardavimą, pelno dydį teko nustatyti, taikant bet kurį kitą patikimą metodą, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte. Šiuo atveju buvo manoma, kad 5 % pelno dydis yra pagrįstas. Nebuvo jokios informacijos, kuri, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punkte, būtų rodžiusi, kad toks pelno dydis yra didesnis už įprastai kitų eksportuotojų ar gamintojų gaunamą pelną iš tos pačios bendros kategorijos produktų pardavimo Saudo Arabijos vidaus rinkoje.

8.1.2.   Eksporto kaina

| (101) | Visas pardavimas Bendrijai vyko per susijusį importuotoją, kuris perparduodavo produktą ir susijusiems, ir nesusijusiems klientams. Savo ruožtu, susiję klientai perparduodavo aptariamą produktą kitiems nepriklausomiems klientams. Dėl to eksporto kaina buvo apskaičiuota, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi. |
| --- | --- |

(101)

Visas pardavimas Bendrijai vyko per susijusį importuotoją, kuris perparduodavo produktą ir susijusiems, ir nesusijusiems klientams. Savo ruožtu, susiję klientai perparduodavo aptariamą produktą kitiems nepriklausomiems klientams. Dėl to eksporto kaina buvo apskaičiuota, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi.

8.1.3.   Lyginimas

| (102) | Buvo atlikti patikslinimai, atsižvelgiant į transporto, draudimo, pakavimo ir kredito sąnaudų skirtumus. |
| --- | --- |

(102)

Buvo atlikti patikslinimai, atsižvelgiant į transporto, draudimo, pakavimo ir kredito sąnaudų skirtumus.

| (103) | Šis eksportuojantis gamintojas taip pat reikalavo, kad normalioji vertė būtų koreguota, atsižvelgiant į sąnaudas vidaus rinkoje po pardavimo. Ne tik nebuvo įrodymų, kurie įrodytų reikalaujamą koreguotiną sumą, bet ir turimos informacijos pagrindu nebuvo galima spręsti, kad šis veiksnys turėjo įtakos kainų palyginamumui. Svarbiausia, nebuvo galima įrodyti, kad dėl šio veiksnio klientai vidaus rinkoje sistemingai mokėjo skirtingą kainą. Be to, buvo nustatyta, kad šios išlaidos buvo susijusios ne tik su panašaus produkto pardavimu vidaus rinkoje, bet ir su jo pardavimu kitose rinkose, taip pat su aptariamo produkto pardavimu Bendrijai. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, šį reikalavimą reikėjo atmesti, kadangi jis neatitiko 2 straipsnio 10 dalies reikalavimų. |
| --- | --- |

(103)

Šis eksportuojantis gamintojas taip pat reikalavo, kad normalioji vertė būtų koreguota, atsižvelgiant į sąnaudas vidaus rinkoje po pardavimo. Ne tik nebuvo įrodymų, kurie įrodytų reikalaujamą koreguotiną sumą, bet ir turimos informacijos pagrindu nebuvo galima spręsti, kad šis veiksnys turėjo įtakos kainų palyginamumui. Svarbiausia, nebuvo galima įrodyti, kad dėl šio veiksnio klientai vidaus rinkoje sistemingai mokėjo skirtingą kainą. Be to, buvo nustatyta, kad šios išlaidos buvo susijusios ne tik su panašaus produkto pardavimu vidaus rinkoje, bet ir su jo pardavimu kitose rinkose, taip pat su aptariamo produkto pardavimu Bendrijai. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, šį reikalavimą reikėjo atmesti, kadangi jis neatitiko 2 straipsnio 10 dalies reikalavimų.

8.2.   National Polyester Fibers Factory („NPF“)

| (104) | Šio eksportuojančio gamintojo pateikti atsakymai į klausimyną buvo su dideliais trūkumais, ir juose buvo prieštaringos informacijos. Nors įmonės buvo paprašyta ištaisyti, papildyti ir paaiškinti savo atsakymą, ji nepateikė trūkstamos informacijos ir nepadarė reikiamų pataisymų. Dar daugiau, patikrinimas vietoje atskleidė, kad NPF nenurodė daugiau nei pusės savo PŠP pardavimų vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį. Be to, nebuvo galima suderinti įmonės praneštų visų pardavimo Bendrijai skaičių su apskaitos dokumentais. Todėl buvo manoma, kad atsakyme į klausimyną pateiktų pardavimo duomenų negalima laikyti patikimu pagrindu dempingo skirtumui nustatyti. |
| --- | --- |

(104)

Šio eksportuojančio gamintojo pateikti atsakymai į klausimyną buvo su dideliais trūkumais, ir juose buvo prieštaringos informacijos. Nors įmonės buvo paprašyta ištaisyti, papildyti ir paaiškinti savo atsakymą, ji nepateikė trūkstamos informacijos ir nepadarė reikiamų pataisymų. Dar daugiau, patikrinimas vietoje atskleidė, kad NPF nenurodė daugiau nei pusės savo PŠP pardavimų vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį. Be to, nebuvo galima suderinti įmonės praneštų visų pardavimo Bendrijai skaičių su apskaitos dokumentais. Todėl buvo manoma, kad atsakyme į klausimyną pateiktų pardavimo duomenų negalima laikyti patikimu pagrindu dempingo skirtumui nustatyti.

| (105) | Be to, duomenų apie gamybos sąnaudas nebuvo galima suderinti su įmonės vidaus apskaitos dokumentais ir nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad pateikti duomenys yra išsamūs ir teisingi. Todėl buvo padaryta išvada, kad pateikta informacija apie panašaus produkto gamybos sąnaudas yra nepatikima, ir jos negalima naudoti kaip pagrindo normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(105)

Be to, duomenų apie gamybos sąnaudas nebuvo galima suderinti su įmonės vidaus apskaitos dokumentais ir nebuvo pateikta jokių įrodymų, kad pateikti duomenys yra išsamūs ir teisingi. Todėl buvo padaryta išvada, kad pateikta informacija apie panašaus produkto gamybos sąnaudas yra nepatikima, ir jos negalima naudoti kaip pagrindo normaliajai vertei nustatyti.

| (106) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manyta, kad jo paties duomenų pagrindu nustatyti šio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumo negalima. Todėl dempingo skirtumas buvo nustatytas, remiantis turimais faktais, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Tokiu atveju, atsižvelgiant į nepakankamą NPF pateiktą informaciją, nebuvo priežasčių manyti, kad NPF taikė kitokio lygio dempingą nei kitas Saudo Arabijos eksportuojantis gamintojas. Todėl buvo manoma, jog yra tikslinga nustatyti NPF dempingo skirtumą to paties lygio, koks buvo nustatytas kitam Saudo Arabijos eksportuojančiam gamintojui. Be to, vėliau nebuvo pateikta jokios patikrinamos informacijos, kuria būtų leidžiama Komisijai peržiūrėti jos faktus. |
| --- | --- |

(106)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manyta, kad jo paties duomenų pagrindu nustatyti šio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumo negalima. Todėl dempingo skirtumas buvo nustatytas, remiantis turimais faktais, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnyje. Tokiu atveju, atsižvelgiant į nepakankamą NPF pateiktą informaciją, nebuvo priežasčių manyti, kad NPF taikė kitokio lygio dempingą nei kitas Saudo Arabijos eksportuojantis gamintojas. Todėl buvo manoma, jog yra tikslinga nustatyti NPF dempingo skirtumą to paties lygio, koks buvo nustatytas kitam Saudo Arabijos eksportuojančiam gamintojui. Be to, vėliau nebuvo pateikta jokios patikrinamos informacijos, kuria būtų leidžiama Komisijai peržiūrėti jos faktus.

| (107) | Įmonė pareiškė protestą dėl metodo, teigdama, kad ji vykdė veiklą skaidriai, ir kad klaidos, kurios buvo pateiktos informuojant, buvo atsitiktinės ir tiktai kanceliarinės. Vis dėlto papildomos patikrinamos informacijos, kuri leistų Komisijai peržiūrėti išvadas, nebuvo pateikta. |
| --- | --- |

(107)

Įmonė pareiškė protestą dėl metodo, teigdama, kad ji vykdė veiklą skaidriai, ir kad klaidos, kurios buvo pateiktos informuojant, buvo atsitiktinės ir tiktai kanceliarinės. Vis dėlto papildomos patikrinamos informacijos, kuri leistų Komisijai peržiūrėti išvadas, nebuvo pateikta.

| (108) | Kitas Saudo eksportuojantis gamintojas nepritarė pirmiau minėtam metodui, teigdamas, kad tai suteikia naudą už nebendradarbiavimą. Vėliau buvo teigiama, kad NPF eksportavo kitokių tipų produktus, kurių negalima palyginti su Sabic eksportuojamų produktų tipais. Šiuo atveju reikėtų pažymėti, kad apibrėžiant NPF dempingo skirtumą, buvo remiamasi geriausia turima informacija. Kadangi didelę aptariamo produkto eksporto iš Saudo Arabijos į Bendriją dalį (81 %) vykdė Sabic, todėl, neegzistuojant jokiam kitam pagrįstam metodui, pastarasis buvo laikomas tinkamu pagrindu dempingo skirtumui NPF nustatyti. Be to, kaip minėta pirmiau, nebuvo priežasčių manyti, kad NPF taikė kitokio lygio dempingą nei kitas Saudo Arabijos eksportuojantis gamintojas. Dviejų įmonių eksportuojamų skirtingų produktų tipų atveju buvo pažymėta, kad jie visi laikomi aptariamu produktu. Šiomis aplinkybėmis Komisijos taikomas metodas yra laikomas pagrįstu. |
| --- | --- |

(108)

Kitas Saudo eksportuojantis gamintojas nepritarė pirmiau minėtam metodui, teigdamas, kad tai suteikia naudą už nebendradarbiavimą. Vėliau buvo teigiama, kad NPF eksportavo kitokių tipų produktus, kurių negalima palyginti su Sabic eksportuojamų produktų tipais. Šiuo atveju reikėtų pažymėti, kad apibrėžiant NPF dempingo skirtumą, buvo remiamasi geriausia turima informacija. Kadangi didelę aptariamo produkto eksporto iš Saudo Arabijos į Bendriją dalį (81 %) vykdė Sabic, todėl, neegzistuojant jokiam kitam pagrįstam metodui, pastarasis buvo laikomas tinkamu pagrindu dempingo skirtumui NPF nustatyti. Be to, kaip minėta pirmiau, nebuvo priežasčių manyti, kad NPF taikė kitokio lygio dempingą nei kitas Saudo Arabijos eksportuojantis gamintojas. Dviejų įmonių eksportuojamų skirtingų produktų tipų atveju buvo pažymėta, kad jie visi laikomi aptariamu produktu. Šiomis aplinkybėmis Komisijos taikomas metodas yra laikomas pagrįstu.

8.2.1.   Dempingo skirtumas

| (109) | Dempingo skirtumas buvo nustatytas, lyginant įmonės svertinę vidutinę normaliąją vertę su jos svertinėmis vidutinėmis kiekvieno produkto tipo eksporto kainomis, kaip nustatyta pirmiau. Kaip paaiškinta 106 konstatuojamojoje dalyje, kito Saudo Arabijos eksportuojančio gamintojo, t. y. NPF, dempingo skirtumas buvo nustatytas to paties lygio kaip ir skirtumas, nustatytas bendradarbiaujančiam Saudo Arabijos gamintojui (Sabic). |
| --- | --- |

(109)

Dempingo skirtumas buvo nustatytas, lyginant įmonės svertinę vidutinę normaliąją vertę su jos svertinėmis vidutinėmis kiekvieno produkto tipo eksporto kainomis, kaip nustatyta pirmiau. Kaip paaiškinta 106 konstatuojamojoje dalyje, kito Saudo Arabijos eksportuojančio gamintojo, t. y. NPF, dempingo skirtumas buvo nustatytas to paties lygio kaip ir skirtumas, nustatytas bendradarbiaujančiam Saudo Arabijos gamintojui (Sabic).

| (110) | Normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas aiškiai rodė dempingą. Dempingo skirtumai, išreikšti CIF grynosios prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra tokie: | National Polyester Fibers Factory 31,7 % |
| --- | --- | --- |

(110)

Normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimas aiškiai rodė dempingą. Dempingo skirtumai, išreikšti CIF grynosios prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra tokie:

National Polyester Fibers Factory 31,7 %

| | Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7 % |
| --- | --- |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7 %

| (111) | Kadangi, kaip paaiškinta 48 konstatuojamojoje dalyje, minėtų dviejų įmonių eksportas sudarė visą Saudo Arabijos eksportą į Bendriją, likęs muitas taip pat buvo nustatytas bendradarbiaujančios įmonės, taikiusios didžiausią dempingo skirtumą, lygio. Tokiu būdu, likęs muitas, išreikštas CIF grynosios prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra 31,7 %. |
| --- | --- |

(111)

Kadangi, kaip paaiškinta 48 konstatuojamojoje dalyje, minėtų dviejų įmonių eksportas sudarė visą Saudo Arabijos eksportą į Bendriją, likęs muitas taip pat buvo nustatytas bendradarbiaujančios įmonės, taikiusios didžiausią dempingo skirtumą, lygio. Tokiu būdu, likęs muitas, išreikštas CIF grynosios prie Bendrijos sienos kainos, nesumokėjus muitų, procentu, yra 31,7 %.

9.   KORĖJOS RESPUBLIKA

| (112) | Atsakymai į klausimyną atėjo iš trijų eksportuojančių gamintojų, įtrauktų į atrinktą imtį. |
| --- | --- |

(112)

Atsakymai į klausimyną atėjo iš trijų eksportuojančių gamintojų, įtrauktų į atrinktą imtį.

| (113) | Vienas eksportuojantis gamintojas iš pradžių pateikė duomenis apie visus produktus, kurių sudėtyje yra poliesterio. Tačiau kadangi ši peržiūra atliekama tik dėl sintetinių poliesterio štapelio pluoštų, nekarštų, nešukuotų ir kitu būdu neparuoštų verpimui, kurie šiuo metu klasifikuojami KN 5503 20 00 kodu (t. y. kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 50 % poliesterio), visi produktai, kuriuos eksportuojantis gamintojas deklaravo kaip produktus, kurių sudėtyje yra mažiau kaip 50 % poliesterio, buvo atmesti. |
| --- | --- |

(113)

Vienas eksportuojantis gamintojas iš pradžių pateikė duomenis apie visus produktus, kurių sudėtyje yra poliesterio. Tačiau kadangi ši peržiūra atliekama tik dėl sintetinių poliesterio štapelio pluoštų, nekarštų, nešukuotų ir kitu būdu neparuoštų verpimui, kurie šiuo metu klasifikuojami KN 5503 20 00 kodu (t. y. kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 50 % poliesterio), visi produktai, kuriuos eksportuojantis gamintojas deklaravo kaip produktus, kurių sudėtyje yra mažiau kaip 50 % poliesterio, buvo atmesti.

9.1.   Normalioji vertė

| (114) | Visų trijų eksportuojančių gamintojų, įtrauktų į atrankinę imtį, panašaus produkto pardavimai buvo reprezentatyvūs, kaip apibrėžta 29–31 konstatuojamosiose dalyse. Didele dalimi normalioji vertė buvo paremta nepriklausomų Korėjos Respublikos klientų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Tačiau tiems produktų tipams, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo nepakankamas, kad jį būtų galima laikyti reprezentatyviu, arba jie buvo parduodami ne įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, kaip paaiškinta 34 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(114)

Visų trijų eksportuojančių gamintojų, įtrauktų į atrankinę imtį, panašaus produkto pardavimai buvo reprezentatyvūs, kaip apibrėžta 29–31 konstatuojamosiose dalyse. Didele dalimi normalioji vertė buvo paremta nepriklausomų Korėjos Respublikos klientų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Tačiau tiems produktų tipams, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo nepakankamas, kad jį būtų galima laikyti reprezentatyviu, arba jie buvo parduodami ne įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, kaip paaiškinta 34 konstatuojamojoje dalyje.

| (115) | Vienas eksportuojantis gamintojas Korėjos Respublikoje pranešė apie pardavimus Korėjos gamykloms kaip apie pardavimus vidaus rinkoje, nors produktas galiausiai buvo skirta eksportui. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad tie parduoti produktai buvo skirti vidaus vartojimui. Tačiau jiems buvo taikomos eksportui būdingos administracinės priemonės: jiems nebuvo taikomas šalies vidaus pardavimo mokestis, sąskaitos už juos paprastai buvo išrašomos JAV doleriais ir apmokamos akredityvais, jiems buvo taikomas muito grąžinimas ir įmonių apskaitos įrašuose jie paprastai buvo klasifikuojami kaip vietiniai pardavimai eksportui. Esant tokioms aplinkybėms ir taikant 2 konstatuojamojoje dalyje minėtame tyrime (toliau – pradinis tyrimas) taikomą metodą, į šiuos pardavimus, apskaičiuojant tos įmonės normaliąją vertę, nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(115)

Vienas eksportuojantis gamintojas Korėjos Respublikoje pranešė apie pardavimus Korėjos gamykloms kaip apie pardavimus vidaus rinkoje, nors produktas galiausiai buvo skirta eksportui. Eksportuojantis gamintojas teigė, kad tie parduoti produktai buvo skirti vidaus vartojimui. Tačiau jiems buvo taikomos eksportui būdingos administracinės priemonės: jiems nebuvo taikomas šalies vidaus pardavimo mokestis, sąskaitos už juos paprastai buvo išrašomos JAV doleriais ir apmokamos akredityvais, jiems buvo taikomas muito grąžinimas ir įmonių apskaitos įrašuose jie paprastai buvo klasifikuojami kaip vietiniai pardavimai eksportui. Esant tokioms aplinkybėms ir taikant 2 konstatuojamojoje dalyje minėtame tyrime (toliau – pradinis tyrimas) taikomą metodą, į šiuos pardavimus, apskaičiuojant tos įmonės normaliąją vertę, nebuvo atsižvelgta.

| (116) | Tas pats Korėjos Respublikos eksportuojantis gamintojas pasinaudojo nacionaline programa, skirta padėti finansinius sunkumus patiriančioms Korėjos įmonėms, vadinamąja „sunkumų išsprendimo programa“. Pagal šią programą įmonė savo skolas galėjo paversti akcine nuosavybe, apskaitydama didelę sumą kaip pajamas ir tokiu būdu dirbtinai didele dalimi kompensuodama įmonės PB ir A išlaidas. Todėl buvo manoma, kad ši suma neturėtų būti laikoma įprastomis pajamomis, į kurias reikėtų atsižvelgti, apskaičiuojant PB ir A išlaidas. Todėl PB ir A išlaidos, apie kurias buvo pranešta, neatspindėjo patirtų panašaus produkto gamybos ir pardavimo sąnaudų. Taigi, praneštos PB ir A išlaidos, įskaitant dirbtines pajamas, neatspindėjo patirtų panašaus produkto gamybos ir pardavimo sąnaudų. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, į šią sumą nebuvo atsižvelgta, apskaičiuojant PB ir A išlaidas. |
| --- | --- |

(116)

Tas pats Korėjos Respublikos eksportuojantis gamintojas pasinaudojo nacionaline programa, skirta padėti finansinius sunkumus patiriančioms Korėjos įmonėms, vadinamąja „sunkumų išsprendimo programa“. Pagal šią programą įmonė savo skolas galėjo paversti akcine nuosavybe, apskaitydama didelę sumą kaip pajamas ir tokiu būdu dirbtinai didele dalimi kompensuodama įmonės PB ir A išlaidas. Todėl buvo manoma, kad ši suma neturėtų būti laikoma įprastomis pajamomis, į kurias reikėtų atsižvelgti, apskaičiuojant PB ir A išlaidas. Todėl PB ir A išlaidos, apie kurias buvo pranešta, neatspindėjo patirtų panašaus produkto gamybos ir pardavimo sąnaudų. Taigi, praneštos PB ir A išlaidos, įskaitant dirbtines pajamas, neatspindėjo patirtų panašaus produkto gamybos ir pardavimo sąnaudų. Todėl vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi, į šią sumą nebuvo atsižvelgta, apskaičiuojant PB ir A išlaidas.

| (117) | Įmonė taip pat be pagrindo teigė, kad siekiant apskaičiuoti PB ir A išlaidas buvo atsižvelgta į pajamas, gaunamas iš blogų skolų susigrąžinimo. Kadangi šios skolos nebuvo susijusios su aptariamu produktu, o buvo priskirtos prie pagal „sunkumų išsprendimo programą“ gaunamo pelno, jos nesudaro įprastų įplaukų, į kurias reikėtų atsižvelgti apskaičiuojant PB ir A išlaidas. Įmonė teigė, kad blogos skolos yra susigrąžinamos kiekvienais metais, todėl apskaičiuojant išlaidas į jas reikia atsižvelgti. Toks teiginys prieštarauja įmonės audito ataskaitoms, kuriose atsispindi, kad per paskutiniuosius dvejus finansinius metus tokio susigrąžinimo nebuvo, ir kad tai tampriai susiję su „sunkumų išsprendimo programa“. Todėl ir toliau šių pajamų nereikėtų įtraukti skaičiuojant PB ir A išlaidas. |
| --- | --- |

(117)

Įmonė taip pat be pagrindo teigė, kad siekiant apskaičiuoti PB ir A išlaidas buvo atsižvelgta į pajamas, gaunamas iš blogų skolų susigrąžinimo. Kadangi šios skolos nebuvo susijusios su aptariamu produktu, o buvo priskirtos prie pagal „sunkumų išsprendimo programą“ gaunamo pelno, jos nesudaro įprastų įplaukų, į kurias reikėtų atsižvelgti apskaičiuojant PB ir A išlaidas. Įmonė teigė, kad blogos skolos yra susigrąžinamos kiekvienais metais, todėl apskaičiuojant išlaidas į jas reikia atsižvelgti. Toks teiginys prieštarauja įmonės audito ataskaitoms, kuriose atsispindi, kad per paskutiniuosius dvejus finansinius metus tokio susigrąžinimo nebuvo, ir kad tai tampriai susiję su „sunkumų išsprendimo programa“. Todėl ir toliau šių pajamų nereikėtų įtraukti skaičiuojant PB ir A išlaidas.

| (118) | Įmonė teigė, kad PB ir A išlaidos buvo pakoreguotos dėl įprastos įmonės veiklos, todėl į jas negalima buvo neatsižvelgti. Po atskleidimo ji pateikė naujos informacijos, kuri vis dėlto parodė, kad pirmiau minėtose konstatuojamosiose dalyse nurodytos dviejų rūšių pajamos nebuvo susijusios su aptariamu produktu. Be to, nauja nepatikrinta informacija buvo prieštaringa vietoje atlikto tyrimo metu gautai informacijai, ir todėl ji nebuvo priimtina. Dėl šių priežasčių prašymai, susiję su „sunkumų išsprendimo programa“, atmetami. |
| --- | --- |

(118)

Įmonė teigė, kad PB ir A išlaidos buvo pakoreguotos dėl įprastos įmonės veiklos, todėl į jas negalima buvo neatsižvelgti. Po atskleidimo ji pateikė naujos informacijos, kuri vis dėlto parodė, kad pirmiau minėtose konstatuojamosiose dalyse nurodytos dviejų rūšių pajamos nebuvo susijusios su aptariamu produktu. Be to, nauja nepatikrinta informacija buvo prieštaringa vietoje atlikto tyrimo metu gautai informacijai, ir todėl ji nebuvo priimtina. Dėl šių priežasčių prašymai, susiję su „sunkumų išsprendimo programa“, atmetami.

| (119) | Tas pats eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu deklaravo dideles draudimo pajamas dėl gaisro vienoje aptariamo produkto gamybos linijoje, kuris įvyko prieš tiriamąjį laikotarpį. Įmonė šias pajamas atskaitė iš PB ir A išlaidų, susijusių su aptariamo produkto pardavimais vidaus rinkoje. Antra vertus, ji neatsižvelgė į sąnaudas, patirtas tiriamuoju laikotarpiu dėl to gaisro. Todėl nurodytos PB ir A išlaidos buvo labai sumažintos. Draudimo pajamos buvo panaudotos naujai gamybos linijai įrengti, kuri aptariamo produkto nebegamino. Dėl to buvo laikoma, kad bet kurios dėl gaisro patirtos sąnaudos ar gautos pajamos neįėjo į tiriamąjį laikotarpį arba buvo nesusijusios su aptariamu produktu, ir todėl į jas turėtų būti neatsižvelgiama, apskaičiuojant PB ir A išlaidas, kurias reikia apskaičiuoti, norint apskaičiuoti normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(119)

Tas pats eksportuojantis gamintojas tiriamuoju laikotarpiu deklaravo dideles draudimo pajamas dėl gaisro vienoje aptariamo produkto gamybos linijoje, kuris įvyko prieš tiriamąjį laikotarpį. Įmonė šias pajamas atskaitė iš PB ir A išlaidų, susijusių su aptariamo produkto pardavimais vidaus rinkoje. Antra vertus, ji neatsižvelgė į sąnaudas, patirtas tiriamuoju laikotarpiu dėl to gaisro. Todėl nurodytos PB ir A išlaidos buvo labai sumažintos. Draudimo pajamos buvo panaudotos naujai gamybos linijai įrengti, kuri aptariamo produkto nebegamino. Dėl to buvo laikoma, kad bet kurios dėl gaisro patirtos sąnaudos ar gautos pajamos neįėjo į tiriamąjį laikotarpį arba buvo nesusijusios su aptariamu produktu, ir todėl į jas turėtų būti neatsižvelgiama, apskaičiuojant PB ir A išlaidas, kurias reikia apskaičiuoti, norint apskaičiuoti normaliąją vertę.

| (120) | Po atskleidimo įmonė prieštaravo pirmiau minėtoms išvadoms, teigdama, kad dėl nuostolių versle ji patyrė sąnaudų. Vis dėlto šis teiginys jau buvo ištirtas, atliekant patikrą vietoje, kur įmonė nepateikė jokio įrodymo apie draudimo pajamas, kurios neva buvo skirtos nuostoliams versle. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(120)

Po atskleidimo įmonė prieštaravo pirmiau minėtoms išvadoms, teigdama, kad dėl nuostolių versle ji patyrė sąnaudų. Vis dėlto šis teiginys jau buvo ištirtas, atliekant patikrą vietoje, kur įmonė nepateikė jokio įrodymo apie draudimo pajamas, kurios neva buvo skirtos nuostoliams versle. Todėl šis teiginys turėjo būti atmestas.

9.2.   Eksporto kaina

| (121) | Vienas eksportuojantis gamintojas pranešė, kad pradinio tyrimo metu įmonė turėjo susijusį importuotoją Bendrijoje. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad padėtis pasikeitė ir kad importuotojas Bendrijoje, nors jis vis dar tebeegzistuoja, nebėra su juo susijęs. Reikia pažymėti, kad importuotojui buvo parduodama didelė dalis Korėjos eksportuojančio gamintojo Bendrijai parduodamo aptariamo produkto. Šis klausimas buvo ištirtas labai nuodugniai, kad būtų galima nustatyti, ar šiuo atveju pateisinama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatas. |
| --- | --- |

(121)

Vienas eksportuojantis gamintojas pranešė, kad pradinio tyrimo metu įmonė turėjo susijusį importuotoją Bendrijoje. Šis eksportuojantis gamintojas teigė, kad padėtis pasikeitė ir kad importuotojas Bendrijoje, nors jis vis dar tebeegzistuoja, nebėra su juo susijęs. Reikia pažymėti, kad importuotojui buvo parduodama didelė dalis Korėjos eksportuojančio gamintojo Bendrijai parduodamo aptariamo produkto. Šis klausimas buvo ištirtas labai nuodugniai, kad būtų galima nustatyti, ar šiuo atveju pateisinama taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatas.

| (122) | Buvo atlikta Korėjos eksportuojančio gamintojo kainų, kurias jis taikė susijusiam importuotojui, analizė. Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šios kainos sistemingai buvo to paties lygio kaip ir kainos, kurios buvo taikomos nesusijusiems importuotojams. Tokiomis aplinkybėmis buvo manoma, kad susijusioms šalims buvo taikomos tokios pat kainos kaip ir nepriklausomoms šalims ir tos kainos yra patikimos. Todėl, kadangi eksporto kainos buvo patikimos, nebuvo reikalo remtis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatomis ir spręsti dėl abiejų įmonių santykių. |
| --- | --- |

(122)

Buvo atlikta Korėjos eksportuojančio gamintojo kainų, kurias jis taikė susijusiam importuotojui, analizė. Nustatyta, kad tiriamuoju laikotarpiu šios kainos sistemingai buvo to paties lygio kaip ir kainos, kurios buvo taikomos nesusijusiems importuotojams. Tokiomis aplinkybėmis buvo manoma, kad susijusioms šalims buvo taikomos tokios pat kainos kaip ir nepriklausomoms šalims ir tos kainos yra patikimos. Todėl, kadangi eksporto kainos buvo patikimos, nebuvo reikalo remtis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalies nuostatomis ir spręsti dėl abiejų įmonių santykių.

| (123) | Todėl šio eksportuojančio gamintojo atveju eksporto kaina buvo paremta visų Bendrijos klientų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(123)

Todėl šio eksportuojančio gamintojo atveju eksporto kaina buvo paremta visų Bendrijos klientų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.

| (124) | Kitų dviejų eksportuojančių gamintojų eksporto kaina buvo paremta nesusijusių Bendrijos klientų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(124)

Kitų dviejų eksportuojančių gamintojų eksporto kaina buvo paremta nesusijusių Bendrijos klientų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis.

9.3.   Lyginimas

| (125) | Siekiant užtikrinti, kad lyginimas būtų sąžiningas, buvo atsižvelgta į importo mokesčių ir netiesioginių mokesčių, muitų, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir pagalbinių sąnaudų, pakavimo sąnaudų, bankų mokesčių, kredito sąnaudų ir komisinių skirtumus ir taikytinais bei pateisinamais atvejais atitinkamai koreguota. |
| --- | --- |

(125)

Siekiant užtikrinti, kad lyginimas būtų sąžiningas, buvo atsižvelgta į importo mokesčių ir netiesioginių mokesčių, muitų, transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir pagalbinių sąnaudų, pakavimo sąnaudų, bankų mokesčių, kredito sąnaudų ir komisinių skirtumus ir taikytinais bei pateisinamais atvejais atitinkamai koreguota.

| (126) | Visi trys eksportuojantys gamintojai reikalavo grąžinti muitus tuo pagrindu, kad importo mokesčiais apmokestinamas panašus produktas, kai jis yra skirtas vartojimui eksportuojančioje šalyje, bet tie mokesčiai grąžinami, kai produktas parduodamas eksportui į Bendriją. Nustatyta, kad kiekvienu atveju reikalaujama grąžinti suma buvo didesnė už panašaus produkto apmokestinimo sumą vidaus rinkoje, ir todėl, atsižvelgiant į tai, buvo atitinkamai koreguota. |
| --- | --- |

(126)

Visi trys eksportuojantys gamintojai reikalavo grąžinti muitus tuo pagrindu, kad importo mokesčiais apmokestinamas panašus produktas, kai jis yra skirtas vartojimui eksportuojančioje šalyje, bet tie mokesčiai grąžinami, kai produktas parduodamas eksportui į Bendriją. Nustatyta, kad kiekvienu atveju reikalaujama grąžinti suma buvo didesnė už panašaus produkto apmokestinimo sumą vidaus rinkoje, ir todėl, atsižvelgiant į tai, buvo atitinkamai koreguota.

| (127) | Po atskleidimo dvi įmonės prieštaravo dėl metodologijos, taikomos koregavimui apskaičiuoti grąžinant muitus, iš dalies dėl to, kad ji skyrėsi nuo pradiniame tyrime naudojamos metodologijos. Jie teigė, kad turėtų būti taikoma jų atsakymuose į klausimyną naudota metodologija. |
| --- | --- |

(127)

Po atskleidimo dvi įmonės prieštaravo dėl metodologijos, taikomos koregavimui apskaičiuoti grąžinant muitus, iš dalies dėl to, kad ji skyrėsi nuo pradiniame tyrime naudojamos metodologijos. Jie teigė, kad turėtų būti taikoma jų atsakymuose į klausimyną naudota metodologija.

| (128) | Buvo nustatyta, kad įmonių naudotas apskaičiavimo metodas, kuris buvo toks pat kaip ir pradiniame tyrime naudotas metodas, neatspindi tikrojo muitų, kuriais apmokestintas panašus produktas, lygio. Todėl tai neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkto reikalavimų, ir turėjo būti atmesta. Dabartinio tyrimo metu naudota metodologija atitiko 2 straipsnio 10 dalies b punkte išdėstytas sąlygas, ir todėl buvo laikoma tinkamiausia ir toliau taikoma. |
| --- | --- |

(128)

Buvo nustatyta, kad įmonių naudotas apskaičiavimo metodas, kuris buvo toks pat kaip ir pradiniame tyrime naudotas metodas, neatspindi tikrojo muitų, kuriais apmokestintas panašus produktas, lygio. Todėl tai neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies b punkto reikalavimų, ir turėjo būti atmesta. Dabartinio tyrimo metu naudota metodologija atitiko 2 straipsnio 10 dalies b punkte išdėstytas sąlygas, ir todėl buvo laikoma tinkamiausia ir toliau taikoma.

| (129) | Be to, visi trys eksportuojantys gamintojai teigė patyrę kredito sąnaudas dėl klientų faktiškai pasinaudoto kredito laikotarpio pagal „atviros sąskaitos“ mokėjimo sistemą, taikomą Korėjos vidaus rinkoje. Nustatyta, kad pagal tokią sistemą eksportuojantys gamintojai faktiškai nesuteikia specialių kredito laikotarpių, o be to, taikytų kredito laikotarpių nebuvo galima tiksliai nustatyti, nes įplaukų nebuvo galima susieti su konkrečiomis sąskaitomis-faktūromis. Tokiomis aplinkybėmis tokių koregavimų atlikti nebuvo galima. |
| --- | --- |

(129)

Be to, visi trys eksportuojantys gamintojai teigė patyrę kredito sąnaudas dėl klientų faktiškai pasinaudoto kredito laikotarpio pagal „atviros sąskaitos“ mokėjimo sistemą, taikomą Korėjos vidaus rinkoje. Nustatyta, kad pagal tokią sistemą eksportuojantys gamintojai faktiškai nesuteikia specialių kredito laikotarpių, o be to, taikytų kredito laikotarpių nebuvo galima tiksliai nustatyti, nes įplaukų nebuvo galima susieti su konkrečiomis sąskaitomis-faktūromis. Tokiomis aplinkybėmis tokių koregavimų atlikti nebuvo galima.

| (130) | Po atskleidimo dvi įmonės teigė, kad tai, kad jos naudoja atviros sąskaitos sistemą nėra priežastis pati savaime dėl kurios būtų galima neatlikti kredito sąnaudų koregavimo. Vis dėlto tyrimo metu buvo nustatyta, kad nėra nuoseklaus ryšio tarp kainų ir kredito sąlygų, apie kurias pranešta. Nebuvo galima įrodyti, kad iki pardavimo su klientais buvo susitarta dėl specifinių kredito sąlygų ir, kad dėl to jos turėjo poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl eksportuojančių gamintojų pareiškimai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(130)

Po atskleidimo dvi įmonės teigė, kad tai, kad jos naudoja atviros sąskaitos sistemą nėra priežastis pati savaime dėl kurios būtų galima neatlikti kredito sąnaudų koregavimo. Vis dėlto tyrimo metu buvo nustatyta, kad nėra nuoseklaus ryšio tarp kainų ir kredito sąlygų, apie kurias pranešta. Nebuvo galima įrodyti, kad iki pardavimo su klientais buvo susitarta dėl specifinių kredito sąlygų ir, kad dėl to jos turėjo poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Todėl eksportuojančių gamintojų pareiškimai turėjo būti atmesti.

| (131) | Vienas eksportuojantis gamintojas, vadovaudamasis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktu, reikalavo pakoregavimo dėl kitų veiksnių tuo pagrindu, kad eksportas ir pardavimai vidaus rinkoje buvo vykdomi skirtingais prekybos lygiais, ir todėl tai turėjo įtakos kainų palyginamumui. Faktiškai buvo teigiama, kad vidaus rinkoje buvo parduodama daugiausia tik galutiniams naudotojams, tuo tarpu eksportuoti į Bendriją produktai buvo daugiausia parduodami platintojams. Kadangi įmonė negalėjo skaičiais nurodyti atitinkamai koreguotinos sumos, šis reikalavimas buvo paremtas ne pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunkčiu, o to reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunkčiu. Vėliau įmonė teigė, kad koreguojant turėtų būti remiamasi kainų, taikomų galutiniams naudotojams vidaus rinkoje, ir kainų, taikomų platintojams, skirtumu. Tačiau įmonė negalėjo įrodyti tokio nuoseklaus ir aiškaus kainų skirtumo. Todėl nebuvo galima daryti išvados, kad prekybos lygio skirtumas turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir dėl to šis teiginys turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(131)

Vienas eksportuojantis gamintojas, vadovaudamasis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktu, reikalavo pakoregavimo dėl kitų veiksnių tuo pagrindu, kad eksportas ir pardavimai vidaus rinkoje buvo vykdomi skirtingais prekybos lygiais, ir todėl tai turėjo įtakos kainų palyginamumui. Faktiškai buvo teigiama, kad vidaus rinkoje buvo parduodama daugiausia tik galutiniams naudotojams, tuo tarpu eksportuoti į Bendriją produktai buvo daugiausia parduodami platintojams. Kadangi įmonė negalėjo skaičiais nurodyti atitinkamai koreguotinos sumos, šis reikalavimas buvo paremtas ne pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunkčiu, o to reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto ii papunkčiu. Vėliau įmonė teigė, kad koreguojant turėtų būti remiamasi kainų, taikomų galutiniams naudotojams vidaus rinkoje, ir kainų, taikomų platintojams, skirtumu. Tačiau įmonė negalėjo įrodyti tokio nuoseklaus ir aiškaus kainų skirtumo. Todėl nebuvo galima daryti išvados, kad prekybos lygio skirtumas turėjo įtakos kainų palyginamumui, ir dėl to šis teiginys turėjo būti atmestas.

| (132) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, jog, kadangi įvairių produktų tipų denjė ir blizgesys skiriasi, yra pagrįsta atlikti pakoregavimą dėl fizinių savybių skirtumo. Tačiau įmonė negalėjo įrodyti, kad denjė ir blizgesio skirtumas turėjo įtakos kainai ir kainų palyginamumui, ir dėl to šis teiginys turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(132)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, jog, kadangi įvairių produktų tipų denjė ir blizgesys skiriasi, yra pagrįsta atlikti pakoregavimą dėl fizinių savybių skirtumo. Tačiau įmonė negalėjo įrodyti, kad denjė ir blizgesio skirtumas turėjo įtakos kainai ir kainų palyginamumui, ir dėl to šis teiginys turėjo būti atmestas.

9.4.   Dempingo skirtumas

| (133) | Abiejų eksportuojančių gamintojų svertinės vidutinės normaliosios vertės palyginimas su kiekvieno produkto svertine vidutine eksporto kaina iš įmonės lygiu rodė dempingo buvimą. Be to, vieno eksportuojančio gamintojo atveju reikia pažymėti, jog buvo nustatyta, kad apskritai eksporto kainos ir jų vidurkis paskutinį TL mėnesį (toliau – tiriamojo laikotarpio antra dalis) buvo didesnis už prieš tą mėnesį (toliau – tiriamojo laikotarpio pirma dalis) prašytas kainas. Nors eksporto kainos tiriamojo laikotarpio antros dalies metu buvo aukštos ir daugiausia be dempingo, tiriamojo laikotarpio pirmos dalies metu, kai eksporto kainos buvo žemesnės, buvo taikomas gana didelis dempingas. Taigi, eksporto kainos pirmoje tiriamojo laikotarpio pusėje ir tiriamojo laikotarpio pabaigoje žymiai skyrėsi. Be to, nustatyta, kad lyginant pagal kiekvieną vidurkį, pirmoje TL pusėje nebūtų galima pastebėti žymaus dempingo, nes toks metodas neleistų tinkamai atsižvelgti į žymius eksporto kainų skirtumus pirmuoju ir antruoju TL laikotarpiu. Dėl tos priežasties ir dėl 124 konstatuojamojoje dalyje minėtų nustatytų faktų buvo padaryta išvada, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi ir norint, kad atsispindėtų visas taikyto dempingo skirtumas, svertinė vidutinė normalioji vertė turėtų būti lyginama su visų atskirų eksporto sandorių kainomis. |
| --- | --- |

(133)

Abiejų eksportuojančių gamintojų svertinės vidutinės normaliosios vertės palyginimas su kiekvieno produkto svertine vidutine eksporto kaina iš įmonės lygiu rodė dempingo buvimą. Be to, vieno eksportuojančio gamintojo atveju reikia pažymėti, jog buvo nustatyta, kad apskritai eksporto kainos ir jų vidurkis paskutinį TL mėnesį (toliau – tiriamojo laikotarpio antra dalis) buvo didesnis už prieš tą mėnesį (toliau – tiriamojo laikotarpio pirma dalis) prašytas kainas. Nors eksporto kainos tiriamojo laikotarpio antros dalies metu buvo aukštos ir daugiausia be dempingo, tiriamojo laikotarpio pirmos dalies metu, kai eksporto kainos buvo žemesnės, buvo taikomas gana didelis dempingas. Taigi, eksporto kainos pirmoje tiriamojo laikotarpio pusėje ir tiriamojo laikotarpio pabaigoje žymiai skyrėsi. Be to, nustatyta, kad lyginant pagal kiekvieną vidurkį, pirmoje TL pusėje nebūtų galima pastebėti žymaus dempingo, nes toks metodas neleistų tinkamai atsižvelgti į žymius eksporto kainų skirtumus pirmuoju ir antruoju TL laikotarpiu. Dėl tos priežasties ir dėl 124 konstatuojamojoje dalyje minėtų nustatytų faktų buvo padaryta išvada, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi ir norint, kad atsispindėtų visas taikyto dempingo skirtumas, svertinė vidutinė normalioji vertė turėtų būti lyginama su visų atskirų eksporto sandorių kainomis.

| (134) | Dėl 44 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių lyginti atskiras normaliąsias vertes ir atskiras eksporto kainas pagal kiekvieną sandorį nebuvo galima. Kadangi vienas eksportuojantis gamintojas kiekvienam klientui išrašydavo tik vieną sąskaitą-faktūrą per mėnesį, buvo neįmanoma pagrįstai suderinti atskirus eksporto sandorius su atskirais sandoriais vidaus rinkoje. Daugumoje atvejų tokiam palyginimui būtų reikėję išvesti kainų vidurkius tam pačiam mėnesiui (o tai nebūtų lyginimas pagal kiekvieną sandorį) arba palyginimui atsitiktinai pasirinkti vieną kurią eksporto kainą. |
| --- | --- |

(134)

Dėl 44 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių lyginti atskiras normaliąsias vertes ir atskiras eksporto kainas pagal kiekvieną sandorį nebuvo galima. Kadangi vienas eksportuojantis gamintojas kiekvienam klientui išrašydavo tik vieną sąskaitą-faktūrą per mėnesį, buvo neįmanoma pagrįstai suderinti atskirus eksporto sandorius su atskirais sandoriais vidaus rinkoje. Daugumoje atvejų tokiam palyginimui būtų reikėję išvesti kainų vidurkius tam pačiam mėnesiui (o tai nebūtų lyginimas pagal kiekvieną sandorį) arba palyginimui atsitiktinai pasirinkti vieną kurią eksporto kainą.

| (135) | Eksportuojantis gamintojas kurio svertinė vidutinė normalioji vertė buvo lyginama su visų atskirų eksporto sandorių kainomis prieštaravo šiai metodikai. Iš tikrųjų įmonė teigė, kad šis ribotas ne dempingo kainomis per paskutinį TL mėnesį sudarytų sandorių kiekis yra ekonomiškai pagrįstas, ir todėl nėra pagrįsta laikyti tai eksporto kainų modeliu tam tikru laikotarpiu. Vis dėlto reikia pažymėti, kad šių sąskaitų-faktūrų ekonominis pagrindimas, nepriklausomai nuo to, ar į jį reikia atsižvelgti, ar ne, negali būti patikrintas galutinio vartotojo atžvilgiu. Be to, eksportuojančio gamintojo pareiškimas, kad šį ribotą sandorių kiekį galima ekonomiškai pagrįsti, prieštarauja pačios įmonės pateiktai informacijai, kuri tyrimo metu teigė, kad po TL buvo išlyginamos kainos. Be to, įmonės dempingo skirtumas, gautas lyginant svertinius vidurkius už TL vienuolika mėnesių (išskyrus gruodį) ir už pirmąjį TL semestrą, buvo gauti tokie patys rezultatai, kaip ir rezultatas, nustatytas taikant svertinio vidurkio lyginimo su sandoriais metodiką už visą TL. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šiuo atveju tinkama taikyti svertinės vidutinės normaliosios vertės lyginimo su visų atskirų eksporto sandorių kainomis metodika. |
| --- | --- |

(135)

Eksportuojantis gamintojas kurio svertinė vidutinė normalioji vertė buvo lyginama su visų atskirų eksporto sandorių kainomis prieštaravo šiai metodikai. Iš tikrųjų įmonė teigė, kad šis ribotas ne dempingo kainomis per paskutinį TL mėnesį sudarytų sandorių kiekis yra ekonomiškai pagrįstas, ir todėl nėra pagrįsta laikyti tai eksporto kainų modeliu tam tikru laikotarpiu. Vis dėlto reikia pažymėti, kad šių sąskaitų-faktūrų ekonominis pagrindimas, nepriklausomai nuo to, ar į jį reikia atsižvelgti, ar ne, negali būti patikrintas galutinio vartotojo atžvilgiu. Be to, eksportuojančio gamintojo pareiškimas, kad šį ribotą sandorių kiekį galima ekonomiškai pagrįsti, prieštarauja pačios įmonės pateiktai informacijai, kuri tyrimo metu teigė, kad po TL buvo išlyginamos kainos. Be to, įmonės dempingo skirtumas, gautas lyginant svertinius vidurkius už TL vienuolika mėnesių (išskyrus gruodį) ir už pirmąjį TL semestrą, buvo gauti tokie patys rezultatai, kaip ir rezultatas, nustatytas taikant svertinio vidurkio lyginimo su sandoriais metodiką už visą TL. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, šiuo atveju tinkama taikyti svertinės vidutinės normaliosios vertės lyginimo su visų atskirų eksporto sandorių kainomis metodika.

| (136) | Bendradarbiaujančioms įmonėms, neįtrauktoms į atrankinę imtį, buvo apskaičiuotas svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Dėl to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, į Sung Lim Co., Ltd. įmonę, kurios dempingo skirtumas buvo de minimis, nebuvo atsižvelgta. |
| --- | --- |

(136)

Bendradarbiaujančioms įmonėms, neįtrauktoms į atrankinę imtį, buvo apskaičiuotas svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Dėl to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalimi, į Sung Lim Co., Ltd. įmonę, kurios dempingo skirtumas buvo de minimis, nebuvo atsižvelgta.

| (137) | Nustatyti dempingo skirtumai, išreikšti CIF importo kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muitų, procentu yra tokie:






  — | Huvis Corporation, Seoul 5,7 %, |
| --- | --- | --- |

(137)

Nustatyti dempingo skirtumai, išreikšti CIF importo kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muitų, procentu yra tokie:

—

Huvis Corporation, Seoul 5,7 %,

| — | Saehan Industries Inc., Seoul 10,6 %, |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc., Seoul 10,6 %,

| — | Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % (de minimis), |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % (de minimis),

| — | Bendradarbiaujančioms įmonėms, neįtrauktoms į atrankinę imtį 6,0 %, |
| --- | --- |

—

Bendradarbiaujančioms įmonėms, neįtrauktoms į atrankinę imtį 6,0 %,

| — | Visoms kitoms įmonėms 10,6 %. |
| --- | --- |

—

Visoms kitoms įmonėms 10,6 %.

10.   TAIVANAS

| (138) | Atsakymai į klausimyną atėjo iš dviejų eksportuojančių gamintojų, atrinktų į imtį. |
| --- | --- |

(138)

Atsakymai į klausimyną atėjo iš dviejų eksportuojančių gamintojų, atrinktų į imtį.

| (139) | Abu eksportuojantys gamintojai iš pradžių pateikė duomenis apie visus produktus, kurių sudėtyje yra poliesterio. Tačiau, kadangi šis peržiūra yra atliekama tik dėl sintetinių poliesterių štapelio pluoštų, nekarštų, nešukuotų ir kitu būdu neparuoštų verpimui, kurie šiuo metu klasifikuojami KN 5503 20 00 kodu (t. y. kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 50 % poliesterio), visi produktai, kuriuos eksportuojantis gamintojas deklaravo kaip produktus, kurių sudėtyje yra mažiau kaip 50 % poliesterio, buvo atmesti. |
| --- | --- |

(139)

Abu eksportuojantys gamintojai iš pradžių pateikė duomenis apie visus produktus, kurių sudėtyje yra poliesterio. Tačiau, kadangi šis peržiūra yra atliekama tik dėl sintetinių poliesterių štapelio pluoštų, nekarštų, nešukuotų ir kitu būdu neparuoštų verpimui, kurie šiuo metu klasifikuojami KN 5503 20 00 kodu (t. y. kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 50 % poliesterio), visi produktai, kuriuos eksportuojantis gamintojas deklaravo kaip produktus, kurių sudėtyje yra mažiau kaip 50 % poliesterio, buvo atmesti.

10.1.   Normalioji vertė

| (140) | Abiejų eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimai buvo reprezentatyvūs. Didele dalimi normalioji vertė buvo paremta nepriklausomų Taivano klientų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Tačiau tiems produktų tipams, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo nepakankamas arba jie buvo parduodami ne įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, kaip paaiškinta 34 konstatuojamojoje dalyje. PB ir A išlaidos bei pelnas buvo paremtas faktiniais duomenimis apie tiriamojo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybą ir pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi. |
| --- | --- |

(140)

Abiejų eksportuojančių gamintojų panašaus produkto pardavimai buvo reprezentatyvūs. Didele dalimi normalioji vertė buvo paremta nepriklausomų Taivano klientų sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis įprastomis prekybos sąlygomis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Tačiau tiems produktų tipams, kurių pardavimas vidaus rinkoje buvo nepakankamas arba jie buvo parduodami ne įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, kaip paaiškinta 34 konstatuojamojoje dalyje. PB ir A išlaidos bei pelnas buvo paremtas faktiniais duomenimis apie tiriamojo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybą ir pardavimus įprastomis prekybos sąlygomis, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi.

10.2.   Eksporto kaina

| (141) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, abiem eksportuojantiems gamintojams eksporto kainos buvo nustatytos, remiantis nesusijusių Bendrijos klientų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. |
| --- | --- |

(141)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalimi, abiem eksportuojantiems gamintojams eksporto kainos buvo nustatytos, remiantis nesusijusių Bendrijos klientų faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis.

10.3.   Lyginimas

| (142) | Siekiant užtikrinti sąžiningą lyginimą, visais taikytinais ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo sąnaudų, banko mokesčių, nuolaidų, kainų sumažinimo, kredito sąnaudų ir komisinių skirtumus. |
| --- | --- |

(142)

Siekiant užtikrinti sąžiningą lyginimą, visais taikytinais ir pateisinamais atvejais buvo atsižvelgta į transporto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomų sąnaudų, pakavimo sąnaudų, banko mokesčių, nuolaidų, kainų sumažinimo, kredito sąnaudų ir komisinių skirtumus.

10.4.   Dempingo skirtumas

| (143) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvieno PŠP tipo svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamo tipo svertine vidutine eksporto kaina iš įmonės lygiu ir tuo pačiu prekybos lygiu. |
| --- | --- |

(143)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalimi, kiekvieno PŠP tipo svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamo tipo svertine vidutine eksporto kaina iš įmonės lygiu ir tuo pačiu prekybos lygiu.

| (144) | Palyginimas parodė, kad abu tiriamieji Taivano eksportuojantys gamintojai taiko dempingą; dempingo skirtumas yra lygus sumai, kuria taip nustatyta normalioji vertė viršija eksporto į Bendriją kainą. |
| --- | --- |

(144)

Palyginimas parodė, kad abu tiriamieji Taivano eksportuojantys gamintojai taiko dempingą; dempingo skirtumas yra lygus sumai, kuria taip nustatyta normalioji vertė viršija eksporto į Bendriją kainą.

| (145) | Dempingo skirtumai, išreikšti CIF importo kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentu, yra šie:






  — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %, |
| --- | --- | --- |

(145)

Dempingo skirtumai, išreikšti CIF importo kainos prie Bendrijos sienos, nesumokėjus muito, procentu, yra šie:

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %,

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %. |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %.

| (146) | Kadangi abu dempingo skirtumai yra de minimis, t. y. mažesni kaip 2 %, atsižvelgiant į Komisijos nuoseklią praktiką, procedūra prieš Taivaną turėtų būti nutraukta, neįvedant priemonių, jei galima laikyti, kad aplinkybės, kuriomis atsirado tokie rezultatai, nesikeis. |
| --- | --- |

(146)

Kadangi abu dempingo skirtumai yra de minimis, t. y. mažesni kaip 2 %, atsižvelgiant į Komisijos nuoseklią praktiką, procedūra prieš Taivaną turėtų būti nutraukta, neįvedant priemonių, jei galima laikyti, kad aplinkybės, kuriomis atsirado tokie rezultatai, nesikeis.

D.   PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ PASTOVUMAS IR TIKIMYBĖ, KAD ŽALINGAS DEMPINGAS TĘSIS IR PASIKARTOS

1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

| (147) | Tarpinėje peržiūroje dėl Taivano ir Korėjos Respublikos Komisija taip pat ištyrė, ar galima pagrįstai manyti, kad pasikeitusios nuo pradinio tyrimo aplinkybės, susijusios su dempingu ir daroma žala, yra pastovios pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(147)

Tarpinėje peržiūroje dėl Taivano ir Korėjos Respublikos Komisija taip pat ištyrė, ar galima pagrįstai manyti, kad pasikeitusios nuo pradinio tyrimo aplinkybės, susijusios su dempingu ir daroma žala, yra pastovios pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

| (148) | Be to, Taivano atžvilgiu ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 7 dalimi, taip pat buvo ištirta, ar tikėtina, kad dempingas tęsis arba pasikartos, jei priemonės būtų panaikintos. |
| --- | --- |

(148)

Be to, Taivano atžvilgiu ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 7 dalimi, taip pat buvo ištirta, ar tikėtina, kad dempingas tęsis arba pasikartos, jei priemonės būtų panaikintos.

2.   KORĖJOS RESPUBLIKA

| (149) | Kaip jau minėta, dabartinis tyrimas parodė, kad du iš trijų į atrankinę imtį atrinktų eksportuojančių gamintojų taiko dempingą, nors ir žemesnio lygio nei pradiniame tyrime. Nustatyta, kad trečiojo eksportuojančio gamintojo taikomas dempingas kaip ir pradiniame tyrime yra de minimis lygio. |
| --- | --- |

(149)

Kaip jau minėta, dabartinis tyrimas parodė, kad du iš trijų į atrankinę imtį atrinktų eksportuojančių gamintojų taiko dempingą, nors ir žemesnio lygio nei pradiniame tyrime. Nustatyta, kad trečiojo eksportuojančio gamintojo taikomas dempingas kaip ir pradiniame tyrime yra de minimis lygio.

| (150) | Analizuojant pasikeitusių aplinkybių pastovumą dempingo atžvilgiu, atsižvelgta į gamybos pajėgumus, pardavimų apimties raidą vidaus rinkoje, Bendrijos rinkoje ir eksporto į kitas trečiąsias šalis rinkoje, taip pat į visų trijų į atrankinę imtį įtrauktų Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų parduoto panašaus produkto, kuris sudarė daugiau kaip 80 % viso aptariamo produkto eksporto į Bendriją tiriamuoju laikotarpiu, kainas kiekvienoje iš minėtų rinkų. |
| --- | --- |

(150)

Analizuojant pasikeitusių aplinkybių pastovumą dempingo atžvilgiu, atsižvelgta į gamybos pajėgumus, pardavimų apimties raidą vidaus rinkoje, Bendrijos rinkoje ir eksporto į kitas trečiąsias šalis rinkoje, taip pat į visų trijų į atrankinę imtį įtrauktų Korėjos Respublikos eksportuojančių gamintojų parduoto panašaus produkto, kuris sudarė daugiau kaip 80 % viso aptariamo produkto eksporto į Bendriją tiriamuoju laikotarpiu, kainas kiekvienoje iš minėtų rinkų.

2.1.   Gamybos pajėgumai

| (151) | Aptariamo produkto gamybos apimtis nuo 2001 m. šiek tiek 3,5 % padidėjo (priemonės pradėtos taikyti 2000 m. gruodžio mėn.), tuo tarpu gamybos pajėgumai sumažėjo apie 4 %. Todėl pajėgumų panaudojimas pasiekė aukštą lygį (89 % 2001 m. ir 95 % tiriamuoju laikotarpiu) ir nepanaudotų pajėgumų yra nedaug. Eksportuojantys gamintojai neprognozavo jokio gamybos padidėjimo per ateinančius kelerius metus, o vienas didžiausių aptariamą produktą eksportuojančių į Bendriją gamintojų liovėsi gaminęs aptariamą produktą, pasibaigus tiriamajam laikotarpiui. |
| --- | --- |

(151)

Aptariamo produkto gamybos apimtis nuo 2001 m. šiek tiek 3,5 % padidėjo (priemonės pradėtos taikyti 2000 m. gruodžio mėn.), tuo tarpu gamybos pajėgumai sumažėjo apie 4 %. Todėl pajėgumų panaudojimas pasiekė aukštą lygį (89 % 2001 m. ir 95 % tiriamuoju laikotarpiu) ir nepanaudotų pajėgumų yra nedaug. Eksportuojantys gamintojai neprognozavo jokio gamybos padidėjimo per ateinančius kelerius metus, o vienas didžiausių aptariamą produktą eksportuojančių į Bendriją gamintojų liovėsi gaminęs aptariamą produktą, pasibaigus tiriamajam laikotarpiui.

2.2.   Pardavimų apimtis

| (152) | Per paskutinius metus vidaus rinka išliko stabili. Nors dėl galimo tam tikrų PŠP naudotojų gamybos įrenginių perkėlimo už Korėjos ribų vidaus vartojimas gali sumažėti, jokių reikšmingų ir tuoj įvyksiančių vidaus rinkos pokyčių nenumatoma. Net jei PŠP vartojimas vidaus rinkoje sumažėtų, gali būti pradėti gaminti kiti poliesterių verpalai, o tai techniškai yra lengvai įmanoma, arba aptariamas produktas gali būti eksportuojamas į kitas trečiąsias šalis, netaikant antidempingo muitų arba taikant mažesnius antidempingo muitus nei Bendrijos rinkoje, arba ir viena, ir kita. Be to, Korėjos gamintojai – tai labai į eksportą orientuotos įmonės, kurios į trečiųjų šalių rinkas parduoda daugiau kaip 70 % savo PŠP produkcijos. Atsižvelgiant į mažą priklausomybę nuo vidaus rinkos, vartojimo sumažėjimas vidaus rinkoje nepadarytų reikšmingos įtakos įmonių pelningumui. Todėl nebūtinai reikėtų didinti pardavimus kitiems klientams už Korėjos ribų ir siūlyti jiems PŠP žemesnėmis kainomis. Dėl to, remiantis turima informacija, negalima daryti išvados, kad vidaus rinkos dydžio pasikeitimas automatiškai privestų prie PŠP eksporto į Bendriją padidėjimo vis didėjančio dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(152)

Per paskutinius metus vidaus rinka išliko stabili. Nors dėl galimo tam tikrų PŠP naudotojų gamybos įrenginių perkėlimo už Korėjos ribų vidaus vartojimas gali sumažėti, jokių reikšmingų ir tuoj įvyksiančių vidaus rinkos pokyčių nenumatoma. Net jei PŠP vartojimas vidaus rinkoje sumažėtų, gali būti pradėti gaminti kiti poliesterių verpalai, o tai techniškai yra lengvai įmanoma, arba aptariamas produktas gali būti eksportuojamas į kitas trečiąsias šalis, netaikant antidempingo muitų arba taikant mažesnius antidempingo muitus nei Bendrijos rinkoje, arba ir viena, ir kita. Be to, Korėjos gamintojai – tai labai į eksportą orientuotos įmonės, kurios į trečiųjų šalių rinkas parduoda daugiau kaip 70 % savo PŠP produkcijos. Atsižvelgiant į mažą priklausomybę nuo vidaus rinkos, vartojimo sumažėjimas vidaus rinkoje nepadarytų reikšmingos įtakos įmonių pelningumui. Todėl nebūtinai reikėtų didinti pardavimus kitiems klientams už Korėjos ribų ir siūlyti jiems PŠP žemesnėmis kainomis. Dėl to, remiantis turima informacija, negalima daryti išvados, kad vidaus rinkos dydžio pasikeitimas automatiškai privestų prie PŠP eksporto į Bendriją padidėjimo vis didėjančio dempingo kainomis.

| (153) | Eksporto pardavimas į kitas trečiąsias šalis per pastaruosius trejus finansinius metus išliko stabilus ir sudarė apie 68 % visų aptariamo produkto pardavimų. Nėra priežasčių manyti, kad trečiųjų šalių rinkos negalės įsisavinti ateityje didesnio eksporto, ypač kai visame pasaulyje PŠP paklausa didėja, nes aptariamas produktas vis plačiau naudojamas ne tik verpimui ir audimui, bet ir neaustiniams produktams. |
| --- | --- |

(153)

Eksporto pardavimas į kitas trečiąsias šalis per pastaruosius trejus finansinius metus išliko stabilus ir sudarė apie 68 % visų aptariamo produkto pardavimų. Nėra priežasčių manyti, kad trečiųjų šalių rinkos negalės įsisavinti ateityje didesnio eksporto, ypač kai visame pasaulyje PŠP paklausa didėja, nes aptariamas produktas vis plačiau naudojamas ne tik verpimui ir audimui, bet ir neaustiniams produktams.

| (154) | Atsižvelgiant į didelį Korėjos gamintojų pajėgumų panaudojimą, į nedidelę nepanaudotų pajėgumų dalį ir į gana stabilią padėtį vidaus ir kitose eksporto rinkose, taip pat nėra tikėtina, kad antidempingo priemonių lygio mažėjimas privestų prie reikšmingo aptariamo produkto importo į Bendriją padidėjimo. |
| --- | --- |

(154)

Atsižvelgiant į didelį Korėjos gamintojų pajėgumų panaudojimą, į nedidelę nepanaudotų pajėgumų dalį ir į gana stabilią padėtį vidaus ir kitose eksporto rinkose, taip pat nėra tikėtina, kad antidempingo priemonių lygio mažėjimas privestų prie reikšmingo aptariamo produkto importo į Bendriją padidėjimo.

2.3.   Pardavimo kainos

| (155) | Buvo ištirta, ar tikėtina, kad sumažėjęs dempingo skirtumas gali privesti prie eksporto kainos sumažėjimo, dėl kurio gali atsirasti didesnis dempingas. Šiuo atžvilgiu, kadangi galiojo šios priemonės ir eksportas į Bendriją, nepaisant šių priemonių, buvo stabilus ir gana aukšto lygio, nėra požymių, kad dėl mažesnių dempingo skirtumų sumažėtų eksporto kainos. Priešingai, galima teigti, kad mažesni dempingo muitai, kuriuos turi mokėti importuotojai, sukurtų galimybę Korėjos įmonėms didinti kainas, nekeičiant nesusijusių klientų prašomų galutinių kainų. |
| --- | --- |

(155)

Buvo ištirta, ar tikėtina, kad sumažėjęs dempingo skirtumas gali privesti prie eksporto kainos sumažėjimo, dėl kurio gali atsirasti didesnis dempingas. Šiuo atžvilgiu, kadangi galiojo šios priemonės ir eksportas į Bendriją, nepaisant šių priemonių, buvo stabilus ir gana aukšto lygio, nėra požymių, kad dėl mažesnių dempingo skirtumų sumažėtų eksporto kainos. Priešingai, galima teigti, kad mažesni dempingo muitai, kuriuos turi mokėti importuotojai, sukurtų galimybę Korėjos įmonėms didinti kainas, nekeičiant nesusijusių klientų prašomų galutinių kainų.

2.4.   Tikėtina normaliosios vertės raida

| (156) | Nebuvo galima rasti jokių požymių, kad šios peržiūros metu nustatytos normaliosios vertės nebūtų galima laikyti pastovia. |
| --- | --- |

(156)

Nebuvo galima rasti jokių požymių, kad šios peržiūros metu nustatytos normaliosios vertės nebūtų galima laikyti pastovia.

| (157) | Galima teigti, kad žaliavų kainų, kurios labai susijusios su naftos kainomis, kaita gali turėti reikšmingą įtaką normaliajai vertei. Tačiau manoma, jog, kadangi žaliavos yra prekė, kurios kaina nustatoma pasauliniu mastu, padidėjusios žaliavų kainos turėtų tokią pat įtaką eksporto kainai kaip ir normaliajai vertei, kadangi visi rinkos dalyviai jaustų tokį pat poveikį. |
| --- | --- |

(157)

Galima teigti, kad žaliavų kainų, kurios labai susijusios su naftos kainomis, kaita gali turėti reikšmingą įtaką normaliajai vertei. Tačiau manoma, jog, kadangi žaliavos yra prekė, kurios kaina nustatoma pasauliniu mastu, padidėjusios žaliavų kainos turėtų tokią pat įtaką eksporto kainai kaip ir normaliajai vertei, kadangi visi rinkos dalyviai jaustų tokį pat poveikį.

2.5.   Išvados dėl Korėjos Respublikos

| (158) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, buvo padaryta išvada, jog galima pagrįstai manyti, kad pasikeitusios aplinkybės, dėl kurių sumažėjo dempingo skirtumas, yra pastovaus pobūdžio. |
| --- | --- |

(158)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, buvo padaryta išvada, jog galima pagrįstai manyti, kad pasikeitusios aplinkybės, dėl kurių sumažėjo dempingo skirtumas, yra pastovaus pobūdžio.

| (159) | Įmonės, kuriai buvo nustatytas de minimis dempingo skirtumas, atveju pažymėtina, kad šiai įmonei jau taikomas 0 % antidempingo muitas nuo galutinių priemonių įvedimo 2000 m. Tačiau šios tarpinės peržiūros metu, nepaisant importo žemomis kainomis visų pirma iš KLR ir Saudo Arabijos, kuris konkuruoja su Korėjos importu, nebuvo nustatyta jokio šios įmonės dempingo. Todėl nėra pagrindo manyti, kad ši įmonė reikšmingai pakeistų savo elgseną eksporto srityje ateityje. |
| --- | --- |

(159)

Įmonės, kuriai buvo nustatytas de minimis dempingo skirtumas, atveju pažymėtina, kad šiai įmonei jau taikomas 0 % antidempingo muitas nuo galutinių priemonių įvedimo 2000 m. Tačiau šios tarpinės peržiūros metu, nepaisant importo žemomis kainomis visų pirma iš KLR ir Saudo Arabijos, kuris konkuruoja su Korėjos importu, nebuvo nustatyta jokio šios įmonės dempingo. Todėl nėra pagrindo manyti, kad ši įmonė reikšmingai pakeistų savo elgseną eksporto srityje ateityje.

| (160) | Atsižvelgiant į tai, kad visoms su tyrimu susijusioms įmonėms Korėjoje nustatyti mažesni dempingo skirtumai ir kad manoma, jog ši padėtis nėra trumpalaikė, Reglamentu (EB) Nr. 2852/2000 nustatytos priemonės turėtų būti atitinkamai pakeistos. |
| --- | --- |

(160)

Atsižvelgiant į tai, kad visoms su tyrimu susijusioms įmonėms Korėjoje nustatyti mažesni dempingo skirtumai ir kad manoma, jog ši padėtis nėra trumpalaikė, Reglamentu (EB) Nr. 2852/2000 nustatytos priemonės turėtų būti atitinkamai pakeistos.

| (161) | Dėl tų pačių priežasčių de minimis dempingo skirtumas Sung Lim Co., Ltd. įmonei turėtų būti patvirtintas. |
| --- | --- |

(161)

Dėl tų pačių priežasčių de minimis dempingo skirtumas Sung Lim Co., Ltd. įmonei turėtų būti patvirtintas.

3.   TAIVANAS

| (162) | Analizėje buvo atsižvelgta į gamybos pajėgumus, pardavimų apimties raidą vidaus rinkoje, Bendrijos rinkoje ir eksporto į trečiąsias šalis (išskyrus Bendriją) rinkoje, taip pat į Taivano eksportuojančių gamintojų, įtrauktų į atrankinę imtį, parduoto kiekvienoje iš minėtų rinkų aptariamo produkto, kuris sudarė daugiau kaip 90 % aptariamo produkto eksporto į Bendriją tiriamuoju laikotarpiu, kainas. |
| --- | --- |

(162)

Analizėje buvo atsižvelgta į gamybos pajėgumus, pardavimų apimties raidą vidaus rinkoje, Bendrijos rinkoje ir eksporto į trečiąsias šalis (išskyrus Bendriją) rinkoje, taip pat į Taivano eksportuojančių gamintojų, įtrauktų į atrankinę imtį, parduoto kiekvienoje iš minėtų rinkų aptariamo produkto, kuris sudarė daugiau kaip 90 % aptariamo produkto eksporto į Bendriją tiriamuoju laikotarpiu, kainas.

3.1.   Gamybos pajėgumai

| (163) | Per pastaruosius ketverius finansinius metus abiejų Taivano eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai sumažėjo apie 6,5 %. Nors apskritai pajėgumų panaudojimas siekia tik 73 %, laikui bėgant, pajėgumų panaudojimas išlieka pastovus. Remiantis turima informacija, atrodo, kad gamyba pereina į kitas šalis (Vietnamą, Kiniją), kur produktyvumas yra geresnis. Todėl, net jei ir yra nepanaudotų pajėgumų, eksporto į Bendriją padidėjimas, jei priemonės būtų panaikintos, nėra labai tikėtinas, nes nepanaudoti pajėgumai bus greičiau perkelti į kitas trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(163)

Per pastaruosius ketverius finansinius metus abiejų Taivano eksportuojančių gamintojų gamybos pajėgumai sumažėjo apie 6,5 %. Nors apskritai pajėgumų panaudojimas siekia tik 73 %, laikui bėgant, pajėgumų panaudojimas išlieka pastovus. Remiantis turima informacija, atrodo, kad gamyba pereina į kitas šalis (Vietnamą, Kiniją), kur produktyvumas yra geresnis. Todėl, net jei ir yra nepanaudotų pajėgumų, eksporto į Bendriją padidėjimas, jei priemonės būtų panaikintos, nėra labai tikėtinas, nes nepanaudoti pajėgumai bus greičiau perkelti į kitas trečiąsias šalis.

3.2.   Pardavimų apimtis

| (164) | Per pastaruosius trejus finansinius metus pagrindinė eksportuojančių gamintojų aptariamo produkto rinka buvo ne Bendrija, o kitos trečiosios šalys. Vis dėlto pardavimų Bendrijos rinkai apimtys buvo gana nemažos, nes tiriamuoju laikotarpiu jos sudarė 24 % viso parduoto aptariamo produkto kiekio. Tačiau pažymėtina, kad šis santykis, laikui bėgant, mažėjo (29 % 2001 m.). Nepaisant kitų trečiųjų šalių (Kinijos ir Japonijos) taikomų galiojančių priemonių, eksportas į trečiąsias šalis per trejus metus padidėjo 14 % ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 62 % viso aptariamo produkto parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(164)

Per pastaruosius trejus finansinius metus pagrindinė eksportuojančių gamintojų aptariamo produkto rinka buvo ne Bendrija, o kitos trečiosios šalys. Vis dėlto pardavimų Bendrijos rinkai apimtys buvo gana nemažos, nes tiriamuoju laikotarpiu jos sudarė 24 % viso parduoto aptariamo produkto kiekio. Tačiau pažymėtina, kad šis santykis, laikui bėgant, mažėjo (29 % 2001 m.). Nepaisant kitų trečiųjų šalių (Kinijos ir Japonijos) taikomų galiojančių priemonių, eksportas į trečiąsias šalis per trejus metus padidėjo 14 % ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 62 % viso aptariamo produkto parduoto kiekio.

| (165) | Pardavimai vidaus rinkoje per pastaruosius trejus finansinius metus išliko stabilūs ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 13,4 % viso parduoto aptariamo produkto kiekio. |
| --- | --- |

(165)

Pardavimai vidaus rinkoje per pastaruosius trejus finansinius metus išliko stabilūs ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 13,4 % viso parduoto aptariamo produkto kiekio.

| (166) | Nors, nepaisant keliose trečiosiose šalyse taikomų antidempingo priemonių, eksportuojantys gamintojai padidino eksportą į trečiąsias šalis, išskyrus Bendriją, ir nepaisant to, kad jie ir toliau didele dalimi dalyvauja Bendrijos rinkoje, nėra aiškių požymių, kad tuo atveju, jei procesas prieš Taivaną būtų nutrauktas, nepanaudoti pajėgumai būtų vėl nukreipti į Bendrijos rinką. Esant tokiai padėčiai, taip pat daroma išvada, kad gamybos pajėgumų perkėlimas į trečiąsias šalis yra nesusijęs su apsisaugojimo nuo Taivano kilmės importo priemonių buvimu. |
| --- | --- |

(166)

Nors, nepaisant keliose trečiosiose šalyse taikomų antidempingo priemonių, eksportuojantys gamintojai padidino eksportą į trečiąsias šalis, išskyrus Bendriją, ir nepaisant to, kad jie ir toliau didele dalimi dalyvauja Bendrijos rinkoje, nėra aiškių požymių, kad tuo atveju, jei procesas prieš Taivaną būtų nutrauktas, nepanaudoti pajėgumai būtų vėl nukreipti į Bendrijos rinką. Esant tokiai padėčiai, taip pat daroma išvada, kad gamybos pajėgumų perkėlimas į trečiąsias šalis yra nesusijęs su apsisaugojimo nuo Taivano kilmės importo priemonių buvimu.

3.3.   Pardavimo kainos eksporto rinkose

| (167) | Buvo palygintos eksportui į Bendriją tiriamuoju laikotarpiu parduoto aptariamo produkto kainos su eksporto į trečiąsias šalis kainomis tuo pačiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(167)

Buvo palygintos eksportui į Bendriją tiriamuoju laikotarpiu parduoto aptariamo produkto kainos su eksporto į trečiąsias šalis kainomis tuo pačiu laikotarpiu.

| (168) | Nustatyta, kad viso pasaulio mastu (įskaitant visus aptariamo produkto tipus) aptariamo produkto pardavimo kainos Bendrijoje buvo žymiai aukštesnės (daugiau kaip 10 % per paskutiniuosius trejus finansinius metus) nei kitose trečiosiose šalyse. Tačiau šį pastebimą kainų skirtumą Bendrijos rinkoje ir kitose eksporto rinkose būtų galima didele dalimi paaiškinti didele eksportuojančių gamintojų eksportuojamų produktų tipų kainų įvairove. Be to, kadangi, nepaisant antidempingo priemonių taikymo, į Bendriją eksportuojami kiekiai yra dideli, priemonių taikymo nutraukimas eksportuotojams galėtų dar suteikti galimybių savo eksporto kainai padidinti. |
| --- | --- |

(168)

Nustatyta, kad viso pasaulio mastu (įskaitant visus aptariamo produkto tipus) aptariamo produkto pardavimo kainos Bendrijoje buvo žymiai aukštesnės (daugiau kaip 10 % per paskutiniuosius trejus finansinius metus) nei kitose trečiosiose šalyse. Tačiau šį pastebimą kainų skirtumą Bendrijos rinkoje ir kitose eksporto rinkose būtų galima didele dalimi paaiškinti didele eksportuojančių gamintojų eksportuojamų produktų tipų kainų įvairove. Be to, kadangi, nepaisant antidempingo priemonių taikymo, į Bendriją eksportuojami kiekiai yra dideli, priemonių taikymo nutraukimas eksportuotojams galėtų dar suteikti galimybių savo eksporto kainai padidinti.

| (169) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nėra požymių, kad kainų lygis, taikomas kitose eksporto rinkose, suteiktų įmonei galimybę mažinti kainas Bendrijai. |
| --- | --- |

(169)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nėra požymių, kad kainų lygis, taikomas kitose eksporto rinkose, suteiktų įmonei galimybę mažinti kainas Bendrijai.

3.4.   Tikėtina normaliosios vertės raida

| (170) | Nerasta jokių įrodymų, kurie bylotų apie normaliosios vertės pokyčius. Vidaus rinka išlieka stabili, taip pat stabili išlieka su sąnaudomis vidaus rinkoje susijusi padėtis. |
| --- | --- |

(170)

Nerasta jokių įrodymų, kurie bylotų apie normaliosios vertės pokyčius. Vidaus rinka išlieka stabili, taip pat stabili išlieka su sąnaudomis vidaus rinkoje susijusi padėtis.

| (171) | Dėl žaliavų kainų įtakos normaliajai vertei, 147 konstatuojamosios dalies išvados taikytinos ir Taivano atveju. |
| --- | --- |

(171)

Dėl žaliavų kainų įtakos normaliajai vertei, 147 konstatuojamosios dalies išvados taikytinos ir Taivano atveju.

3.5.   Išvados dėl Taivano

| (172) | Pateiktoji analizė nerodo, kad dempingas pasikartotų, jei priemonių galiojimas būtų nutrauktas. |
| --- | --- |

(172)

Pateiktoji analizė nerodo, kad dempingas pasikartotų, jei priemonių galiojimas būtų nutrauktas.

4.   IŠVADOS DĖL TIKIMYBĖS, KAD (ŽALINGAS) DEMPINGAS TĘSIS AR PASIKARTOS

| (173) | Šiuo metu Korėjos Respublikos kilmės PŠP importui galiojančios priemonės yra griežtesnės nei reikia importo dempingo kainomis žalingam poveikiui panaikinti. Atsižvelgiant į tikimybę, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei priemonės būtų panaikintos, ir remiantis nustatytais dempingo faktais, nepaisant šiuo metu Korėjos Respublikai taikomų priemonių, daroma išvada, kad priemonės turėtų būti iš dalies pakeistos, ir jų lygis turėtų būti toks, koks yra nustatytas šioje peržiūroje. |
| --- | --- |

(173)

Šiuo metu Korėjos Respublikos kilmės PŠP importui galiojančios priemonės yra griežtesnės nei reikia importo dempingo kainomis žalingam poveikiui panaikinti. Atsižvelgiant į tikimybę, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei priemonės būtų panaikintos, ir remiantis nustatytais dempingo faktais, nepaisant šiuo metu Korėjos Respublikai taikomų priemonių, daroma išvada, kad priemonės turėtų būti iš dalies pakeistos, ir jų lygis turėtų būti toks, koks yra nustatytas šioje peržiūroje.

| (174) | Šiuo metu Taivano kilmės PŠP importui galiojančios priemonės yra nebepagrįstos. Atsižvelgiant į tai, kad nėra nustatyta nieko, kas rodytų tikimybę, jog dempingas tęstųsi ar pasikartotų, jei priemonės būtų panaikintos, ir remiantis šioje peržiūroje nustatytais dempingo (de minimis) faktais, daroma išvada, kad procesas dėl Taivano turėtų būti nutrauktas, neįvedant jokių priemonių. |
| --- | --- |

(174)

Šiuo metu Taivano kilmės PŠP importui galiojančios priemonės yra nebepagrįstos. Atsižvelgiant į tai, kad nėra nustatyta nieko, kas rodytų tikimybę, jog dempingas tęstųsi ar pasikartotų, jei priemonės būtų panaikintos, ir remiantis šioje peržiūroje nustatytais dempingo (de minimis) faktais, daroma išvada, kad procesas dėl Taivano turėtų būti nutrauktas, neįvedant jokių priemonių.

| (175) | Skunde dalyvavusi Bendrijos pramonė prieštaravo pasiūlytai antidempingo proceso dėl Taivano importo pabaigai. Buvo teigiama, kad reikia ištirti visą Taivano rinką, o ne tik į imtį įtrauktų eksportuojančių gamintojų situaciją dėl to, kad, panaikinus priemones, į imtį neįtrauktos įmonės bus linkusios toliau eksportuoti dempingo kainomis. Buvo tvirtinama, kad į imtį neįtrauktos įmonės dėl jų blogos finansinės padėties bus linkusios iki aukščiausio laipsnio padidinti jų pinigų srautą, didindamos eksporto apimtį (dempingo kainomis), ką patvirtintų su eksportu į JAV susiję jų veiksmai kainų srityje. Papildomai buvo teigiama, kad kadangi šių įmonių gamybos pajėgumai sudaro 66 % Bendrijos vartojimo, šio eksporto poveikis bus reikšmingas. |
| --- | --- |

(175)

Skunde dalyvavusi Bendrijos pramonė prieštaravo pasiūlytai antidempingo proceso dėl Taivano importo pabaigai. Buvo teigiama, kad reikia ištirti visą Taivano rinką, o ne tik į imtį įtrauktų eksportuojančių gamintojų situaciją dėl to, kad, panaikinus priemones, į imtį neįtrauktos įmonės bus linkusios toliau eksportuoti dempingo kainomis. Buvo tvirtinama, kad į imtį neįtrauktos įmonės dėl jų blogos finansinės padėties bus linkusios iki aukščiausio laipsnio padidinti jų pinigų srautą, didindamos eksporto apimtį (dempingo kainomis), ką patvirtintų su eksportu į JAV susiję jų veiksmai kainų srityje. Papildomai buvo teigiama, kad kadangi šių įmonių gamybos pajėgumai sudaro 66 % Bendrijos vartojimo, šio eksporto poveikis bus reikšmingas.

| (176) | Pažymėta, kad ši atrinkta imtis sudarė ne tik 95 % Taivano eksporto į ES, bet taip pat 43 % Taivano eksporto į kitas šalis, 71 % vietinių pardavimų ir 57 % PŠP vietinės produkcijos, ir todėl buvo labai tipiška pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Taip pat pažymėta, kad skunde dalyvavusi Bendrijos pramonė proceso pradiniame etape neprieštaravo dėl imties. |
| --- | --- |

(176)

Pažymėta, kad ši atrinkta imtis sudarė ne tik 95 % Taivano eksporto į ES, bet taip pat 43 % Taivano eksporto į kitas šalis, 71 % vietinių pardavimų ir 57 % PŠP vietinės produkcijos, ir todėl buvo labai tipiška pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. Taip pat pažymėta, kad skunde dalyvavusi Bendrijos pramonė proceso pradiniame etape neprieštaravo dėl imties.

| (177) | Žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės atveju skunde dalyvavusi Bendrijos pramonė savo argumentus grindė tik tvirtinimais, dėl kurių nebuvo pateikta pakankamai įrodymų. Taigi teigiant, kad į imtį neįtrauktos įmonės dėl jų blogos finansinės padėties bus linkusios iki aukščiausio laipsnio padidinti jų pinigų srautą, padidindamos eksporto dempingo kainomis apimtį į ES, pažymima, kad grynieji pinigai gali būti kaupiami pasitelkiant kitas priemones nei pardavimų apimčių didinimas, t.y. papildomos paskolos, nepelningų verslo sektorių pardavimas, kapitalo didinimas išleidžiant akcijas. Lygiai taip pat nebuvo pateikta jokių įtikinančių įrodymų dėl neva eksporto į JAV dempingo kainomis. Pagaliau skunde dalyvavusios Bendrijos pramonės analizėje dėl gamybos pajėgumų Taivane neatsižvelgiama į galimą pajėgumų Taivane sumažėjimą dėl Taivano gamybos įrenginių perkėlimo už Taivano ribų ir dėl vieno iš Taivano gamintojų patirto bankroto. |
| --- | --- |

(177)

Žalingo dempingo pasikartojimo tikimybės atveju skunde dalyvavusi Bendrijos pramonė savo argumentus grindė tik tvirtinimais, dėl kurių nebuvo pateikta pakankamai įrodymų. Taigi teigiant, kad į imtį neįtrauktos įmonės dėl jų blogos finansinės padėties bus linkusios iki aukščiausio laipsnio padidinti jų pinigų srautą, padidindamos eksporto dempingo kainomis apimtį į ES, pažymima, kad grynieji pinigai gali būti kaupiami pasitelkiant kitas priemones nei pardavimų apimčių didinimas, t.y. papildomos paskolos, nepelningų verslo sektorių pardavimas, kapitalo didinimas išleidžiant akcijas. Lygiai taip pat nebuvo pateikta jokių įtikinančių įrodymų dėl neva eksporto į JAV dempingo kainomis. Pagaliau skunde dalyvavusios Bendrijos pramonės analizėje dėl gamybos pajėgumų Taivane neatsižvelgiama į galimą pajėgumų Taivane sumažėjimą dėl Taivano gamybos įrenginių perkėlimo už Taivano ribų ir dėl vieno iš Taivano gamintojų patirto bankroto.

| (178) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma ta pati išvada, teigianti. kad yra tikimybė, jog dempingas Taivano atveju pasikartos. |
| --- | --- |

(178)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma ta pati išvada, teigianti. kad yra tikimybė, jog dempingas Taivano atveju pasikartos.

E.   ŽALA

1.   BENDRIJOS PRAMONĖS APIBRĖŽIMAS

| (179) | Skundą parėmė šie Europos Bendrijos gamintojai:






  — | Catalana de Polimers, S.A, Ispanija |
| --- | --- | --- |

(179)

Skundą parėmė šie Europos Bendrijos gamintojai:

—

Catalana de Polimers, S.A, Ispanija

| — | Dupont Sabanci Polyester GmbH, Vokietija |
| --- | --- |

—

Dupont Sabanci Polyester GmbH, Vokietija

| — | Industrias Químicas Textiles, S.A., Ispanija |
| --- | --- |

—

Industrias Químicas Textiles, S.A., Ispanija

| — | Tergal Fibres, S.A., Prancūzija |
| --- | --- |

—

Tergal Fibres, S.A., Prancūzija

| — | Trevira GmbH, Vokietija |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH, Vokietija

| — | Wellman International Limited, Airija |
| --- | --- |

—

Wellman International Limited, Airija

| (180) | Kadangi šių šešių skundą pateikusių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų gamybos apimtis sudaro 49 % visos aptariamo produkto Bendrijos gamybos apimties ir kadangi nė vienas skunde nedalyvavęs Bendrijos gamintojas aiškiai nepareiškė savo prieštaravimo tam, kad būtų pradėta ši procedūra, manoma, kad skundą pateikusieji gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Du skunde nedalyvavusieji gamintojai Komisijai pateikė bendro pobūdžio informaciją, bet skundo neparėmė. |
| --- | --- |

(180)

Kadangi šių šešių skundą pateikusių bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų gamybos apimtis sudaro 49 % visos aptariamo produkto Bendrijos gamybos apimties ir kadangi nė vienas skunde nedalyvavęs Bendrijos gamintojas aiškiai nepareiškė savo prieštaravimo tam, kad būtų pradėta ši procedūra, manoma, kad skundą pateikusieji gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Du skunde nedalyvavusieji gamintojai Komisijai pateikė bendro pobūdžio informaciją, bet skundo neparėmė.

2.   BENDRIJOS VARTOJIMAS

| (181) | Bendrijos vartojimas buvo nustatytas, remiantis aptariamo produkto importo apimtimi iš tiriamų šalių ir iš visų kitų trečiųjų šalių, apie kurias žinoma, kad jos gamina aptariamą produktą ir jį eksportuoja į Bendriją, ir remiantis Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimi. Kadangi tik du iš 10 skunde nedalyvavusių Bendrijos gamintojų pateikė informaciją apie savo pardavimus, likusių aštuonių skunde nedalyvavusių gamintojų pardavimai buvo apskaičiuoti, remiantis Bendrijos pramonės paduotame skunde pateiktais duomenimis. Šiuos duomenis patvirtino vienos nepriklausomos konsultacinės įmonės, kuri specializuojasi pluoštų sektoriuje, leidiniai. |
| --- | --- |

(181)

Bendrijos vartojimas buvo nustatytas, remiantis aptariamo produkto importo apimtimi iš tiriamų šalių ir iš visų kitų trečiųjų šalių, apie kurias žinoma, kad jos gamina aptariamą produktą ir jį eksportuoja į Bendriją, ir remiantis Bendrijos pramonės ir kitų Bendrijos gamintojų pardavimų Bendrijos rinkoje apimtimi. Kadangi tik du iš 10 skunde nedalyvavusių Bendrijos gamintojų pateikė informaciją apie savo pardavimus, likusių aštuonių skunde nedalyvavusių gamintojų pardavimai buvo apskaičiuoti, remiantis Bendrijos pramonės paduotame skunde pateiktais duomenimis. Šiuos duomenis patvirtino vienos nepriklausomos konsultacinės įmonės, kuri specializuojasi pluoštų sektoriuje, leidiniai.

| (182) | Nuoseklumo sumetimais, siekiant šiame procese nustatyti atitinkamais KN kodais žymimų produktų importo apimtis, buvo pasinaudota Eurostato duomenimis. Pažymėtina, kad tiriamų eksportuojančių šalių gamintojų praneštos importo apimtys atitiko atitinkamus Eurostato skaičius. |
| --- | --- |

(182)

Nuoseklumo sumetimais, siekiant šiame procese nustatyti atitinkamais KN kodais žymimų produktų importo apimtis, buvo pasinaudota Eurostato duomenimis. Pažymėtina, kad tiriamų eksportuojančių šalių gamintojų praneštos importo apimtys atitiko atitinkamus Eurostato skaičius.

| (183) | Taigi, Bendrijos vartojime pastebima stagnacija, nes jis sumažėjo nuo 712 773 tonų 2000 m. iki 709 828 tonų tiriamuoju laikotarpiu.
  1 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos vartojimas (tonomis) | 712 773 | 661 227 | 729 916 | 709 828 |
| Indeksas | 100 | 94 | 102 | 99 |

(183)

Taigi, Bendrijos vartojime pastebima stagnacija, nes jis sumažėjo nuo 712 773 tonų 2000 m. iki 709 828 tonų tiriamuoju laikotarpiu.

1 lentelė

2000

2001

2002

TL

Bendrijos vartojimas (tonomis)

712 773

661 227

729 916

709 828

Indeksas

100

94

102

99

3.   PŠP IMPORTAS IŠ TIRIAMŲ ŠALIŲ

3.1.   Kumuliacija

| (184) | Taivano atveju nustatytas dempingo skirtumas siekė mažiau kaip 2 % (žr. 138–146 konstatuojamąsias dalis). Todėl sąlygos, nustatytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje, tam, kad aptariamo produkto importas iš šios šalies galėtų būti įvertintas kartu su aptariamo produkto iš likusiųjų tiriamų šalių importu, nėra tenkinamos. |
| --- | --- |

(184)

Taivano atveju nustatytas dempingo skirtumas siekė mažiau kaip 2 % (žr. 138–146 konstatuojamąsias dalis). Todėl sąlygos, nustatytos pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje, tam, kad aptariamo produkto importas iš šios šalies galėtų būti įvertintas kartu su aptariamo produkto iš likusiųjų tiriamų šalių importu, nėra tenkinamos.

| (185) | Komisija toliau nagrinėjo, ar KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos (toliau – tiriamos šalys) kilmės PŠP importo įtaką reikėtų įvertinti kartu pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(185)

Komisija toliau nagrinėjo, ar KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos (toliau – tiriamos šalys) kilmės PŠP importo įtaką reikėtų įvertinti kartu pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

| (186) | Šis straipsnis numato, kad importo iš dviejų ar daugiau šalių, dėl kurio tuo pačiu metu vykdomas tyrimas, įtaka turi būti įvertinama kartu, kai i) importo iš kiekvienos šalies nustatytas dempingo skirtumas yra didesnis už de minimis, apibrėžtąjį pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, ii) importo iš kiekvienos šalies apimtis nėra labai menka ir kai iii) dėl importuotų produktų tarpusavio konkurencijos sąlygų ir importuotų produktų konkurencijos su Bendrijos panašiu produktu sąlygų toks įvertinimas yra tikslingas. |
| --- | --- |

(186)

Šis straipsnis numato, kad importo iš dviejų ar daugiau šalių, dėl kurio tuo pačiu metu vykdomas tyrimas, įtaka turi būti įvertinama kartu, kai i) importo iš kiekvienos šalies nustatytas dempingo skirtumas yra didesnis už de minimis, apibrėžtąjį pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, ii) importo iš kiekvienos šalies apimtis nėra labai menka ir kai iii) dėl importuotų produktų tarpusavio konkurencijos sąlygų ir importuotų produktų konkurencijos su Bendrijos panašiu produktu sąlygų toks įvertinimas yra tikslingas.

3.1.1.   Dempingo skirtumas ir importo apimtis

| (187) | Kaip jau nurodyta, šis tyrimas parodė, kad dempingo skirtumas, nustatytas KLR, Saudo Arabijai ir Pietų Korėjai, yra daug didesnis už de minimis lygį, o iš minėtų šalių importo apimtis nėra menka pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalies prasme (joms priklausanti rinkos dalis tiriamuoju laikotarpiu siekė atitinkamai 4,7 %, 3,1 % ir 10 %). |
| --- | --- |

(187)

Kaip jau nurodyta, šis tyrimas parodė, kad dempingo skirtumas, nustatytas KLR, Saudo Arabijai ir Pietų Korėjai, yra daug didesnis už de minimis lygį, o iš minėtų šalių importo apimtis nėra menka pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalies prasme (joms priklausanti rinkos dalis tiriamuoju laikotarpiu siekė atitinkamai 4,7 %, 3,1 % ir 10 %).

3.1.2.   Konkurencijos sąlygos

| (188) | Siekdama nustatyti kumuliacinio įvertinimo tikslingumą atsižvelgiant į importuotų produktų ir Bendrijos panašaus produkto konkurencijos sąlygas, Komisija iš pradžių analizavo eksportuotojų elgseną rinkoje, t. y. jų eksporto kainas ir apimtis. |
| --- | --- |

(188)

Siekdama nustatyti kumuliacinio įvertinimo tikslingumą atsižvelgiant į importuotų produktų ir Bendrijos panašaus produkto konkurencijos sąlygas, Komisija iš pradžių analizavo eksportuotojų elgseną rinkoje, t. y. jų eksporto kainas ir apimtis.

| (189) | Buvo nustatyta, kad KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos gamintojų elgesys eksporto kainų atžvilgiu buvo panašus. Faktiškai, nagrinėjamu laikotarpiu minėtosios šalys sumažino savo vidutines vieno PŠP vieneto pardavimo kainas atitinkamai 27 %, 23 % ir 15 %. Be to, buvo nustatytas labai panašus visų trijų šalių importo kainų mažinimo lygis (žr. 200 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(189)

Buvo nustatyta, kad KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos gamintojų elgesys eksporto kainų atžvilgiu buvo panašus. Faktiškai, nagrinėjamu laikotarpiu minėtosios šalys sumažino savo vidutines vieno PŠP vieneto pardavimo kainas atitinkamai 27 %, 23 % ir 15 %. Be to, buvo nustatytas labai panašus visų trijų šalių importo kainų mažinimo lygis (žr. 200 konstatuojamąją dalį).

| (190) | Panašiai, visoms trims šalims priklauso reikšmingos dalys Bendrijos rinkoje, nors Pietų Korėja yra pati svarbiausia eksportuojanti šalis iš visų trijų tiriamų šalių (tiriamuoju laikotarpiu KLR priklausė 4,7 %, Saudo Arabijai 3,1 % ir Pietų Korėjai 10 %). |
| --- | --- |

(190)

Panašiai, visoms trims šalims priklauso reikšmingos dalys Bendrijos rinkoje, nors Pietų Korėja yra pati svarbiausia eksportuojanti šalis iš visų trijų tiriamų šalių (tiriamuoju laikotarpiu KLR priklausė 4,7 %, Saudo Arabijai 3,1 % ir Pietų Korėjai 10 %).

| (191) | Tyrimas taip pat nustatė, kad importas į Bendriją iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos naudojosi tais pačiais pardavimo kanalais, nes dauguma atvejų minėtas importas buvo vykdomas per platintojus, o ne tiesiogiai galutiniams klientams. |
| --- | --- |

(191)

Tyrimas taip pat nustatė, kad importas į Bendriją iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos naudojosi tais pačiais pardavimo kanalais, nes dauguma atvejų minėtas importas buvo vykdomas per platintojus, o ne tiesiogiai galutiniams klientams.

| (192) | Be to, kaip pirmiau paaiškinta (žr. 22 konstatuojamąją dalį tolesnes dalis) nustatyta, kad iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos importuota ir Bendrijos pramonės pagamintas aptariamas produktas turi tas pačias pagrindines technines, fizines ir chemines savybes, ir jas reikia laikyti panašiais produktais, kurie vienas kitą gali pakeisti ir todėl konkuruoja vienas su kitu pagal kiekvieną tipą. |
| --- | --- |

(192)

Be to, kaip pirmiau paaiškinta (žr. 22 konstatuojamąją dalį tolesnes dalis) nustatyta, kad iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos importuota ir Bendrijos pramonės pagamintas aptariamas produktas turi tas pačias pagrindines technines, fizines ir chemines savybes, ir jas reikia laikyti panašiais produktais, kurie vienas kitą gali pakeisti ir todėl konkuruoja vienas su kitu pagal kiekvieną tipą.

| (193) | Vienas gamintojas iš Saudo Arabijos teigė, kad iš šios šalies importuojami PŠP nekonkuruoja su PŠP, kuriuos pagamina kitos tiriamos šalys, visų pirma KLR ir Bendrijos pramonė. Pagal šio gamintojo pateiktą informaciją Saudo Arabijos PŠP gamyba yra koncentruota išimtinai į pagrindinius ir įprastus PŠP, būtent tuos produkto tipus, kurie netinka specialiems pritaikymams, o tinka plačiam naudojimui, tuo tarpu KLR ir Bendrijos gamintojai turi pajėgumų ir faktiškai gamina vadinamuosius „specializuotus“ produktus. Tokie specializuoti PŠP produktai paprastai turi firminius pavadinimus ir pritaikyti konkrečiam bei galutiniam panaudojimui, pavyzdžiui, nedegūs, antibakteriniai ir nesiplaušuojantys pluoštai, kuriems paprastai reikia sudėtingų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros. Kai kurie naudotojai taip pat tvirtino, kad vadinamąjį „tuščiavidurį sudėtinį“ tipą, kurį minėtieji naudotojai laiko „specializuotu produktu“, Bendrijai tiekia tik Pietų Korėjos gamintojai. |
| --- | --- |

(193)

Vienas gamintojas iš Saudo Arabijos teigė, kad iš šios šalies importuojami PŠP nekonkuruoja su PŠP, kuriuos pagamina kitos tiriamos šalys, visų pirma KLR ir Bendrijos pramonė. Pagal šio gamintojo pateiktą informaciją Saudo Arabijos PŠP gamyba yra koncentruota išimtinai į pagrindinius ir įprastus PŠP, būtent tuos produkto tipus, kurie netinka specialiems pritaikymams, o tinka plačiam naudojimui, tuo tarpu KLR ir Bendrijos gamintojai turi pajėgumų ir faktiškai gamina vadinamuosius „specializuotus“ produktus. Tokie specializuoti PŠP produktai paprastai turi firminius pavadinimus ir pritaikyti konkrečiam bei galutiniam panaudojimui, pavyzdžiui, nedegūs, antibakteriniai ir nesiplaušuojantys pluoštai, kuriems paprastai reikia sudėtingų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros. Kai kurie naudotojai taip pat tvirtino, kad vadinamąjį „tuščiavidurį sudėtinį“ tipą, kurį minėtieji naudotojai laiko „specializuotu produktu“, Bendrijai tiekia tik Pietų Korėjos gamintojai.

| (194) | Šių argumentų tyrimas nepatvirtino. Pirma, buvo nustatyta, kad eksportą iš KLR sudarė išimtinai pagrindiniai ir įprasti PŠP. Antra, PŠP eksportas iš Pietų Korėjos nesusideda vien tik iš „tuščiavidurio sudėtinio“ tipo, nes tiriamuoju laikotarpiu šio tipo PŠP sudarė tik 24 % viso eksporto į Europos Bendriją. Be to, vadovaujantis pirmiau nustatytų „specializuotų“ tipų apibrėžimu, „tuščiavidurio sudėtinio“ PŠP negalima laikyti specializuotu tipu. Gauta techninė informacija rodo, kad paprastai visi PŠP gamintojai gali gaminti tuščiavidurį sudėtinį PŠP, bet dauguma to nedaro, nes dėl vyraujančių kainų lygio gamyba yra nebenaudinga. Galiausiai, nors Bendrijos pramonė gamino ir pardavė „specializuotus“ produktus, jos PŠP verslas yra koncentruotas daugiausia pagrindinių ir įprastų PŠP segmente. |
| --- | --- |

(194)

Šių argumentų tyrimas nepatvirtino. Pirma, buvo nustatyta, kad eksportą iš KLR sudarė išimtinai pagrindiniai ir įprasti PŠP. Antra, PŠP eksportas iš Pietų Korėjos nesusideda vien tik iš „tuščiavidurio sudėtinio“ tipo, nes tiriamuoju laikotarpiu šio tipo PŠP sudarė tik 24 % viso eksporto į Europos Bendriją. Be to, vadovaujantis pirmiau nustatytų „specializuotų“ tipų apibrėžimu, „tuščiavidurio sudėtinio“ PŠP negalima laikyti specializuotu tipu. Gauta techninė informacija rodo, kad paprastai visi PŠP gamintojai gali gaminti tuščiavidurį sudėtinį PŠP, bet dauguma to nedaro, nes dėl vyraujančių kainų lygio gamyba yra nebenaudinga. Galiausiai, nors Bendrijos pramonė gamino ir pardavė „specializuotus“ produktus, jos PŠP verslas yra koncentruotas daugiausia pagrindinių ir įprastų PŠP segmente.

| (195) | Taigi, nustatyta, kad aptariamo produkto eksportas iš tiriamų šalių konkuruoja tarpusavyje ir su Bendrijos pramonės pagamintais arba galimais pagaminti PŠP. |
| --- | --- |

(195)

Taigi, nustatyta, kad aptariamo produkto eksportas iš tiriamų šalių konkuruoja tarpusavyje ir su Bendrijos pramonės pagamintais arba galimais pagaminti PŠP.

| (196) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad visos sąlygos, kurios pateisina KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kilmės PŠP importo kumuliavimą, yra įvykdytos. |
| --- | --- |

(196)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo padaryta išvada, kad visos sąlygos, kurios pateisina KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kilmės PŠP importo kumuliavimą, yra įvykdytos.

3.2.   Kumuliacinė apimtis ir rinkos dalis

| (197) | Kumuliacinis importas dempingo kainomis iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos padidėjo nuo 111 905 tonų 2000 m. iki 125 633 tonų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 12 %. |
| --- | --- |

(197)

Kumuliacinis importas dempingo kainomis iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos padidėjo nuo 111 905 tonų 2000 m. iki 125 633 tonų tiriamuoju laikotarpiu, t. y. 12 %.

| (198) | Kumuliacinės rinkos dalys padidėjo nuo 15,6 % 2000 m. iki 17,6 % tiriamuoju laikotarpiu.
  2 lentelė









  KLR, Saudo Arabija ir Pietų Korėja | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (tonomis) | 111 905 | 89 457 | 120 847 | 125 633 |
| Indeksas | 100 | 79 | 107 | 112 |
| Rinkos dalis | 15,6 % | 13,5 % | 16,5 % | 17,6 % |

(198)

Kumuliacinės rinkos dalys padidėjo nuo 15,6 % 2000 m. iki 17,6 % tiriamuoju laikotarpiu.

2 lentelė

KLR, Saudo Arabija ir Pietų Korėja

2000

2001

2002

TL

Importas (tonomis)

111 905

89 457

120 847

125 633

Indeksas

100

79

107

112

Rinkos dalis

15,6 %

13,5 %

16,5 %

17,6 %

3.3.   Kainos ir jų mažinimas dėl dempingo

| (199) | KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos svertinė vidutinė importo dempingo kainomis kaina nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo 18 %.
  3 lentelė









  KLR, Saudo Arabija ir Pietų Korėja | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svertinė vidutinė kaina (EUR už kg) | 1,08 | 1,07 | 0,9689 | 0,89 |
| Indeksas | 100 | 99 | 88 | 82 |

(199)

KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos svertinė vidutinė importo dempingo kainomis kaina nuo 2000 m. iki tiriamojo laikotarpio sumažėjo 18 %.

3 lentelė

KLR, Saudo Arabija ir Pietų Korėja

2000

2001

2002

TL

Svertinė vidutinė kaina (EUR už kg)

1,08

1,07

0,9689

0,89

Indeksas

100

99

88

82

| (200) | Siekdama nustatyti kainų sumažinimą dėl dempingo, Komisija išanalizavo tiriamojo laikotarpio duomenis. Ji rėmėsi Bendrijos pramonės pardavimo nepriklausomiems klientams kainomis, pakoreguotomis, prireikus, pagal kainų iš įmonės lygį, t. y. neįskaičiuojant pervežimo sąnaudų Bendrijoje ir atskaičius visas nuolaidas. Įvairių PŠP tipų, apibrėžtų klausimynuose, kainos buvo lyginamos su eksportuotojų pardavimo kainomis, neįskaitant nuolaidų, reikiamai ir su pagrindu pakoregavus kainas pagal CIF prie Bendrijos sienos lygį. |
| --- | --- |

(200)

Siekdama nustatyti kainų sumažinimą dėl dempingo, Komisija išanalizavo tiriamojo laikotarpio duomenis. Ji rėmėsi Bendrijos pramonės pardavimo nepriklausomiems klientams kainomis, pakoreguotomis, prireikus, pagal kainų iš įmonės lygį, t. y. neįskaičiuojant pervežimo sąnaudų Bendrijoje ir atskaičius visas nuolaidas. Įvairių PŠP tipų, apibrėžtų klausimynuose, kainos buvo lyginamos su eksportuotojų pardavimo kainomis, neįskaitant nuolaidų, reikiamai ir su pagrindu pakoregavus kainas pagal CIF prie Bendrijos sienos lygį.

| (201) | Tiriamuoju laikotarpiu svertinis vidutinis KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kainų sumažinimo dydis buvo atitinkamai 16 %, 16,8 % ir 24 %. |
| --- | --- |

(201)

Tiriamuoju laikotarpiu svertinis vidutinis KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kainų sumažinimo dydis buvo atitinkamai 16 %, 16,8 % ir 24 %.

4.   BENDRIJOS PRAMONĖS PADĖTIS

4.1.   Gamyba

| (202) | Nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 5 %.
  4 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 236 902 | 229 598 | 225 290 | 224 649 |
| Indeksas | 100 | 97 | 95 | 95 |

(202)

Nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės gamybos apimtis sumažėjo 5 %.

4 lentelė

2000

2001

2002

TL

Gamyba (tonomis)

236 902

229 598

225 290

224 649

Indeksas

100

97

95

95

4.2.   Gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

| (203) | Nagrinėjamu laikotarpiu PŠP gamybos pajėgumai buvo stabilūs. Gamybos pajėgumai padidėjo tik nuo 271 466 tonų 2000 m. iki 277 561 tonų nagrinėjamu laikotarpiu. Per TL Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai sudarė 36 % viso Bendrijos suvartojimo. |
| --- | --- |

(203)

Nagrinėjamu laikotarpiu PŠP gamybos pajėgumai buvo stabilūs. Gamybos pajėgumai padidėjo tik nuo 271 466 tonų 2000 m. iki 277 561 tonų nagrinėjamu laikotarpiu. Per TL Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai sudarė 36 % viso Bendrijos suvartojimo.

| (204) | Pajėgumų panaudojimas sumažėjo 6 procentiniais punktais nuo 87 % iki 81 %. Kadangi patys gamybos pajėgumai nesumažėjo, pajėgumų panaudojimo sumažėjimas įvyko tik dėl Bendrijos pramonės gamybos apimčių mažėjimo.
  5 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 271 466 | 272 561 | 277 561 | 277 561 |
| Indeksas | 100 | 100 | 102 | 102 |
| Pajėgumų panaudojimas | 87 % | 84 % | 81 % | 81 % |

(204)

Pajėgumų panaudojimas sumažėjo 6 procentiniais punktais nuo 87 % iki 81 %. Kadangi patys gamybos pajėgumai nesumažėjo, pajėgumų panaudojimo sumažėjimas įvyko tik dėl Bendrijos pramonės gamybos apimčių mažėjimo.

5 lentelė

2000

2001

2002

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

271 466

272 561

277 561

277 561

Indeksas

100

100

102

102

Pajėgumų panaudojimas

87 %

84 %

81 %

81 %

4.3.   Gatavos produkcijos atsargos

| (205) | Nagrinėjamu laikotarpiu gatavos produkcijos atsargos padidėjo 13 %. Tačiau tai nelaikoma padarytos žalos įrodymu, nes gatavos produkcijos atsargų lygis atspindi Bendrijos pramonės politiką turėti iš esmės atsargų, kurios prilygsta vieno mėnesio gamybos lygiui.
  6 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos (tonomis) | 20 560 | 22 301 | 21 592 | 23 317 |
| Indeksas | 100 | 108 | 105 | 113 |

(205)

Nagrinėjamu laikotarpiu gatavos produkcijos atsargos padidėjo 13 %. Tačiau tai nelaikoma padarytos žalos įrodymu, nes gatavos produkcijos atsargų lygis atspindi Bendrijos pramonės politiką turėti iš esmės atsargų, kurios prilygsta vieno mėnesio gamybos lygiui.

6 lentelė

2000

2001

2002

TL

Atsargos (tonomis)

20 560

22 301

21 592

23 317

Indeksas

100

108

105

113

4.4.   Investicijos

| (206) | Apie investicijas buvo sprendžiama, remiantis 5 įmonių pateikta informacija. Šeštoji įmonė patikimos informacijos nepateikė. Nagrinėjamu laikotarpiu patikimus duomenis apie savo investicijas pateikusios įmonės padarė 34,5 milijono eurų vertės investicijų. Kaip matyti iš 7 lentelės, investicijos visą laiką didėjo, išskyrus 2002 m., kai jos palyginti su ankstesniais metais sumažėjo. Tačiau nustatyta, kad visos šios investicijos buvo beveik išimtinai pakeitimo investicijos. Didžioji investicijų dalis buvo tiesiogiai susijusi su aptariamo produkto gamyba. Tik vienas iš Bendrijos pramonės gamintojų investavo į perdirbimo gamyklą, kuri teikia žaliavą (polietileno tereftalato – PET – dribsnius) PŠP gamybos procesui. |
| --- | --- |

(206)

Apie investicijas buvo sprendžiama, remiantis 5 įmonių pateikta informacija. Šeštoji įmonė patikimos informacijos nepateikė. Nagrinėjamu laikotarpiu patikimus duomenis apie savo investicijas pateikusios įmonės padarė 34,5 milijono eurų vertės investicijų. Kaip matyti iš 7 lentelės, investicijos visą laiką didėjo, išskyrus 2002 m., kai jos palyginti su ankstesniais metais sumažėjo. Tačiau nustatyta, kad visos šios investicijos buvo beveik išimtinai pakeitimo investicijos. Didžioji investicijų dalis buvo tiesiogiai susijusi su aptariamo produkto gamyba. Tik vienas iš Bendrijos pramonės gamintojų investavo į perdirbimo gamyklą, kuri teikia žaliavą (polietileno tereftalato – PET – dribsnius) PŠP gamybos procesui.

| (207) | Manoma, kad investicijų lygis ir pobūdis (iš esmės tik pakeitimo investicijos) intensyviai kapitalą naudojančiai pramonei yra per žemas.
  7 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (EUR) (5 iš 6 įmonių) | 4 325 661 | 12 850 473 | 5 833 264 | 11 522 994 |
| Indeksas | 100 | 297 | 132 | 238 |

(207)

Manoma, kad investicijų lygis ir pobūdis (iš esmės tik pakeitimo investicijos) intensyviai kapitalą naudojančiai pramonei yra per žemas.

7 lentelė

2000

2001

2002

TL

Investicijos (EUR) (5 iš 6 įmonių)

4 325 661

12 850 473

5 833 264

11 522 994

Indeksas

100

297

132

238

4.5.   Pardavimai ir rinkos dalis

| (208) | Bendrijos pramonės PŠP pardavimai Europos Bendrijoje sumažėjo 6 % nuo 2000 m. iki TL. Kadangi nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos suvartojimas padidėjo 11 %, dėl tokio pardavimo sumažėjimo buvo prarasta rinkos dalis. Konkrečiai, Bendrijos pramonės rinkos dalis tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 31 % iki 29 %.
  8 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimai EB (tonomis) | 220 695 | 213 322 | 211 609 | 206 926 |
| Indeksas | 100 | 97 | 96 | 94 |
| Rinkos dalis | 31 % | 32 % | 29 % | 29 % |

(208)

Bendrijos pramonės PŠP pardavimai Europos Bendrijoje sumažėjo 6 % nuo 2000 m. iki TL. Kadangi nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos suvartojimas padidėjo 11 %, dėl tokio pardavimo sumažėjimo buvo prarasta rinkos dalis. Konkrečiai, Bendrijos pramonės rinkos dalis tiriamuoju laikotarpiu sumažėjo nuo 31 % iki 29 %.

8 lentelė

2000

2001

2002

TL

Pardavimai EB (tonomis)

220 695

213 322

211 609

206 926

Indeksas

100

97

96

94

Rinkos dalis

31 %

32 %

29 %

29 %

4.6.   Kainos

| (209) | Nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės vieno vieneto pardavimo kaina sumažėjo 8 %. Kaip matyti iš 9 lentelės, toks sumažėjimas įvyko po 2001 m. ir sutapo su importo iš tiriamųjų šalių didėjančia banga ir tokio importo kainų dideliu mažėjimu.
  9 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Svertinė vidutinė kaina (EUR/kg) | 1,48 | 1,49 | 1,38 | 1,36 |
| Indeksas | 100 | 101 | 93 | 92 |

(209)

Nagrinėjamu laikotarpiu Bendrijos pramonės vieno vieneto pardavimo kaina sumažėjo 8 %. Kaip matyti iš 9 lentelės, toks sumažėjimas įvyko po 2001 m. ir sutapo su importo iš tiriamųjų šalių didėjančia banga ir tokio importo kainų dideliu mažėjimu.

9 lentelė

2000

2001

2002

TL

Svertinė vidutinė kaina (EUR/kg)

1,48

1,49

1,38

1,36

Indeksas

100

101

93

92

4.7.   Pelningumas

| (210) | Bendrijos pramonės grynosios apyvartos svertinis vidutinis pelningumas sumažėjo nuo 4,4 % 2000 m. iki –3,2 % tiriamuoju laikotarpiu.
  10 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios apyvartos svertinis vidutinis pelningumas | 4,4 % | 1,2 % | –2,9 % | –3,2 % |

(210)

Bendrijos pramonės grynosios apyvartos svertinis vidutinis pelningumas sumažėjo nuo 4,4 % 2000 m. iki –3,2 % tiriamuoju laikotarpiu.

10 lentelė

2000

2001

2002

TL

Grynosios apyvartos svertinis vidutinis pelningumas

4,4 %

1,2 %

–2,9 %

–3,2 %

4.8.   Pinigų srautas ir grynojo turto grąža

| (211) | Nagrinėjamu laikotarpiu pinigų srautas sumažėjo nuo 25 687 824 EUR 2000 m. iki 12 178 328 EUR tiriamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(211)

Nagrinėjamu laikotarpiu pinigų srautas sumažėjo nuo 25 687 824 EUR 2000 m. iki 12 178 328 EUR tiriamuoju laikotarpiu.

| (212) | Apie grynojo turto grąžą sprendžiama iš 5 įmonių pateiktos informacijos. Šeštoji įmonė patikimos informacijos nepateikė. Tačiau pasauliniu mastu jos duomenys apie grynojo turto grąžą rodė tokią pat tendenciją, kokia buvo nustatyta aptariamam produktui kitose penkiose įmonėse. Pateikta informacija rodė dramatiškai sumažėjusią grynojo turto grąžą nagrinėjamu laikotarpiu. Ji sumažėjo nuo 51,1 % 2000 m. iki –8,5 % tiriamuoju laikotarpiu.
  11 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pinigų srautas (EUR) | 25 687 824 | 17 843 711 | 14 511 142 | 12 178 328 |
| Indeksas | 100 | 70 | 56 | 47 |
| Grynojo turto svertinė grąža (5 iš 6 įmonių) | 51,1 % | 19,9 % | 47,4 % | –8,5 % |

(212)

Apie grynojo turto grąžą sprendžiama iš 5 įmonių pateiktos informacijos. Šeštoji įmonė patikimos informacijos nepateikė. Tačiau pasauliniu mastu jos duomenys apie grynojo turto grąžą rodė tokią pat tendenciją, kokia buvo nustatyta aptariamam produktui kitose penkiose įmonėse. Pateikta informacija rodė dramatiškai sumažėjusią grynojo turto grąžą nagrinėjamu laikotarpiu. Ji sumažėjo nuo 51,1 % 2000 m. iki –8,5 % tiriamuoju laikotarpiu.

11 lentelė

2000

2001

2002

TL

Pinigų srautas (EUR)

25 687 824

17 843 711

14 511 142

12 178 328

Indeksas

100

70

56

47

Grynojo turto svertinė grąža (5 iš 6 įmonių)

51,1 %

19,9 %

47,4 %

–8,5 %

4.9.   Galimybės pritraukti kapitalą

| (213) | Kai kurios įmonės finansuoja savo veiklą, pasinaudodamos finansinės grupės, kuriai jos priklauso, galimybėmis arba per grynųjų pinigų sudėtinį fondą, arba paskolomis grupės viduje, kurias suteikia pirminės įmonės. Kitais atvejais finansavimo šaltinis yra pačios įmonės pinigų srautas. Dar kitos didina savo akcinę nuosavybę, dalyvaudamos kartu su finansiniais ūkio subjektais kapitalo rizikos struktūrose, kurios tam tikrais atvejais finansuoja dalyvaujančias įmones, suteikdamos akcininkams paskolas. |
| --- | --- |

(213)

Kai kurios įmonės finansuoja savo veiklą, pasinaudodamos finansinės grupės, kuriai jos priklauso, galimybėmis arba per grynųjų pinigų sudėtinį fondą, arba paskolomis grupės viduje, kurias suteikia pirminės įmonės. Kitais atvejais finansavimo šaltinis yra pačios įmonės pinigų srautas. Dar kitos didina savo akcinę nuosavybę, dalyvaudamos kartu su finansiniais ūkio subjektais kapitalo rizikos struktūrose, kurios tam tikrais atvejais finansuoja dalyvaujančias įmones, suteikdamos akcininkams paskolas.

| (214) | Tokiu būdu, dauguma Bendrijos pramonės įmonių neturėjo didelių sunkumų pritraukiant kapitalą. Tačiau viena iš tikrintų įmonių susidūrė su labai didelėmis problemomis, norėdama gauti paskolų arba akcinio kapitalo savo veiklai finansuoti. |
| --- | --- |

(214)

Tokiu būdu, dauguma Bendrijos pramonės įmonių neturėjo didelių sunkumų pritraukiant kapitalą. Tačiau viena iš tikrintų įmonių susidūrė su labai didelėmis problemomis, norėdama gauti paskolų arba akcinio kapitalo savo veiklai finansuoti.

4.10.   Užimtumas ir darbo užmokestis

| (215) | Nagrinėjamu laikotarpiu užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 7 %. Konkrečiai, Bendrijos pramonė sumažino personalą 84 darbuotojais. Viena įmonė nepateikė patikimos informacijos apie darbo užmokestį 2000 m. Per kitus į tiriamąjį laikotarpį įtrauktus metus bendras darbo užmokestis padidėjo 5 %, daug mažiau nei keturių šalių, kuriose yra Bendrijos pramonė, vidutinis suderinto vartojimo kainų indekso padidėjimas (9,1 %) per tiriamąjį laikotarpį.
  12 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojai | 1 270 | 1 223 | 1 227 | 1 186 |
| Indeksas | 100 | 96 | 97 | 93 |
| Svertinis vidutinis darbo užmokestis (EUR per metus) (5 iš 6 įmonių 2000 m.) | 31 993 | 40 340 | 41 054 | 42 430 |
| Indeksas | | 100 | 102 | 105 |

(215)

Nagrinėjamu laikotarpiu užimtumas Bendrijos pramonėje sumažėjo 7 %. Konkrečiai, Bendrijos pramonė sumažino personalą 84 darbuotojais. Viena įmonė nepateikė patikimos informacijos apie darbo užmokestį 2000 m. Per kitus į tiriamąjį laikotarpį įtrauktus metus bendras darbo užmokestis padidėjo 5 %, daug mažiau nei keturių šalių, kuriose yra Bendrijos pramonė, vidutinis suderinto vartojimo kainų indekso padidėjimas (9,1 %) per tiriamąjį laikotarpį.

12 lentelė

2000

2001

2002

TL

Darbuotojai

1 270

1 223

1 227

1 186

Indeksas

100

96

97

93

Svertinis vidutinis darbo užmokestis (EUR per metus) (5 iš 6 įmonių 2000 m.)

31 993

40 340

41 054

42 430

Indeksas

100

102

105

4.11.   Produktyvumas

| (216) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu visos rinkos produktyvumas buvo stabilus, nes jis sumažėjo tik 2 % nuo 2000 m. iki TL. Ši produktyvumo stagnacija atspindi žemą Bendrijos pramonės investicijų lygį (kokybės ir kiekybės atžvilgiu, žr. 206 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).
  13 lentelė | 2000 | 2001 | 2002 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktyvumas (tonos/darbuotojas) | 195 | 195 | 190 | 192 |
| Indeksas | 100 | 100 | 97 | 98 |

(216)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu visos rinkos produktyvumas buvo stabilus, nes jis sumažėjo tik 2 % nuo 2000 m. iki TL. Ši produktyvumo stagnacija atspindi žemą Bendrijos pramonės investicijų lygį (kokybės ir kiekybės atžvilgiu, žr. 206 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

13 lentelė

2000

2001

2002

TL

Produktyvumas (tonos/darbuotojas)

195

195

190

192

Indeksas

100

100

97

98

4.12.   Augimas

| (217) | Apskritai paėmus, pažymėtina, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 2 procentiniais punktais, ir tai rodo, jog jos augimas atsiliko nuo visos rinkos mažėjančio suvartojimo lygio (kuris sumažėjo 1 %). |
| --- | --- |

(217)

Apskritai paėmus, pažymėtina, kad Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 2 procentiniais punktais, ir tai rodo, jog jos augimas atsiliko nuo visos rinkos mažėjančio suvartojimo lygio (kuris sumažėjo 1 %).

4.13.   Dempingo skirtumas ir atsigavimas po dempingo praeityje

| (218) | Atsižvelgiant į importo iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos apimtis ir kainas, negalima manyti, kad faktinis dempingo skirtumo poveikis Bendrijos pramonei buvo menkas. |
| --- | --- |

(218)

Atsižvelgiant į importo iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos apimtis ir kainas, negalima manyti, kad faktinis dempingo skirtumo poveikis Bendrijos pramonei buvo menkas.

| (219) | Antra vertus manoma, kad reikšmingas importo dempingo kainomis iš KLR ir Saudo Arabijos į Bendriją padidėjimas kartu su nepatenkinama importo iš Pietų Korėjos kaita neleido Bendrijos pramonei atsigauti, kaip buvo tikėtasi, po buvusio praeityje dempingo. |
| --- | --- |

(219)

Antra vertus manoma, kad reikšmingas importo dempingo kainomis iš KLR ir Saudo Arabijos į Bendriją padidėjimas kartu su nepatenkinama importo iš Pietų Korėjos kaita neleido Bendrijos pramonei atsigauti, kaip buvo tikėtasi, po buvusio praeityje dempingo.

5.   IŠVADOS DĖL ŽALOS

| (220) | Importo iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos apimtys žymiai padidėjo, vertinant ir absoliučiais skaičiais, ir rinkos dalimi. Konkrečiai, nagrinėjamu laikotarpiu tokio importo rinkos dalis padidėjo 2 procentiniais punktais. Dar daugiau, importo iš šių šalių svertinė vidutinė kaina nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 18 %. Šis sumažėjimas atsispindi dideliu kainų sumažinimu. |
| --- | --- |

(220)

Importo iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos apimtys žymiai padidėjo, vertinant ir absoliučiais skaičiais, ir rinkos dalimi. Konkrečiai, nagrinėjamu laikotarpiu tokio importo rinkos dalis padidėjo 2 procentiniais punktais. Dar daugiau, importo iš šių šalių svertinė vidutinė kaina nagrinėjamu laikotarpiu sumažėjo 18 %. Šis sumažėjimas atsispindi dideliu kainų sumažinimu.

| (221) | Nagrinėjamu laikotarpiu dauguma Bendrijos pramonės žalos rodiklių rodo neigiamas tendencijas, o tai rodo reikšmingą žalą: nors bendras Bendrijos PŠP suvartojimas nepakito, bendra Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo 6 %, o prarasta rinkos dalis atitinkamai sudarė 2 procentinius punktus; gamybos apimtis sumažėjo; gamybos pajėgumai nepakito, o gamybos pajėgumų panaudojimas sumažėjo 6 %; vidutinė vieno vieneto pardavimo kaina sumažėjo 8 %; grynosios apyvartos pelningumas davė neigiamus rezultatus ir per tiriamąjį laikotarpį sumažėjo 7,6 procentiniais punktais; kiti su pelningumu susiję rodikliai, tokie kaip pinigų srautas ir grynojo turto grąža nagrinėjamu laikotarpiu, taip pat suprastėjo; užimtumas ir produktyvumas sumažėjo atitinkamai 7 % ir 2 %. Investicijų ir darbo užmokesčio raida neleidžia abejoti apskritai žalą patiriančios Bendrijos pramonės padėtimi, nes investicijų lygis tokiai daug kapitalo reikalaujančiai pramonės šakai buvo žemas, o algų padidėjimas iš esmės kompensavo tik infliaciją nagrinėjamu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(221)

Nagrinėjamu laikotarpiu dauguma Bendrijos pramonės žalos rodiklių rodo neigiamas tendencijas, o tai rodo reikšmingą žalą: nors bendras Bendrijos PŠP suvartojimas nepakito, bendra Bendrijos pramonės pardavimų apimtis sumažėjo 6 %, o prarasta rinkos dalis atitinkamai sudarė 2 procentinius punktus; gamybos apimtis sumažėjo; gamybos pajėgumai nepakito, o gamybos pajėgumų panaudojimas sumažėjo 6 %; vidutinė vieno vieneto pardavimo kaina sumažėjo 8 %; grynosios apyvartos pelningumas davė neigiamus rezultatus ir per tiriamąjį laikotarpį sumažėjo 7,6 procentiniais punktais; kiti su pelningumu susiję rodikliai, tokie kaip pinigų srautas ir grynojo turto grąža nagrinėjamu laikotarpiu, taip pat suprastėjo; užimtumas ir produktyvumas sumažėjo atitinkamai 7 % ir 2 %. Investicijų ir darbo užmokesčio raida neleidžia abejoti apskritai žalą patiriančios Bendrijos pramonės padėtimi, nes investicijų lygis tokiai daug kapitalo reikalaujančiai pramonės šakai buvo žemas, o algų padidėjimas iš esmės kompensavo tik infliaciją nagrinėjamu laikotarpiu.

| (222) | Išdėstyti faktai rodo, kad Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis yra sunki, ir ji patiria reikšmingą žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(222)

Išdėstyti faktai rodo, kad Bendrijos pramonės ekonominė ir finansinė padėtis yra sunki, ir ji patiria reikšmingą žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje.

F.   PRIEŽASTYS

1.   ĮVADAS

| (223) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, buvo ištirta, ar Bendrijos pramonės patirtą reikšmingą žalą padarė importas dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių. Be to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi ir siekiant užtikrinti, kad kitų veiksnių padaryta žala nebūtų neteisingai priskirta importui dempingo kainomis, buvo ištirtas ne tik importas dempingo kainomis, bet ir kiti žinomi veiksniai, kurie galėjo padaryti žalą Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(223)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, buvo ištirta, ar Bendrijos pramonės patirtą reikšmingą žalą padarė importas dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių. Be to, vadovaujantis pagrindinio reglamento 3 straipsnio 7 dalimi ir siekiant užtikrinti, kad kitų veiksnių padaryta žala nebūtų neteisingai priskirta importui dempingo kainomis, buvo ištirtas ne tik importas dempingo kainomis, bet ir kiti žinomi veiksniai, kurie galėjo padaryti žalą Bendrijos pramonei.

2.   IMPORTO DEMPINGO KAINOMIS POVEIKIS

| (224) | Nagrinėjamu laikotarpiu importo iš tiriamųjų šalių apimtis padidėjo 12 %, o jo rinkos dalis padidėjo 2 dviem procentiniais punktais. KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kilmės importo kainos sumažėjo 18 %, ir žymiai sumažino Bendrijos pramonės kainas atitinkamai 16 %, 16,8 % ir 24 %. |
| --- | --- |

(224)

Nagrinėjamu laikotarpiu importo iš tiriamųjų šalių apimtis padidėjo 12 %, o jo rinkos dalis padidėjo 2 dviem procentiniais punktais. KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kilmės importo kainos sumažėjo 18 %, ir žymiai sumažino Bendrijos pramonės kainas atitinkamai 16 %, 16,8 % ir 24 %.

| (225) | KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kilmės importo, parduodamo daug žemesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis, apimties ir rinkos dalies padidėjimo laikas sutapo su Bendrijos pramonės padėties pablogėjimu. |
| --- | --- |

(225)

KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kilmės importo, parduodamo daug žemesnėmis nei Bendrijos pramonės kainomis, apimties ir rinkos dalies padidėjimo laikas sutapo su Bendrijos pramonės padėties pablogėjimu.

| (226) | Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir dalys įvairiose rinkose sumažėjo. Pardavimo apimtis sumažėjo 6 %, o rinkos dalys 2 procentiniais punktais. Visą Bendrijos pramonės prarastą rinkos dalį perėmė importas dempingo kainomis iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos. |
| --- | --- |

(226)

Bendrijos pramonės pardavimo apimtys ir dalys įvairiose rinkose sumažėjo. Pardavimo apimtis sumažėjo 6 %, o rinkos dalys 2 procentiniais punktais. Visą Bendrijos pramonės prarastą rinkos dalį perėmė importas dempingo kainomis iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos.

| (227) | Bendrijos pramonės kainų mažėjimas vyko lygiagrečiai nuolatiniam aptariamo produkto, importuojamo iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos, kainų mažėjimui. Konkrečiai, Bendrijos pramonės kainos pradėjo mažėti po 2001 m., tuo pat metu, kai sumažėjo vidutinės importo iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kainos (žr. 199 ir 209 konstatuojamąsias dalis bei atitinkamai 3 ir 9 lenteles). Todėl galima aiškiai nustatyti slopinamąjį importo dempingo kainomis poveikį kainoms. |
| --- | --- |

(227)

Bendrijos pramonės kainų mažėjimas vyko lygiagrečiai nuolatiniam aptariamo produkto, importuojamo iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos, kainų mažėjimui. Konkrečiai, Bendrijos pramonės kainos pradėjo mažėti po 2001 m., tuo pat metu, kai sumažėjo vidutinės importo iš KLR, Saudo Arabijos ir Pietų Korėjos kainos (žr. 199 ir 209 konstatuojamąsias dalis bei atitinkamai 3 ir 9 lenteles). Todėl galima aiškiai nustatyti slopinamąjį importo dempingo kainomis poveikį kainoms.

| (228) | Nuo tiriamojo laikotarpio pradžios Bendrijos pramonės pelningumas dramatiškai prastėjo, o 2002 m. ir tiriamuoju laikotarpiu buvo neigiamas. Bendrijos pramonės nuostoliai nuo 2002 m. sutapo su PŠP importo ypač žemomis kainomis iš tiriamųjų šalių padidėjimu. Taip pat pažymėtina, kad vienas iš Bendrijos pramonės gamintojų įrodė, kad jo vadinamųjų pagrindinių arba įprastųjų produktų, dėl kurių Bendrijos pramonė susiduria su didžiausia tiriamųjų šalių konkurencija, grynosios apyvartos pelningumas sumažėjo daugiau nei visų jo gaminamų PŠP produktų tipų pelningumas. |
| --- | --- |

(228)

Nuo tiriamojo laikotarpio pradžios Bendrijos pramonės pelningumas dramatiškai prastėjo, o 2002 m. ir tiriamuoju laikotarpiu buvo neigiamas. Bendrijos pramonės nuostoliai nuo 2002 m. sutapo su PŠP importo ypač žemomis kainomis iš tiriamųjų šalių padidėjimu. Taip pat pažymėtina, kad vienas iš Bendrijos pramonės gamintojų įrodė, kad jo vadinamųjų pagrindinių arba įprastųjų produktų, dėl kurių Bendrijos pramonė susiduria su didžiausia tiriamųjų šalių konkurencija, grynosios apyvartos pelningumas sumažėjo daugiau nei visų jo gaminamų PŠP produktų tipų pelningumas.

| (229) | Nuolatinis importo dempingo kainomis apimčių iš tiriamųjų šalių didėjimas taip pat sutapo su kitų rodiklių, tokių kaip užimtumas, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimas, neigiamais pokyčiais, rodančiais, kad Bendrijos pramonei daroma žala. |
| --- | --- |

(229)

Nuolatinis importo dempingo kainomis apimčių iš tiriamųjų šalių didėjimas taip pat sutapo su kitų rodiklių, tokių kaip užimtumas, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimas, neigiamais pokyčiais, rodančiais, kad Bendrijos pramonei daroma žala.

| (230) | Remiantis pateiktais samprotavimais, buvo padaryta išvada, kad lemiamą reikšmę Bendrijos pramonės padėties blogėjimui turėjo importas dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių. |
| --- | --- |

(230)

Remiantis pateiktais samprotavimais, buvo padaryta išvada, kad lemiamą reikšmę Bendrijos pramonės padėties blogėjimui turėjo importas dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių.

3.   KITŲ VEIKSNIŲ POVEIKIS

3.1.   Vartojimo raida

| (231) | Kaip minėta 184 konstatuojamojoje dalyje, nuo 2000 m. iki TL vartojimas Bendrijos rinkoje išliko stabilus. Taigi, jis negali būti žalos priežastis. |
| --- | --- |

(231)

Kaip minėta 184 konstatuojamojoje dalyje, nuo 2000 m. iki TL vartojimas Bendrijos rinkoje išliko stabilus. Taigi, jis negali būti žalos priežastis.

3.2.   Bendrijos pramonės investicijų trūkumas

| (232) | Vartotojų pramonės atstovai pakartotinai teigė, kad Bendrijos pramonė neinvestuoja į gamybos proceso modernizavimą ir todėl jai tenka atsakomybė (bent iš dalies) už jos prastą padėtį. Iš tikrųjų, kaip nurodyta 207 konstatuojamojoje dalyje, manoma, kad investicijų lygis ir pobūdis (daugiausia į pakeitimus ir priežiūrą) yra per žemas daug kapitalo reikalaujančiai pramonės šakai. |
| --- | --- |

(232)

Vartotojų pramonės atstovai pakartotinai teigė, kad Bendrijos pramonė neinvestuoja į gamybos proceso modernizavimą ir todėl jai tenka atsakomybė (bent iš dalies) už jos prastą padėtį. Iš tikrųjų, kaip nurodyta 207 konstatuojamojoje dalyje, manoma, kad investicijų lygis ir pobūdis (daugiausia į pakeitimus ir priežiūrą) yra per žemas daug kapitalo reikalaujančiai pramonės šakai.

| (233) | Tačiau, atsižvelgiant į 202 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse aprašytas aplinkybes, Bendrijos pramonė negalėjo daryti didelių naujų investicijų. Kaip matyti iš šiame skirsnyje pateiktos analizės, jokių kitų aplinkybių, turinčių reikšmingą neigiamą poveikį Bendrijos pramonei, išskyrus importą dempingo kainomis, nebuvo nustatyta. Tokiomis aplinkybėmis nepakankamas investicijų lygis neturi būti laikomas padarytos žalos priežastimi, o dar vienu importo dempingo kainomis padariniu. |
| --- | --- |

(233)

Tačiau, atsižvelgiant į 202 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse aprašytas aplinkybes, Bendrijos pramonė negalėjo daryti didelių naujų investicijų. Kaip matyti iš šiame skirsnyje pateiktos analizės, jokių kitų aplinkybių, turinčių reikšmingą neigiamą poveikį Bendrijos pramonei, išskyrus importą dempingo kainomis, nebuvo nustatyta. Tokiomis aplinkybėmis nepakankamas investicijų lygis neturi būti laikomas padarytos žalos priežastimi, o dar vienu importo dempingo kainomis padariniu.

3.3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (234) | Tiriamuoju laikotarpiu PŠP taip pat buvo importuojami iš JAV, Turkijos, Japonijos, Čekijos Respublikos, Lenkijos, Nigerijos ir Pietų Afrikos. Analizuojant, ar importas iš kitų šalių galėjo padaryti žalą Bendrijos pramonei, buvo taip pat analizuojamas importas iš Taivano. Kaip minėta 145 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu importui iš Taivano buvo taikomas de minimis dempingo lygis. |
| --- | --- |

(234)

Tiriamuoju laikotarpiu PŠP taip pat buvo importuojami iš JAV, Turkijos, Japonijos, Čekijos Respublikos, Lenkijos, Nigerijos ir Pietų Afrikos. Analizuojant, ar importas iš kitų šalių galėjo padaryti žalą Bendrijos pramonei, buvo taip pat analizuojamas importas iš Taivano. Kaip minėta 145 konstatuojamojoje dalyje, tiriamuoju laikotarpiu importui iš Taivano buvo taikomas de minimis dempingo lygis.

| (235) | Importo apimtys iš kitų trečiųjų šalių truputį padidėjo nuo 133 798 tonų 2000 m. iki 137 123 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Toks mažas padidėjimas tuo metu, kai PŠP suvartojimas išliko stabilus, virto trečiųjų šalių, išskyrus tiriamąsias šalis, importo rinkos dalių stagnacija (19 % 2000 m. ir tiriamuoju laikotarpiu). |
| --- | --- |

(235)

Importo apimtys iš kitų trečiųjų šalių truputį padidėjo nuo 133 798 tonų 2000 m. iki 137 123 tonų tiriamuoju laikotarpiu. Toks mažas padidėjimas tuo metu, kai PŠP suvartojimas išliko stabilus, virto trečiųjų šalių, išskyrus tiriamąsias šalis, importo rinkos dalių stagnacija (19 % 2000 m. ir tiriamuoju laikotarpiu).

| (236) | Be to, kaip rodo tiriamojo laikotarpio Eurostato duomenys ir vietoje patikrinti duomenys, aptariamo produkto, kurio kilmės šalys – likusios eksportuojančios šalys, svertinės vidutinės kainos (1,25 EUR/kg) buvo labai panašaus lygio kaip ir Bendrijos pramonės svertinės vidutinės kainos. Todėl daroma išvada, kad toks importas negalėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(236)

Be to, kaip rodo tiriamojo laikotarpio Eurostato duomenys ir vietoje patikrinti duomenys, aptariamo produkto, kurio kilmės šalys – likusios eksportuojančios šalys, svertinės vidutinės kainos (1,25 EUR/kg) buvo labai panašaus lygio kaip ir Bendrijos pramonės svertinės vidutinės kainos. Todėl daroma išvada, kad toks importas negalėjo padaryti žalos Bendrijos pramonei.

| (237) | Kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad Turkijos eksportas į Bendriją buvo vykdomas dempingo kainomis, kurios prisidėjo prie Bendrijos pramonės prastos padėties. |
| --- | --- |

(237)

Kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad Turkijos eksportas į Bendriją buvo vykdomas dempingo kainomis, kurios prisidėjo prie Bendrijos pramonės prastos padėties.

| (238) | Didžiąją Turkijos PŠP importo į Bendriją dalį platina viena iš skundą pateikusių įmonių, kuri yra susijusi su Turkijos eksportuojančiu gamintoju. Tačiau yra įrodymų, kad skundą pateikusi įmonė, siekdama papildyti savo produktų asortimentą didelės paklausos rinkoje metu, pirko PŠP iš susijusios Turkijos įmonės nepriklausomomis kainomis. Be to, šis importas buvo vykdomas ne dėl to, kad buvo nebevykdomi ar vėlavo investiciniai projektai, dėl kurių būtų sumažėję susijusios Bendrijos įmonės gamybos pajėgumai. Taip pat buvo patikrinta, ar susijusi Bendrijos įmonė perpardavė Turkijos kilmės PŠP to paties lygio kainomis kaip ir savo pagamintus ir parduotus produktus ir ar perparduodama ji nesumažino kitų Bendrijos pramonės įmonių vidutinių kainų. |
| --- | --- |

(238)

Didžiąją Turkijos PŠP importo į Bendriją dalį platina viena iš skundą pateikusių įmonių, kuri yra susijusi su Turkijos eksportuojančiu gamintoju. Tačiau yra įrodymų, kad skundą pateikusi įmonė, siekdama papildyti savo produktų asortimentą didelės paklausos rinkoje metu, pirko PŠP iš susijusios Turkijos įmonės nepriklausomomis kainomis. Be to, šis importas buvo vykdomas ne dėl to, kad buvo nebevykdomi ar vėlavo investiciniai projektai, dėl kurių būtų sumažėję susijusios Bendrijos įmonės gamybos pajėgumai. Taip pat buvo patikrinta, ar susijusi Bendrijos įmonė perpardavė Turkijos kilmės PŠP to paties lygio kainomis kaip ir savo pagamintus ir parduotus produktus ir ar perparduodama ji nesumažino kitų Bendrijos pramonės įmonių vidutinių kainų.

3.4.   Skunde nedalyvavę Bendrijos gamintojai

| (239) | Skunde nedalyvavusiems aptariamo produkto Bendrijos gamintojams tiriamuoju laikotarpiu priklausanti rinkos dalis sudarė 31,5 %. Nagrinėjamu laikotarpiu jų pardavimo apimtis sumažėjo 7 %, o jų rinkos dalis sumažėjo 2 procentiniais punktais. |
| --- | --- |

(239)

Skunde nedalyvavusiems aptariamo produkto Bendrijos gamintojams tiriamuoju laikotarpiu priklausanti rinkos dalis sudarė 31,5 %. Nagrinėjamu laikotarpiu jų pardavimo apimtis sumažėjo 7 %, o jų rinkos dalis sumažėjo 2 procentiniais punktais.

| (240) | Be to, turimoje informacijoje yra įrodymų, kad skunde nedalyvavusių gamintojų vidutinės kainos yra to paties lygio kaip ir skundą pateikusių gamintojų vidutinės kainos. Tai rodo, kad jų padėtis yra panaši į Bendrijos pramonės padėtį, t. y. kad jie yra patyrę žalą dėl importo dempingo kainomis. Todėl negalima daryti išvados, kad kiti Bendrijos gamintojai būtų padarę žalą Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(240)

Be to, turimoje informacijoje yra įrodymų, kad skunde nedalyvavusių gamintojų vidutinės kainos yra to paties lygio kaip ir skundą pateikusių gamintojų vidutinės kainos. Tai rodo, kad jų padėtis yra panaši į Bendrijos pramonės padėtį, t. y. kad jie yra patyrę žalą dėl importo dempingo kainomis. Todėl negalima daryti išvados, kad kiti Bendrijos gamintojai būtų padarę žalą Bendrijos pramonei.

3.5.   Žaliavų kainų svyravimas

| (241) | Žaliavų sąnaudos sudaro žymią visų PŠP gamybos sąnaudų dalį (apie 60 % visų gamybos sąnaudų). Dėl to PŠP kainos labai priklauso nuo žaliavų kainų. |
| --- | --- |

(241)

Žaliavų sąnaudos sudaro žymią visų PŠP gamybos sąnaudų dalį (apie 60 % visų gamybos sąnaudų). Dėl to PŠP kainos labai priklauso nuo žaliavų kainų.

| (242) | Vadinamieji pirminės gamybos PŠP gaminami iš naftos antrinių produktų (daugiausia monoetileno glikolio, MEG, ir grynintos tereftalato rūgšties, PTA). Mažesniu, bet vis didėjančiu mastu Bendrijos pramonė gamina vadinamuosius regeneruotus PŠP iš perdirbtų medžiagų (polietileno tereftalato, PET, butelių ir kitokių atliekų). Galiausiai, PŠP galima gaminti iš abiejų rūšių žaliavų, t. y. naftos antrinių produktų ir perdirbtų PET atliekų mišinio. |
| --- | --- |

(242)

Vadinamieji pirminės gamybos PŠP gaminami iš naftos antrinių produktų (daugiausia monoetileno glikolio, MEG, ir grynintos tereftalato rūgšties, PTA). Mažesniu, bet vis didėjančiu mastu Bendrijos pramonė gamina vadinamuosius regeneruotus PŠP iš perdirbtų medžiagų (polietileno tereftalato, PET, butelių ir kitokių atliekų). Galiausiai, PŠP galima gaminti iš abiejų rūšių žaliavų, t. y. naftos antrinių produktų ir perdirbtų PET atliekų mišinio.

| (243) | MEG ir PTA, kaip naftos antrinių produktų, kainos priklauso nuo naftos kainų svyravimo. Patikrinimo apsilankymų metu nustatyta, kad perdirbtų medžiagų kainos kaita paprastai yra susijusi su MEG ir PTA kainų svyravimu. |
| --- | --- |

(243)

MEG ir PTA, kaip naftos antrinių produktų, kainos priklauso nuo naftos kainų svyravimo. Patikrinimo apsilankymų metu nustatyta, kad perdirbtų medžiagų kainos kaita paprastai yra susijusi su MEG ir PTA kainų svyravimu.

| (244) | Remdamiesi tuo, kas išdėstyta pirmiau, kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis neva esanti žaliavų kainų svyravimas, ypač visame pasaulyje padidėjusi naftos kaina. |
| --- | --- |

(244)

Remdamiesi tuo, kas išdėstyta pirmiau, kai kurie eksportuojantys gamintojai teigė, kad Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis neva esanti žaliavų kainų svyravimas, ypač visame pasaulyje padidėjusi naftos kaina.

| (245) | Remiantis žaliavų gamintojų suteikta informacija, šiuo klausimu nustatyta, kad MEG ir PTA kainos nuo 2002 m. iki TL pabaigos padidėjo atitinkamai 14 % ir 13 %. Tačiau, nepaisant to, kad pluoštų kainos yra labai jautrios, šis žaliavų kainų padidėjimas neatsispindėjo Bendrijos pramonės parduodamo PŠP vidutinėse kainose (žr. 210 konstatuojamąją dalį). Priešingai, ES gamintojų kainos šiek tiek sumažėjo per tą patį laikotarpį. Nors galima tikėtis, kad trečiųjų šalių aptariamo produkto gamintojai taip pat susidūrė su panašiu pagrindinių naftos žaliavų tokių kaip MEG ir PTA kainų padidėjimu, nustatyta, kad PŠP importo iš tiriamųjų šalių kainos per tą patį laikotarpį žymiai sumažėjo. Nustatyta, kad Bendrijos gamintojai padidėjusių žaliavų kainų negalėjo perkelti klientams dėl importo dempingo kainomis konkurencijos. |
| --- | --- |

(245)

Remiantis žaliavų gamintojų suteikta informacija, šiuo klausimu nustatyta, kad MEG ir PTA kainos nuo 2002 m. iki TL pabaigos padidėjo atitinkamai 14 % ir 13 %. Tačiau, nepaisant to, kad pluoštų kainos yra labai jautrios, šis žaliavų kainų padidėjimas neatsispindėjo Bendrijos pramonės parduodamo PŠP vidutinėse kainose (žr. 210 konstatuojamąją dalį). Priešingai, ES gamintojų kainos šiek tiek sumažėjo per tą patį laikotarpį. Nors galima tikėtis, kad trečiųjų šalių aptariamo produkto gamintojai taip pat susidūrė su panašiu pagrindinių naftos žaliavų tokių kaip MEG ir PTA kainų padidėjimu, nustatyta, kad PŠP importo iš tiriamųjų šalių kainos per tą patį laikotarpį žymiai sumažėjo. Nustatyta, kad Bendrijos gamintojai padidėjusių žaliavų kainų negalėjo perkelti klientams dėl importo dempingo kainomis konkurencijos.

| (246) | Be to, bet koks galimas žaliavų kainų svyravimo poveikis PŠP kainoms turi įtakos ir Bendrijos pramonei, ir eksportuotojams tiriamosiose šalyse, nes nafta yra prekė, kurios kaina visame pasaulyje yra vienalytė. Taigi, pirmiau minėtas teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(246)

Be to, bet koks galimas žaliavų kainų svyravimo poveikis PŠP kainoms turi įtakos ir Bendrijos pramonei, ir eksportuotojams tiriamosiose šalyse, nes nafta yra prekė, kurios kaina visame pasaulyje yra vienalytė. Taigi, pirmiau minėtas teiginys buvo atmestas.

3.6   Valiutų svyravimai

| (247) | Buvo atkreiptas dėmesys į euro ir JAV dolerio santykio svyravimus. Didžioji importo iš tiriamųjų šalių į Europos Bendriją sandorių dalis suderama JAV doleriais. Nuo 2002 m. vidurio euro vertė JAV dolerio atžvilgiu padidėjo, ypač tiriamuoju laikotarpiu, todėl tuo laikotarpiu palankesnis buvo eksportas į euro zoną. Atsižvelgdamos į šią aplinkybę, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad „doleriu varomame“ versle šios valiutos nuvertėjimas euro atžvilgiu „neišvengiamai“ sukūrė palankesnes PŠP importo į Europos Bendriją sąlygas. |
| --- | --- |

(247)

Buvo atkreiptas dėmesys į euro ir JAV dolerio santykio svyravimus. Didžioji importo iš tiriamųjų šalių į Europos Bendriją sandorių dalis suderama JAV doleriais. Nuo 2002 m. vidurio euro vertė JAV dolerio atžvilgiu padidėjo, ypač tiriamuoju laikotarpiu, todėl tuo laikotarpiu palankesnis buvo eksportas į euro zoną. Atsižvelgdamos į šią aplinkybę, kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad „doleriu varomame“ versle šios valiutos nuvertėjimas euro atžvilgiu „neišvengiamai“ sukūrė palankesnes PŠP importo į Europos Bendriją sąlygas.

| (248) | Konkrečiu PŠP atveju importas iš šalių, kurios netaikė dempingo, taip pat turėjo naudos iš euro vertės padidėjimo. Tačiau jų apimtys nekito nagrinėjamu laikotarpiu (netgi nuo 2002 m. iki TL šiek tiek sumažėjo), tuo tarpu importas iš dempingą taikančių šalių per tą patį laikotarpį padidėjo 12 %. Nors prima facie negalima neigti, kad euro vertės padidėjimas JAV dolerio atžvilgiu galėjo būti palankesnis PŠP importui iš tiriamųjų šalių, tai, kad valiutų svyravimai nedarė poveikio importui iš kitų šalių, rodo, jog valiutų svyravimo negalima laikyti importo dempingo kainomis padidėjimo iš tiriamųjų šalių priežastimi. |
| --- | --- |

(248)

Konkrečiu PŠP atveju importas iš šalių, kurios netaikė dempingo, taip pat turėjo naudos iš euro vertės padidėjimo. Tačiau jų apimtys nekito nagrinėjamu laikotarpiu (netgi nuo 2002 m. iki TL šiek tiek sumažėjo), tuo tarpu importas iš dempingą taikančių šalių per tą patį laikotarpį padidėjo 12 %. Nors prima facie negalima neigti, kad euro vertės padidėjimas JAV dolerio atžvilgiu galėjo būti palankesnis PŠP importui iš tiriamųjų šalių, tai, kad valiutų svyravimai nedarė poveikio importui iš kitų šalių, rodo, jog valiutų svyravimo negalima laikyti importo dempingo kainomis padidėjimo iš tiriamųjų šalių priežastimi.

| (249) | Be to, bet koks tvirtinimas, kad euro vertės padidėjimas JAV dolerio atžvilgiu yra Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis, turėtų tikti tik laikotarpiui, kai toks vertės padidėjimas vyko, t. y. nuo 2002 m. vidurio iki TL pabaigos ir ypač tiriamuoju laikotarpiu, kai abiejų valiutų skirtumai buvo ryškesni. |
| --- | --- |

(249)

Be to, bet koks tvirtinimas, kad euro vertės padidėjimas JAV dolerio atžvilgiu yra Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis, turėtų tikti tik laikotarpiui, kai toks vertės padidėjimas vyko, t. y. nuo 2002 m. vidurio iki TL pabaigos ir ypač tiriamuoju laikotarpiu, kai abiejų valiutų skirtumai buvo ryškesni.

| (250) | Todėl padaryta išvada, kad, nors euro vertės padidėjimas JAV dolerio atžvilgiu galėjo būti palankesnis PŠP eksportui į Europos Bendriją, jis nepaaiškina importo apimties iš tiriamųjų šalių reikšmingo padidėjimo palyginti su likusiais pasaulio importuotojais. |
| --- | --- |

(250)

Todėl padaryta išvada, kad, nors euro vertės padidėjimas JAV dolerio atžvilgiu galėjo būti palankesnis PŠP eksportui į Europos Bendriją, jis nepaaiškina importo apimties iš tiriamųjų šalių reikšmingo padidėjimo palyginti su likusiais pasaulio importuotojais.

4.   IŠVADOS DĖL PRIEŽASČIŲ

| (251) | Laiko, kada įvyko, viena vertus, importo dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių apimčių padidėjimas, jų rinkos dalių padidėjimas ir nustatytasis kainų pakirtimas ir, antra vertus, Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas, sutapimas verčia daryti išvadą, kad importas dempingo kainomis yra Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos priežastis. Svarbiausia, yra nustatyta lygiagreti mažėjančių importo vidutinių kainų ir Bendrijos pramonės slopinamų vidutinių kainų evoliucijos chronologija. Ji privedė prie pelningumo mažėjimo, kuris 2002 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, t. y. kai importas iš tiriamųjų šalių labiausiai išaugo, o kainos dramatiškiausiai sumažėjo, davė neigiamus rezultatus. |
| --- | --- |

(251)

Laiko, kada įvyko, viena vertus, importo dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių apimčių padidėjimas, jų rinkos dalių padidėjimas ir nustatytasis kainų pakirtimas ir, antra vertus, Bendrijos pramonės padėties pablogėjimas, sutapimas verčia daryti išvadą, kad importas dempingo kainomis yra Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos priežastis. Svarbiausia, yra nustatyta lygiagreti mažėjančių importo vidutinių kainų ir Bendrijos pramonės slopinamų vidutinių kainų evoliucijos chronologija. Ji privedė prie pelningumo mažėjimo, kuris 2002 m. ir tiriamuoju laikotarpiu, t. y. kai importas iš tiriamųjų šalių labiausiai išaugo, o kainos dramatiškiausiai sumažėjo, davė neigiamus rezultatus.

| (252) | Išanalizavus kai kuriuos veiksnius, tokius kaip vartojimo pokyčius, importą ne iš tiriamųjų šalių, o iš kitų šalių, skunde nedalyvavusių gamintojų elgseną rinkoje ir Bendrijos pramonės investicijų žemą lygį, daroma išvada, kad jie negalėjo būti Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos priežastimi. Antra vertus, nors negalima neigti, kad kiti veiksniai tokie, kaip žaliavų kainų svyravimas ir valiutų santykio svyravimai galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės blogos padėties, minėtų veiksnių poveikis nėra toks, kad jis galėtų pakeisti išvadą, jog yra tikras ir stiprus priežastinis ryšys tarp importo dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos. |
| --- | --- |

(252)

Išanalizavus kai kuriuos veiksnius, tokius kaip vartojimo pokyčius, importą ne iš tiriamųjų šalių, o iš kitų šalių, skunde nedalyvavusių gamintojų elgseną rinkoje ir Bendrijos pramonės investicijų žemą lygį, daroma išvada, kad jie negalėjo būti Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos priežastimi. Antra vertus, nors negalima neigti, kad kiti veiksniai tokie, kaip žaliavų kainų svyravimas ir valiutų santykio svyravimai galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės blogos padėties, minėtų veiksnių poveikis nėra toks, kad jis galėtų pakeisti išvadą, jog yra tikras ir stiprus priežastinis ryšys tarp importo dempingo kainomis iš tiriamųjų šalių ir Bendrijos pramonės patirtos didelės žalos.

G.   BENDRIJOS INTERESAS

1.   PRELIMINARIOS PASTABOS

| (253) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo svarstyta, ar antidempingo priemonių įvedimas prieštarautų visos Bendrijos interesams. Apie Bendrijos interesą buvo sprendžiama, remiantis įvairiais visų dalyvaujančių subjektų interesais, t. y. Bendrijos pramonės, aptariamo produkto importuotojų, prekybininkų ir naudotojų interesais. |
| --- | --- |

(253)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo svarstyta, ar antidempingo priemonių įvedimas prieštarautų visos Bendrijos interesams. Apie Bendrijos interesą buvo sprendžiama, remiantis įvairiais visų dalyvaujančių subjektų interesais, t. y. Bendrijos pramonės, aptariamo produkto importuotojų, prekybininkų ir naudotojų interesais.

| (254) | Kad būtų galima įvertinti tikėtiną priemonių įvedimo ar neįvedimo įtaką, buvo paprašyta informacijos visų suinteresuotųjų šalių, apie kurias buvo žinoma, kad jos yra susijusios su tyrimu, arba kurios apie save pranešė. Tuo pagrindu Komisija klausimynus išsiuntinėjo Bendrijos pramonei, 10 kitų Bendrijos gamintojų, 23 žaliavų tiekėjams. Į klausimyną atsakė 6 skunde dalyvavusieji Bendrijos pramonės gamintojai, 2 skunde nedalyvavusieji gamintojai, 5 susiję importuotojai, 15 naudotojų ir 2 žaliavų tiekėjai (8). |
| --- | --- |

(254)

Kad būtų galima įvertinti tikėtiną priemonių įvedimo ar neįvedimo įtaką, buvo paprašyta informacijos visų suinteresuotųjų šalių, apie kurias buvo žinoma, kad jos yra susijusios su tyrimu, arba kurios apie save pranešė. Tuo pagrindu Komisija klausimynus išsiuntinėjo Bendrijos pramonei, 10 kitų Bendrijos gamintojų, 23 žaliavų tiekėjams. Į klausimyną atsakė 6 skunde dalyvavusieji Bendrijos pramonės gamintojai, 2 skunde nedalyvavusieji gamintojai, 5 susiję importuotojai, 15 naudotojų ir 2 žaliavų tiekėjai (8).

| (255) | Inicijuojant procesą, buvo žinomas 31 nesusijęs importuotojas. Atsižvelgdama tokį didelį nesusijusių importuotojų skaičių ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 17 straipsniu, Komisija nusprendė atlikti tyrimą, remdamasi minėtų nesusijusių importuotojų imtimi. Imtis buvo atrinkta, remiantis didžiausia tiriamojo importo tipine apimtimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką. |
| --- | --- |

(255)

Inicijuojant procesą, buvo žinomas 31 nesusijęs importuotojas. Atsižvelgdama tokį didelį nesusijusių importuotojų skaičių ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 17 straipsniu, Komisija nusprendė atlikti tyrimą, remdamasi minėtų nesusijusių importuotojų imtimi. Imtis buvo atrinkta, remiantis didžiausia tiriamojo importo tipine apimtimi, kurią buvo galima pagrįstai ištirti per turimą laiką.

| (256) | Tuo tikslu iš pradžių į imtį buvo atrinktos penkios įmonės, remiantis jų importo iš tiriamųjų šalių apimtimi. Vėliau manyta, kad viena iš penkių įmonių nebendradarbiauja, nes ji neužpildė viso jai atsiųsto klausimyno, ir todėl ji nebuvo laikoma imties dalimi. Likusių keturių į imtį įtrauktų įmonių importas sudarė 14,6 % viso tiriamojo importo. Į galutinę imtį buvo įtrauktos šios įmonės:






  — | S.I.M.P., SpA, Italija |
| --- | --- | --- |

(256)

Tuo tikslu iš pradžių į imtį buvo atrinktos penkios įmonės, remiantis jų importo iš tiriamųjų šalių apimtimi. Vėliau manyta, kad viena iš penkių įmonių nebendradarbiauja, nes ji neužpildė viso jai atsiųsto klausimyno, ir todėl ji nebuvo laikoma imties dalimi. Likusių keturių į imtį įtrauktų įmonių importas sudarė 14,6 % viso tiriamojo importo. Į galutinę imtį buvo įtrauktos šios įmonės:

—

S.I.M.P., SpA, Italija

| — | Highams Group Ltd., Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Jungtinė Karalystė

| — | Tob Herman Industries, N.V., Belgija |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Belgija

| — | Marubeni Europe plc, Hamburg Branch, Vokietija |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc, Hamburg Branch, Vokietija

| (257) | Tuo pagrindu buvo ištirta, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, Bendrijos pramonės padėties ir jos priežasčių, buvo svarbių sumetimų, kurie verstų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių įvedimas neatitiktų Bendrijos interesų. |
| --- | --- |

(257)

Tuo pagrindu buvo ištirta, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, Bendrijos pramonės padėties ir jos priežasčių, buvo svarbių sumetimų, kurie verstų daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių įvedimas neatitiktų Bendrijos interesų.

2.   BENDRIJOS PRAMONĖ

| (258) | Kaip nurodyta 202 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Bendrijos pramonė patyrė didelę žalą. |
| --- | --- |

(258)

Kaip nurodyta 202 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Bendrijos pramonė patyrė didelę žalą.

| (259) | Antidempingo priemonių įvedimas leistų Bendrijos pramonei pasiekti tokius pelningumo lygius, kuriuos ji būtų galėjusi pasiekti, nesant importo dempingo kainomis, ir pasinaudoti Bendrijos rinkoje vykstančiais pokyčiais. Tai garantuotų Bendrijos pramonės PŠP verslo gyvybingumą. |
| --- | --- |

(259)

Antidempingo priemonių įvedimas leistų Bendrijos pramonei pasiekti tokius pelningumo lygius, kuriuos ji būtų galėjusi pasiekti, nesant importo dempingo kainomis, ir pasinaudoti Bendrijos rinkoje vykstančiais pokyčiais. Tai garantuotų Bendrijos pramonės PŠP verslo gyvybingumą.

| (260) | Faktiškai, nors Bendrijos pramonei pavyko sukurti svarbią nišą didesnės pridėtinės vertės arba specializuotų PŠP rinkų segmente, būtina pabrėžti, kad pagrindinis Bendrijos pramonės verslas išlieka įprastų pluoštų, kurie taikomi austiniams ir neaustiniams produktams, srityje, t. y. segmentuose, kur importas iš tiriamųjų šalių didėja, ir Bendrijos pramonės produkcija susiduria su nesąžininga konkurencija. |
| --- | --- |

(260)

Faktiškai, nors Bendrijos pramonei pavyko sukurti svarbią nišą didesnės pridėtinės vertės arba specializuotų PŠP rinkų segmente, būtina pabrėžti, kad pagrindinis Bendrijos pramonės verslas išlieka įprastų pluoštų, kurie taikomi austiniams ir neaustiniams produktams, srityje, t. y. segmentuose, kur importas iš tiriamųjų šalių didėja, ir Bendrijos pramonės produkcija susiduria su nesąžininga konkurencija.

| (261) | Specializuoti pluoštai duoda didelę naudą, bet jų parduodami tik riboti kiekiai. Kad Bendrijos pramonė galėtų kuo labiau panaudoti pajėgumus ir padengti gamybos pastovias sąnaudas, jai reikia parduoti didelius kiekius įprastų ir pagrindinių pluoštų. Dėl to muitų įvedimas užtikrintų įprastų arba pagrindinių PŠP gamybos gyvybingumą ir leistų tęsti didesnės pridėtinės vertės PŠP gamybą, kuri labai priklauso nuo pagrindinių PŠP gyvybingumo. Pažymėtina, kad pagrindinis specializuotų pluoštų tiekėjas pasaulyje yra pati Bendrijos pramonė, nes tokios didelės pridėtinės vertės medžiagos negalima gauti iš šiame procese tiriamųjų šalių. Todėl manoma, kad priemonių įvedimas atitiktų Bendrijos pramonės interesus. |
| --- | --- |

(261)

Specializuoti pluoštai duoda didelę naudą, bet jų parduodami tik riboti kiekiai. Kad Bendrijos pramonė galėtų kuo labiau panaudoti pajėgumus ir padengti gamybos pastovias sąnaudas, jai reikia parduoti didelius kiekius įprastų ir pagrindinių pluoštų. Dėl to muitų įvedimas užtikrintų įprastų arba pagrindinių PŠP gamybos gyvybingumą ir leistų tęsti didesnės pridėtinės vertės PŠP gamybą, kuri labai priklauso nuo pagrindinių PŠP gyvybingumo. Pažymėtina, kad pagrindinis specializuotų pluoštų tiekėjas pasaulyje yra pati Bendrijos pramonė, nes tokios didelės pridėtinės vertės medžiagos negalima gauti iš šiame procese tiriamųjų šalių. Todėl manoma, kad priemonių įvedimas atitiktų Bendrijos pramonės interesus.

3.   POVEIKIS NAUDOTOJAMS IR IMPORTUOTOJAMS

| (262) | Kaip nurodyta 254 ir 256 konstatuojamosiose dalyse, Komisija gavo atsakymus į klausimyną iš 15 naudotojų, 4 išsamius atsakymus iš nesusijusių importuotojų, įtrauktų į atrankinę imtį, ir 5 iš susijusių importuotojų. Be to, trys naudotojų asociacijos pateikė Komisijai informacijos ir tariamų kaltinimų, prašydamos nutraukti šį procesą, neįvedant priemonių. |
| --- | --- |

(262)

Kaip nurodyta 254 ir 256 konstatuojamosiose dalyse, Komisija gavo atsakymus į klausimyną iš 15 naudotojų, 4 išsamius atsakymus iš nesusijusių importuotojų, įtrauktų į atrankinę imtį, ir 5 iš susijusių importuotojų. Be to, trys naudotojų asociacijos pateikė Komisijai informacijos ir tariamų kaltinimų, prašydamos nutraukti šį procesą, neįvedant priemonių.

| (263) | Aptariamo produkto naudotojai priklauso tekstilės sektoriui. PŠP rinka pasidalija į šias dalis: vartojimas verpimui (t. y. plaušelių gamyba tekstilės produktams gaminti, sumaišius juos ar nesumaišius su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ar vilna), vartojimas neaustinei gamybai (t. y. plėvelėms ir raizginiams, neperdirbant pluošto į verpalus ir jį surišant trintimi ir (arba) sukibimu, ir (arba) suklijuojant, išskyrus popierių), ir vartojimas užpildams (t. y. tam tikrų tekstilės produktų, tokių kaip pagalvėlės ar automobilių sėdynės, užpildams ar kamšalams). Dauguma bendradarbiaujančių šiame tyrime naudotojų yra neaustinių produktų gamintojai. Minėti naudotojai priklauso vienai iš trijų šiame tyrime bendradarbiavusių naudotojų asociacijų, kuri atstovauja neaustinei pramonei Europos lygiu (9). Remiantis informacija apie pirkimus, pateikta atsakymuose į klausimyną, bendradarbiavę naudotojai tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 5 % viso Bendrijos PŠP ir 13 % viso iš tiriamųjų šalių PŠP importo suvartojimo. |
| --- | --- |

(263)

Aptariamo produkto naudotojai priklauso tekstilės sektoriui. PŠP rinka pasidalija į šias dalis: vartojimas verpimui (t. y. plaušelių gamyba tekstilės produktams gaminti, sumaišius juos ar nesumaišius su kitais pluoštais, tokiais kaip medvilnė ar vilna), vartojimas neaustinei gamybai (t. y. plėvelėms ir raizginiams, neperdirbant pluošto į verpalus ir jį surišant trintimi ir (arba) sukibimu, ir (arba) suklijuojant, išskyrus popierių), ir vartojimas užpildams (t. y. tam tikrų tekstilės produktų, tokių kaip pagalvėlės ar automobilių sėdynės, užpildams ar kamšalams). Dauguma bendradarbiaujančių šiame tyrime naudotojų yra neaustinių produktų gamintojai. Minėti naudotojai priklauso vienai iš trijų šiame tyrime bendradarbiavusių naudotojų asociacijų, kuri atstovauja neaustinei pramonei Europos lygiu (9). Remiantis informacija apie pirkimus, pateikta atsakymuose į klausimyną, bendradarbiavę naudotojai tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 5 % viso Bendrijos PŠP ir 13 % viso iš tiriamųjų šalių PŠP importo suvartojimo.

| (264) | Pirma, vartotojų pramonės atstovai teigia, kad PŠP Bendrijos rinka labai priklauso nuo aptariamo produkto išorės tiekėjų (Europos gamintojai gali patenkinti daugiausia apie 60 % PŠP rinkos paklausos). Šiame pajėgumų ir Bendrijai priklausančios rinkos dalies kontekste dvi iš tiriamųjų šalių, t. y. Taivanas ir Pietų Korėja, yra svarbiausi PŠP tiekėjai pasaulyje. Todėl antidempingo muitų lygis neišvengiamai turi įtakos esminiams Bendrijos intereso aspektams. |
| --- | --- |

(264)

Pirma, vartotojų pramonės atstovai teigia, kad PŠP Bendrijos rinka labai priklauso nuo aptariamo produkto išorės tiekėjų (Europos gamintojai gali patenkinti daugiausia apie 60 % PŠP rinkos paklausos). Šiame pajėgumų ir Bendrijai priklausančios rinkos dalies kontekste dvi iš tiriamųjų šalių, t. y. Taivanas ir Pietų Korėja, yra svarbiausi PŠP tiekėjai pasaulyje. Todėl antidempingo muitų lygis neišvengiamai turi įtakos esminiams Bendrijos intereso aspektams.

| (265) | PŠP naudotojai taip pat teigia, kad jie veikia kainoms labai jautrioje rinkoje ir kad net nedidelio sąnaudų padidėjimo negalima perkelti galutiniam klientui dėl jau ir taip aršios konkurencijos galutinio produkto rinkoje (t. y. pagalvių, tekstilės produktų ir t. t.), kurie visų pirma įvežami iš Pietryčių Azijos šalių ir Kinijos. Šios šalys jau parduoda labai žemomis kainomis, ir daugelis Europos tekstilės gamintojų buvo priversti bent iš dalies perkelti savo gamybą į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(265)

PŠP naudotojai taip pat teigia, kad jie veikia kainoms labai jautrioje rinkoje ir kad net nedidelio sąnaudų padidėjimo negalima perkelti galutiniam klientui dėl jau ir taip aršios konkurencijos galutinio produkto rinkoje (t. y. pagalvių, tekstilės produktų ir t. t.), kurie visų pirma įvežami iš Pietryčių Azijos šalių ir Kinijos. Šios šalys jau parduoda labai žemomis kainomis, ir daugelis Europos tekstilės gamintojų buvo priversti bent iš dalies perkelti savo gamybą į trečiąsias šalis.

| (266) | Be to, kai kurie PŠP naudotojai teigia, kad tam tikri aptariamo produkto tipai (vadinamieji tuščiaviduriai sudėtiniai produktai) negaminami Bendrijoje ir artimiausioje ateityje Bendrijos gamintojai jų negamins, nes nėra būtinos techninės įrangos. Todėl šiuos PŠP tipus (vadinamuosius tuščiavidurius sudėtinius produktus, kuriuos daugiausia gamina Pietų Korėja) reikia įsivežti. |
| --- | --- |

(266)

Be to, kai kurie PŠP naudotojai teigia, kad tam tikri aptariamo produkto tipai (vadinamieji tuščiaviduriai sudėtiniai produktai) negaminami Bendrijoje ir artimiausioje ateityje Bendrijos gamintojai jų negamins, nes nėra būtinos techninės įrangos. Todėl šiuos PŠP tipus (vadinamuosius tuščiavidurius sudėtinius produktus, kuriuos daugiausia gamina Pietų Korėja) reikia įsivežti.

| (267) | Galiausiai, vartotojų pramonė, priešingai nei PŠP pramonė, reikalauja labai daug darbo. Kaip nurodė kai kurios suinteresuotosios šalys, darbuotojų skaičius vertikaliai žemyn susijusioje pramonėje yra daug didesnis nei daug kapitalo reikalaujančioje PŠP pramonėje. Pavyzdžiui, Europos neaustinėje pramonėje tiesiogiai dirba 16 000 darbuotojų palyginti su 1 180 darbuotojų, dirbančių PŠP pramonėje. Kaip praneša neaustinio produkto gamintojai, PŠP vidutiniškai sudaro 40 % visų jų gaminamo produkto gamybos sąnaudų. Tvirtinama, kad dėl muitų įvedimo bus prarastos darbo vietos ir gamybos įrenginiai bus perkelti į kitas šalis. |
| --- | --- |

(267)

Galiausiai, vartotojų pramonė, priešingai nei PŠP pramonė, reikalauja labai daug darbo. Kaip nurodė kai kurios suinteresuotosios šalys, darbuotojų skaičius vertikaliai žemyn susijusioje pramonėje yra daug didesnis nei daug kapitalo reikalaujančioje PŠP pramonėje. Pavyzdžiui, Europos neaustinėje pramonėje tiesiogiai dirba 16 000 darbuotojų palyginti su 1 180 darbuotojų, dirbančių PŠP pramonėje. Kaip praneša neaustinio produkto gamintojai, PŠP vidutiniškai sudaro 40 % visų jų gaminamo produkto gamybos sąnaudų. Tvirtinama, kad dėl muitų įvedimo bus prarastos darbo vietos ir gamybos įrenginiai bus perkelti į kitas šalis.

| (268) | Apie tai, kad Bendrijos rinka neva priklauso nuo išorės tiekėjų, manoma, kad KLR ir Saudo Arabijai tiriamuoju laikotarpiu priklausė vidutiniškai tik 7 % rinkos dalies, nes muitai importui iš KLR ir Saudo Arabijos bus vidutiniškai 27 % lygio. Antra vertus, siūloma atšaukti galiojančias priemones importui iš Taivano ir sumažinti šiuo metu taikomus muitus importui iš Pietų Korėjos. Pabrėžiama, kad tiriamuoju laikotarpiu, esant dabar galiojančių priemonių lygiui (žr. 3 konstatuojamąją dalį), Taivanas ir Pietų Korėja turėjo 19 % rinkos dalies. Antra vertus, kaip praneša viena prestižinė pluošto rinkos konsultacinė firma, didžiausi PŠP gamintojai, esantys šalyse, kurioms netaikomi antidempingo muitai (daugiausia JAV, Meksikoje, Turkijoje ir Pietų Afrikoje) tiriamuoju laikotarpiu turėjo nepanaudotų pajėgumų, kurie siekė apytikriai 50 % viso Bendrijos suvartojimo. Be to, importui iš šių šalių jau priklauso svarbi Bendrijos rinkos dalis, kuri tiriamuoju laikotarpiu siekė 5,3 %. |
| --- | --- |

(268)

Apie tai, kad Bendrijos rinka neva priklauso nuo išorės tiekėjų, manoma, kad KLR ir Saudo Arabijai tiriamuoju laikotarpiu priklausė vidutiniškai tik 7 % rinkos dalies, nes muitai importui iš KLR ir Saudo Arabijos bus vidutiniškai 27 % lygio. Antra vertus, siūloma atšaukti galiojančias priemones importui iš Taivano ir sumažinti šiuo metu taikomus muitus importui iš Pietų Korėjos. Pabrėžiama, kad tiriamuoju laikotarpiu, esant dabar galiojančių priemonių lygiui (žr. 3 konstatuojamąją dalį), Taivanas ir Pietų Korėja turėjo 19 % rinkos dalies. Antra vertus, kaip praneša viena prestižinė pluošto rinkos konsultacinė firma, didžiausi PŠP gamintojai, esantys šalyse, kurioms netaikomi antidempingo muitai (daugiausia JAV, Meksikoje, Turkijoje ir Pietų Afrikoje) tiriamuoju laikotarpiu turėjo nepanaudotų pajėgumų, kurie siekė apytikriai 50 % viso Bendrijos suvartojimo. Be to, importui iš šių šalių jau priklauso svarbi Bendrijos rinkos dalis, kuri tiriamuoju laikotarpiu siekė 5,3 %.

| (269) | Todėl nepaisant siūlomo muitų įvedimo KLR ir Saudo Arabijai ir atsižvelgiant į priemonių Taivanui nutraukimą bei priemonių, taikomų Pietų Korėjai, sušvelninimą, Bendrijos naudotojai vis dar galės remtis (ir pereiti prie) aptariamo produkto svarbiais tiekėjais, tokiais kaip Pietų Korėja, arba kitais dideliais tiekėjais, esančiais šalyse, kurioms netaikomi antidempingo muitai, įskaitant Taivaną. |
| --- | --- |

(269)

Todėl nepaisant siūlomo muitų įvedimo KLR ir Saudo Arabijai ir atsižvelgiant į priemonių Taivanui nutraukimą bei priemonių, taikomų Pietų Korėjai, sušvelninimą, Bendrijos naudotojai vis dar galės remtis (ir pereiti prie) aptariamo produkto svarbiais tiekėjais, tokiais kaip Pietų Korėja, arba kitais dideliais tiekėjais, esančiais šalyse, kurioms netaikomi antidempingo muitai, įskaitant Taivaną.

| (270) | Dėl PŠP naudotojų tariamo negalėjimo perkelti bet kokį sąnaudų padidėjimą, atsirandantį dėl antidempingo priemonių įvedimo, konkrečiu bendradarbiaujančių naudotojų atveju (kurie beveik visi be išimties gamina neaustinius produktus), gaunančių aptariamą produktą iš KLR, Saudo Arabijos, Pietų Korėjos ir Taivano, turint galvoje, kad i) vidutinis antidempingo muito tarifas KLR ir Saudo Arabijai sudaro 34,6 %, tuo tarpu kai minėtoms šalims tiriamuoju laikotarpiu priklausė 7,8 % rinkos; ii) vidutinis muito tarifas, kuris bus nustatytas importui iš Pietų Korėjos, yra mažesnis už muito tarifą, įvestą tai šaliai Reglamentu (EB) Nr. 2852/2000, dviem procentiniais punktais ir kad priemonės, taikomos Taivanui, bus nutrauktos; iii) Pietų Korėjai ir Taivanui kartu tiriamuoju laikotarpiu priklausė 19,3 % Bendrijos rinkos ir iv) PŠP dalis sudaro vidutiniškai 40 % bendradarbiaujančių naudotojų gatavo produkto (neaustinių produktų) gamybos sąnaudų, pasakytina, kad gamybos sąnaudos bendradarbiaujančioje vartotojų pramonėje dėl įvedamų priemonių padidės apie 0,40 %. |
| --- | --- |

(270)

Dėl PŠP naudotojų tariamo negalėjimo perkelti bet kokį sąnaudų padidėjimą, atsirandantį dėl antidempingo priemonių įvedimo, konkrečiu bendradarbiaujančių naudotojų atveju (kurie beveik visi be išimties gamina neaustinius produktus), gaunančių aptariamą produktą iš KLR, Saudo Arabijos, Pietų Korėjos ir Taivano, turint galvoje, kad i) vidutinis antidempingo muito tarifas KLR ir Saudo Arabijai sudaro 34,6 %, tuo tarpu kai minėtoms šalims tiriamuoju laikotarpiu priklausė 7,8 % rinkos; ii) vidutinis muito tarifas, kuris bus nustatytas importui iš Pietų Korėjos, yra mažesnis už muito tarifą, įvestą tai šaliai Reglamentu (EB) Nr. 2852/2000, dviem procentiniais punktais ir kad priemonės, taikomos Taivanui, bus nutrauktos; iii) Pietų Korėjai ir Taivanui kartu tiriamuoju laikotarpiu priklausė 19,3 % Bendrijos rinkos ir iv) PŠP dalis sudaro vidutiniškai 40 % bendradarbiaujančių naudotojų gatavo produkto (neaustinių produktų) gamybos sąnaudų, pasakytina, kad gamybos sąnaudos bendradarbiaujančioje vartotojų pramonėje dėl įvedamų priemonių padidės apie 0,40 %.

| (271) | Jei, kaip tvirtina naudotojai, jie negalėtų perkelti tokio savo gamybos sąnaudų padidėjimo savo klientams, poveikis jų finansinei padėčiai nebūtų reikšmingas. Taip pat manoma, kad šis nedidelis poveikis vartotojų pramonei neturės neigiamos įtakos tokios pramonės darbo jėgai. |
| --- | --- |

(271)

Jei, kaip tvirtina naudotojai, jie negalėtų perkelti tokio savo gamybos sąnaudų padidėjimo savo klientams, poveikis jų finansinei padėčiai nebūtų reikšmingas. Taip pat manoma, kad šis nedidelis poveikis vartotojų pramonei neturės neigiamos įtakos tokios pramonės darbo jėgai.

| (272) | Taip pat nustatyta, kad nepaisant antidempingo ir (arba) kompensacinių priemonių taikymo apie 50 % aptariamo produkto importo iš visų trečiųjų šalių, nagrinėjamu laikotarpiu rinkos suvartojimas neaustiniame rinkos segmente padidėjo. Asociacijos, atstovaujančios Europos neaustinių produktų gamintojams, pateikta informacija rodo, kad šis sektorius nuo 2000 m. iki 2002 m. padidino gamybą apie 17 %. |
| --- | --- |

(272)

Taip pat nustatyta, kad nepaisant antidempingo ir (arba) kompensacinių priemonių taikymo apie 50 % aptariamo produkto importo iš visų trečiųjų šalių, nagrinėjamu laikotarpiu rinkos suvartojimas neaustiniame rinkos segmente padidėjo. Asociacijos, atstovaujančios Europos neaustinių produktų gamintojams, pateikta informacija rodo, kad šis sektorius nuo 2000 m. iki 2002 m. padidino gamybą apie 17 %.

| (273) | Taip pat nustatyta, kad tuščiavidurius sudėtinius PŠP gali gaminti ir Bendrijos pramonė, nes ji turi būtinas technines žinias ir mašinas. Kaip minėta, šio produkto Bendrijos pramonė šiuo metu netiekia dėl didelio spaudimo, kurį kainoms daro importas dempingo kainomis. Bet kuriuo atveju, galiojančios priemonės Korėjos Respublikai, būtent pagrindiniam tuščiavidurės sudėtinės medžiagos tiekėjui, yra, iš esmės sumažintos. |
| --- | --- |

(273)

Taip pat nustatyta, kad tuščiavidurius sudėtinius PŠP gali gaminti ir Bendrijos pramonė, nes ji turi būtinas technines žinias ir mašinas. Kaip minėta, šio produkto Bendrijos pramonė šiuo metu netiekia dėl didelio spaudimo, kurį kainoms daro importas dempingo kainomis. Bet kuriuo atveju, galiojančios priemonės Korėjos Respublikai, būtent pagrindiniam tuščiavidurės sudėtinės medžiagos tiekėjui, yra, iš esmės sumažintos.

| (274) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau ir atsižvelgiant į priimtų priemonių lygį bei į tai, kad procedūra prieš Taivaną nutraukiama, daroma išvada, kad tai nereikš aptariamo produkto naudotojų ir importuotojų padėties blogėjimo. |
| --- | --- |

(274)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau ir atsižvelgiant į priimtų priemonių lygį bei į tai, kad procedūra prieš Taivaną nutraukiama, daroma išvada, kad tai nereikš aptariamo produkto naudotojų ir importuotojų padėties blogėjimo.

4.   POVEIKIS ŽALIAVŲ TIEKĖJAMS

| (275) | Du žaliavų tiekėjai bendradarbiavo šiame procese, pateikdami atsakymą į klausimyną. Tai naftos cheminių produktų gamintojai, kurie tiekia PŠP pramonei PTA ir MEG. Abi įmonės aiškiai rėmė muitų įvedimą. Tačiau, žiūrint iš Bendrijos intereso požiūrio taško, šių įmonių pozicija šiame procese turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tai, kad jų parduota žaliava PŠP pramonei sudaro labai mažą jų apyvartos dalį ir todėl priemonių įvedimas ar neįvedimas neturėtų didelės reikšmės jų finansinei ir komercinei padėčiai. |
| --- | --- |

(275)

Du žaliavų tiekėjai bendradarbiavo šiame procese, pateikdami atsakymą į klausimyną. Tai naftos cheminių produktų gamintojai, kurie tiekia PŠP pramonei PTA ir MEG. Abi įmonės aiškiai rėmė muitų įvedimą. Tačiau, žiūrint iš Bendrijos intereso požiūrio taško, šių įmonių pozicija šiame procese turėtų būti vertinama atsižvelgiant į tai, kad jų parduota žaliava PŠP pramonei sudaro labai mažą jų apyvartos dalį ir todėl priemonių įvedimas ar neįvedimas neturėtų didelės reikšmės jų finansinei ir komercinei padėčiai.

5.   SAMPROTAVIMAI DĖL APLINKOS APSAUGOS

| (276) | Kaip pirmiau nurodyta, PŠP gali būti pirminės gamybos iš naftos antrinių produktų (MEG ir PTA) ir regeneruoto tipo, gaminamo iš PET butelių ir kitokių atliekų, arba iš šių abiejų tipų mišinio, t. y. naftos antrinių produktų ir perdirbtų atliekų. Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė PŠP gamybai naudojo apie 60 % pirminių žaliavų ir 40 % perdirbtų žaliavų. Bendrijos pramonė numato laipsniškai didinti PŠP gamyboje naudojamų perdirbtų žaliavų kiekius. Faktiškai dvi Bendrijos pramonės įmonės savo gamybos patalpose jau įrengė perdirbimo linijas. Kita įmonė tokią perdirbimo liniją numato įrengti 2004 m. ir 2005 m. |
| --- | --- |

(276)

Kaip pirmiau nurodyta, PŠP gali būti pirminės gamybos iš naftos antrinių produktų (MEG ir PTA) ir regeneruoto tipo, gaminamo iš PET butelių ir kitokių atliekų, arba iš šių abiejų tipų mišinio, t. y. naftos antrinių produktų ir perdirbtų atliekų. Komisija nustatė, kad tiriamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė PŠP gamybai naudojo apie 60 % pirminių žaliavų ir 40 % perdirbtų žaliavų. Bendrijos pramonė numato laipsniškai didinti PŠP gamyboje naudojamų perdirbtų žaliavų kiekius. Faktiškai dvi Bendrijos pramonės įmonės savo gamybos patalpose jau įrengė perdirbimo linijas. Kita įmonė tokią perdirbimo liniją numato įrengti 2004 m. ir 2005 m.

| (277) | Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – Sutartis) 6 straipsnyje kalbama apie aplinkos apsaugą, kaip apie bendrą politiką ir veiklą, kuri turi pasiekti Sutarties 2 straipsnyje nustatytus tikslus, įskaitant darnią ekonominės veiklos plėtrą. Šiuo pagrindu Bendrija atliekų prevenciją ir tvarkymą laiko vienu iš savo svarbiausių prioritetų. |
| --- | --- |

(277)

Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – Sutartis) 6 straipsnyje kalbama apie aplinkos apsaugą, kaip apie bendrą politiką ir veiklą, kuri turi pasiekti Sutarties 2 straipsnyje nustatytus tikslus, įskaitant darnią ekonominės veiklos plėtrą. Šiuo pagrindu Bendrija atliekų prevenciją ir tvarkymą laiko vienu iš savo svarbiausių prioritetų.

| (278) | Konkrečiai, Bendrija yra priėmusi teisės aktus dėl pakuočių ir pakavimo atliekų (10). Vienas iš principų, kuriuo remiasi šie teisė aktai – atliekų perdirbimo ir pakartotinio naudojimo principas: jei negalima išvengti pakavimo atliekų, turėtų būti panaudota kuo daugiau tokių medžiagų, pageidautina perdirbimo būdu. Šiame kontekste Europos Bendrija neseniai nustatė, kad ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d. turi būti perdirbama ne mažiau kaip 22,5 % pakavimo atliekose esančių plastikinių medžiagų (11). |
| --- | --- |

(278)

Konkrečiai, Bendrija yra priėmusi teisės aktus dėl pakuočių ir pakavimo atliekų (10). Vienas iš principų, kuriuo remiasi šie teisė aktai – atliekų perdirbimo ir pakartotinio naudojimo principas: jei negalima išvengti pakavimo atliekų, turėtų būti panaudota kuo daugiau tokių medžiagų, pageidautina perdirbimo būdu. Šiame kontekste Europos Bendrija neseniai nustatė, kad ne vėliau kaip iki 2008 m. gruodžio 31 d. turi būti perdirbama ne mažiau kaip 22,5 % pakavimo atliekose esančių plastikinių medžiagų (11).

| (279) | Nustatyta, kad Bendrijos PŠP pramonė tiriamuoju laikotarpiu suvartojo 70 % perdirbtų PET butelių, tokiu būdu ji buvo pats didžiausias tokių pakavimo atliekų galutinis naudotojas (12). Šie duomenys rodo, kad PET pakavimo atliekų perdirbimas Europoje labai priklauso nuo PŠP pramonės, nes ji yra pats svarbiausias klientas. |
| --- | --- |

(279)

Nustatyta, kad Bendrijos PŠP pramonė tiriamuoju laikotarpiu suvartojo 70 % perdirbtų PET butelių, tokiu būdu ji buvo pats didžiausias tokių pakavimo atliekų galutinis naudotojas (12). Šie duomenys rodo, kad PET pakavimo atliekų perdirbimas Europoje labai priklauso nuo PŠP pramonės, nes ji yra pats svarbiausias klientas.

| (280) | Komisija mano, kad muitų įvedimas padės užtikrinti pramonės sektoriaus, kuriam kaip svarbiausiam klientui priklauso pagrindinis vaidmuo perdirbant PET pakavimo atliekas, gyvybingumą. |
| --- | --- |

(280)

Komisija mano, kad muitų įvedimas padės užtikrinti pramonės sektoriaus, kuriam kaip svarbiausiam klientui priklauso pagrindinis vaidmuo perdirbant PET pakavimo atliekas, gyvybingumą.

| (281) | Pirmiau minėtos išvados nepakeičia tai, kad Bendrijos perdirbamoji pramonė taip pat eksportuoja PET atliekas į KLR, kaip tai patvirtino keletas suinteresuotųjų šalių. Iš tikrųjų buvo nustatyta, kad didelę dalį PET pakavimo atliekų suvartojo PŠP gamintojai. |
| --- | --- |

(281)

Pirmiau minėtos išvados nepakeičia tai, kad Bendrijos perdirbamoji pramonė taip pat eksportuoja PET atliekas į KLR, kaip tai patvirtino keletas suinteresuotųjų šalių. Iš tikrųjų buvo nustatyta, kad didelę dalį PET pakavimo atliekų suvartojo PŠP gamintojai.

6.   IŠVADOS DĖL BENDRIJOS INTERESO

| (282) | Atsižvelgiant į visus nurodytus veiksnius, daroma preliminari išvada, kad nėra svarbių priežasčių, dėl kurių neturėtų būti įvestos antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(282)

Atsižvelgiant į visus nurodytus veiksnius, daroma preliminari išvada, kad nėra svarbių priežasčių, dėl kurių neturėtų būti įvestos antidempingo priemonės.

H.   PROCEDŪROS TAIVANO ATŽVILGIU NUTRAUKIMAS

| (283) | Atsižvelgiant į nustatytus faktus, nurodytus 143 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, šiuo metu Taivanui galiojančios antidempingo priemonės yra nebepateisinamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsniu kartu su 9 straipsniu, tais atvejais, kai po konsultacijų apsaugos priemonės nebereikalingos ir patariamasis komitetas neprieštarauja, tyrimas arba procedūra nutraukiami. |
| --- | --- |

(283)

Atsižvelgiant į nustatytus faktus, nurodytus 143 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, šiuo metu Taivanui galiojančios antidempingo priemonės yra nebepateisinamos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 11 straipsniu kartu su 9 straipsniu, tais atvejais, kai po konsultacijų apsaugos priemonės nebereikalingos ir patariamasis komitetas neprieštarauja, tyrimas arba procedūra nutraukiami.

| (284) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad šiuo metu galiojančios Taivanui apsaugos priemonės yra nebereikalingos, ir procedūra turėtų būti nutraukta. |
| --- | --- |

(284)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija padarė išvadą, kad šiuo metu galiojančios Taivanui apsaugos priemonės yra nebereikalingos, ir procedūra turėtų būti nutraukta.

I.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

1.   ŽALOS PANAIKINIMO LYGIS

| (285) | Antidempingo priemonių lygis turėtų būti pakankamas importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padarytai žalai panaikinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muitų dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui panaikinti, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti savo sąnaudas ir gauti bendrą pelną prieš apmokestinimą, kurį pagrįstai būtų galima gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. nesant importo dempingo kainomis. Manoma, kad, nesant importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonės pelningumas prieš apmokestinimą turėtų siekti 5 %, t. y. lygį, kuris Bendrijos pramonės pateiktame skunde laikomas tinkamu. Nesant prieštaraujančios informacijos, dar kartą buvo patvirtinta, kad šis pelno lygis yra tinkamas. |
| --- | --- |

(285)

Antidempingo priemonių lygis turėtų būti pakankamas importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padarytai žalai panaikinti, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muitų dydį, kurio reikia žalingo dempingo poveikiui panaikinti, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti savo sąnaudas ir gauti bendrą pelną prieš apmokestinimą, kurį pagrįstai būtų galima gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. nesant importo dempingo kainomis. Manoma, kad, nesant importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonės pelningumas prieš apmokestinimą turėtų siekti 5 %, t. y. lygį, kuris Bendrijos pramonės pateiktame skunde laikomas tinkamu. Nesant prieštaraujančios informacijos, dar kartą buvo patvirtinta, kad šis pelno lygis yra tinkamas.

| (286) | Po to būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas, lyginant tuo pačiu prekybos lygiu svertinę vidutinę importo kainą, nustatytą apskaičiuojant kainų sumažinimą dėl dempingo, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto nenuostolinga kaina. |
| --- | --- |

(286)

Po to būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas, lyginant tuo pačiu prekybos lygiu svertinę vidutinę importo kainą, nustatytą apskaičiuojant kainų sumažinimą dėl dempingo, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamo panašaus produkto nenuostolinga kaina.

| (287) | Nenuostolinga kaina buvo gauta, patikslinus Bendrijos pardavimo kainą, kad į ją įeitų minėtas 5 % pelno dydis. Šiuo lyginimu nustatytas skirtumas po to buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentu. |
| --- | --- |

(287)

Nenuostolinga kaina buvo gauta, patikslinus Bendrijos pardavimo kainą, kad į ją įeitų minėtas 5 % pelno dydis. Šiuo lyginimu nustatytas skirtumas po to buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentu.

2.   GALUTINĖS PRIEMONĖS

| (288) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, aptariamo produkto importui iš KLR, Saudo Arabijos ir Korėjos Respublikos turėtų būti nustatytas antidempingo muitas tokio lygio, kuris prilygsta nustatytam žalos arba dempingo skirtumui, žiūrint kuris iš jų yra mažesnis. |
| --- | --- |

(288)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad, vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, aptariamo produkto importui iš KLR, Saudo Arabijos ir Korėjos Respublikos turėtų būti nustatytas antidempingo muitas tokio lygio, kuris prilygsta nustatytam žalos arba dempingo skirtumui, žiūrint kuris iš jų yra mažesnis.

| (289) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatomi tokie muito tarifai:







  Šalis | Įmonė | Antidempingo muito tarifas (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province |

(289)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatomi tokie muito tarifai:

Šalis

Įmonė

Antidempingo muito tarifas (%)

Kinijos Liaudies Respublika

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province

26,3

| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- |
| 31-33F, Baoan Tower, No 800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Shanghai |

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

31-33F, Baoan Tower, No 800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Shanghai

4,9

| Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No 37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province |

Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No 37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province

18,6

| Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No 9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County |

Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No 9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County

18,6

| Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No 78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province |

Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No 78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province

18,6

| Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- |
| Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411 |

Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd.

Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411

24,6

| Xiake Color Spinning Co. Ltd. |
| --- |
| No 39, East Street, Mazhen, Jiangyin, Jiangsu 214406 |

Xiake Color Spinning Co. Ltd.

No 39, East Street, Mazhen, Jiangyin, Jiangsu 214406

49,7

Visos kitos įmonės

49,7

Saudo Arabija

| National Polyester Fibers Factory |
| --- |
| P.O. Box 42185, Riyadh 11541 |

National Polyester Fibers Factory

P.O. Box 42185, Riyadh 11541

20,9

| Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) |
| --- |
| P.O. Box 5101, Riyadh 11422 |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic)

P.O. Box 5101, Riyadh 11422

20,9

| Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- |
| P.O. Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447 |

Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

P.O. Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447

20,9

Visos kitos įmonės

20,9

Korėjos Respublika

| Huvis Corporation |
| --- |
| 151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul |

Huvis Corporation

151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul

5,7

| Saehan Industries Inc |
| --- |
| 254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul |

Saehan Industries Inc

254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul

10,6

| Sung Lim Co., Ltd. |
| --- |
| RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1, Youido-Dong, Youngdungpo-ku, Seoul |

Sung Lim Co., Ltd.

RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1, Youido-Dong, Youngdungpo-ku, Seoul

0

| Dongwoo Industry Co. Ltd. |
| --- |
| 729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do |

Dongwoo Industry Co. Ltd.

729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do

6,0

| East Young Co. Ltd. |
| --- |
| Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk, Korea |

East Young Co. Ltd.

Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk, Korea

6,0

| Estal Industrial Co. |
| --- |
| 845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam |

Estal Industrial Co.

845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam

6,0

| Geum Poong Corporation |
| --- |
| 62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi |

Geum Poong Corporation

62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi

6,0

| Keon Baek Co. Ltd. |
| --- |
| 1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do |

Keon Baek Co. Ltd.

1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do

6,0

| Samheung Co. Ltd. |
| --- |
| 557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do |

Samheung Co. Ltd.

557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do

6,0

Visos kitos įmonės

10,6

| (290) | Individualių įmonių antidempingo muito tarifai, nurodyti šiame reglamente, buvo nustatyti, remiantis šio tyrimo metu nustatytais faktais. Todėl jie atspindi minėtų įmonių padėtį, vykdant tyrimą. Taigi, šie muito tarifai (priešingai tarifams, taikomiems „visoms kitoms įmonėms“ visoje šalyje) yra taikytini išimtinai tik tiriamų šalių kilmės produkto importui, kurį pagamino atitinkamos įmonės, taigi konkretūs minėti juridiniai subjektai. Importuoti produktai, kuriuos pagamino bet kuri kita įmonė, konkrečiai pavadinimu ir adresu nenurodyta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant ūkio subjektus, susijusius su konkrečiai minėtais ūkio subjektais, negali pasinaudoti tokiu tarifu, ir jiems taikomas muito tarifas, kuris yra taikytinas „visoms kitoms įmonėms“. |
| --- | --- |

(290)

Individualių įmonių antidempingo muito tarifai, nurodyti šiame reglamente, buvo nustatyti, remiantis šio tyrimo metu nustatytais faktais. Todėl jie atspindi minėtų įmonių padėtį, vykdant tyrimą. Taigi, šie muito tarifai (priešingai tarifams, taikomiems „visoms kitoms įmonėms“ visoje šalyje) yra taikytini išimtinai tik tiriamų šalių kilmės produkto importui, kurį pagamino atitinkamos įmonės, taigi konkretūs minėti juridiniai subjektai. Importuoti produktai, kuriuos pagamino bet kuri kita įmonė, konkrečiai pavadinimu ir adresu nenurodyta šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant ūkio subjektus, susijusius su konkrečiai minėtais ūkio subjektais, negali pasinaudoti tokiu tarifu, ir jiems taikomas muito tarifas, kuris yra taikytinas „visoms kitoms įmonėms“.

| (291) | Visi prašymai taikyti šiuos individualioms įmonėms skirtus antidempingo muito tarifus (pavyzdžiui, pakeitus ūkio subjekto pavadinimą arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo ūkio subjektus) reikia nedelsiant siųsti Komisijai (13) su visa svarbia informacija, visų pirma apie visus įmonės veiklos, t. y. gamybos, vidaus ir išorės pardavimų, pakeitimus, susijusius su, pavyzdžiui, su tuo pavadinimo pakeitimu arba su gamybos ir pardavimų ūkio subjektų pasikeitimu. Tikslingais atvejais Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, pasiūlo atitinkamai iš dalies keisti reglamentą, atnaujinant įmonių, kurioms taikomi individualūs muito tarifai, sąrašą. |
| --- | --- |

(291)

Visi prašymai taikyti šiuos individualioms įmonėms skirtus antidempingo muito tarifus (pavyzdžiui, pakeitus ūkio subjekto pavadinimą arba įsteigus naujus gamybos ar pardavimo ūkio subjektus) reikia nedelsiant siųsti Komisijai (13) su visa svarbia informacija, visų pirma apie visus įmonės veiklos, t. y. gamybos, vidaus ir išorės pardavimų, pakeitimus, susijusius su, pavyzdžiui, su tuo pavadinimo pakeitimu arba su gamybos ir pardavimų ūkio subjektų pasikeitimu. Tikslingais atvejais Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, pasiūlo atitinkamai iš dalies keisti reglamentą, atnaujinant įmonių, kurioms taikomi individualūs muito tarifai, sąrašą.

3.   ĮSIPAREIGOJIMAI

| (292) | Vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas Saudo Arabijoje pasiūlė įsipareigojimą dėl kainų pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Vis dėlto mažiausios pradinės šio eksportuotojo pasiūlytos kainos nepakako tam, kad būtų pašalintas žalingas dempingo poveikis. Ta pati situacija susidarė ir dėl tos įmonės persvarstyto pasiūlymo. Be to, dėl šios įmonės pardavimų struktūros Bendrijoje nebūtų galima veiksmingai stebėti įsipareigojimo vykdymo. Todėl pasiūlymą reikėjo atmesti. |
| --- | --- |

(292)

Vienas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas Saudo Arabijoje pasiūlė įsipareigojimą dėl kainų pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Vis dėlto mažiausios pradinės šio eksportuotojo pasiūlytos kainos nepakako tam, kad būtų pašalintas žalingas dempingo poveikis. Ta pati situacija susidarė ir dėl tos įmonės persvarstyto pasiūlymo. Be to, dėl šios įmonės pardavimų struktūros Bendrijoje nebūtų galima veiksmingai stebėti įsipareigojimo vykdymo. Todėl pasiūlymą reikėjo atmesti.

| (293) | Du Kinijos eksportuojantys gamintojai pasiūlė įsipareigojimą, kuriam pritarė naudotojų asociacija. Vis dėlto šio pasiūlymo nebuvo galima priimti, nes tai reiškė atleisti galutinių priemonių taikymą tam tikrai importo apimčiai, o tai nebūtų tinkama siekiant pašalinti Bendrijai padarytą žalą. Kita vertus, šie eksportuotojai taip pat pasiūlė mažiausią visam importui į Bendriją taikomą kainą, tačiau jos dydžio nepakako tam, kad būtų panaikintas žalingas dempingo poveikis. Todėl pasiūlymus reikėjo atmesti. Be to, nebuvo galima sutikti su tuo, kad skirtingiems produktų tipams, kuriuos nėra lengva atskirti importuojant, būtų nustatytos skirtingos mažiausios kainos. Dėl to būtų galima lengvai išvengti įsipareigojimo mažiausių produktų kainų atžvilgiu. Be to, tyrimo metu buvo nustatyta, kad eksportuotojo vedama apskaita neatitinka tarptautinių apskaitos standartų, o dėl to stebėti įsipareigojimo vykdymą tampa itin sudėtinga. |
| --- | --- |

(293)

Du Kinijos eksportuojantys gamintojai pasiūlė įsipareigojimą, kuriam pritarė naudotojų asociacija. Vis dėlto šio pasiūlymo nebuvo galima priimti, nes tai reiškė atleisti galutinių priemonių taikymą tam tikrai importo apimčiai, o tai nebūtų tinkama siekiant pašalinti Bendrijai padarytą žalą. Kita vertus, šie eksportuotojai taip pat pasiūlė mažiausią visam importui į Bendriją taikomą kainą, tačiau jos dydžio nepakako tam, kad būtų panaikintas žalingas dempingo poveikis. Todėl pasiūlymus reikėjo atmesti. Be to, nebuvo galima sutikti su tuo, kad skirtingiems produktų tipams, kuriuos nėra lengva atskirti importuojant, būtų nustatytos skirtingos mažiausios kainos. Dėl to būtų galima lengvai išvengti įsipareigojimo mažiausių produktų kainų atžvilgiu. Be to, tyrimo metu buvo nustatyta, kad eksportuotojo vedama apskaita neatitinka tarptautinių apskaitos standartų, o dėl to stebėti įsipareigojimo vykdymą tampa itin sudėtinga.

| (294) | Kitas Kinijos eksportuotojas, kuriam nebuvo suteiktas nei RER nei IR, pasiūlė įsipareigojimą, pagal kurį padidėtų jo eksporto į Bendriją kainos. Nepaisant to, kad pasiūlytu kainų padidėjimu nebuvo panaikintas nustatytas žalingas dempingo poveikis, Komisija nepriima įsipareigojimų iš įmonių, kurioms nebuvo suteiktas nei RER nei IR, nes šiuo atveju dempingas negali būti nustatinėjamas individualiai. Šiuo pagrindu eksportuojančio gamintojo pasiūlymas dėl įsipareigojimo turėjo būti atmestas, |
| --- | --- |

(294)

Kitas Kinijos eksportuotojas, kuriam nebuvo suteiktas nei RER nei IR, pasiūlė įsipareigojimą, pagal kurį padidėtų jo eksporto į Bendriją kainos. Nepaisant to, kad pasiūlytu kainų padidėjimu nebuvo panaikintas nustatytas žalingas dempingo poveikis, Komisija nepriima įsipareigojimų iš įmonių, kurioms nebuvo suteiktas nei RER nei IR, nes šiuo atveju dempingas negali būti nustatinėjamas individualiai. Šiuo pagrindu eksportuojančio gamintojo pasiūlymas dėl įsipareigojimo turėjo būti atmestas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Šiuo reglamentu importuojamiems sintetiniams poliesterių štapelio pluoštams, nekarštiems, nešukuotiems ir kitu būdu neparuoštiems verpimui, klasifikuojamiems KN 5503 20 00 kodu, kurių kilmės šalis – Kinijos Liaudies Respublika ir Saudo Arabija, nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Muito tarifai, taikomi šių gamintojų pagamintų produktų grynajai franko prie Bendrijos sienos kainai, nesumokėjus muito, yra šie:

| Šalis | Gamintojas | Muito tarifas
  (%) | Taric papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinijos Liaudies Respublika | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province |

Šalis

Gamintojas

Muito tarifas

(%)

Taric papildomas kodas

Kinijos Liaudies Respublika

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province

26,3

A590

| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- |
| 31-33F, Baoan Tower, No 800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Shanghai |

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

31-33F, Baoan Tower, No 800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Shanghai

4,9

A591

| Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No 37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province |

Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No 37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province

18,6

A592

| Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No 9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County |

Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No 9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County

| Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No 78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province |

Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No 78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province

| Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- |
| Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411 |

Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd.

Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411

24,6

A595

Visos kitos įmonės

49,7

A999

Saudo Arabija

| National Polyester Fibers Factory |
| --- |
| P.O. Box 42185, Riyadh 11541 |

National Polyester Fibers Factory

P.O. Box 42185, Riyadh 11541

20,9

A597

| Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) |
| --- |
| P.O. Box 5101, Riyadh 11422 |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic)

P.O. Box 5101, Riyadh 11422

20,9

A598

| Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- |
| P.O. Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447 |

Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

P.O. Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447

Visos kitos įmonės

20,9

A999

3.   Jei kitaip nenurodyta, taikomos galiojančios muitų nuostatos.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 2852/2000 1 straipsnio 2 dalyje lentelės dalis, skirta galutinio antidempingo muito tarifams, taikomiems importuojamiems Korėjos Respublikos kilmės sintetiniams štapelio poliesterių pluoštams, nekarštiems, nešukuotiems ir kitu būdu neparuoštiems verpimui, klasifikuojamiems KN 5503 20 00 kodu, pakeičiama šia lentele:

| Šalis | Gamintojas | Muito tarifas
  (%) | Taric papildomas kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Korėjos Respublika | Huvis Corporation |
| 151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul |

Šalis

Gamintojas

Muito tarifas

(%)

Taric papildomas kodas

Korėjos Respublika

Huvis Corporation

151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul

5,7

A151

| Saehan Industries Inc |
| --- |
| 254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul |

Saehan Industries Inc

254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul

10,6

A599

| Sung Lim Co., Ltd. |
| --- |
| RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1; Youido-Dong, |
| Youngdungpo-ku; Seoul |

Sung Lim Co., Ltd.

RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1; Youido-Dong,

Youngdungpo-ku; Seoul

0

A154

| Dongwoo Industry Co. Ltd. |
| --- |
| 729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, |
| Kyoungsangbuk-do |

Dongwoo Industry Co. Ltd.

729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun,

Kyoungsangbuk-do

6,0

A608

| East Young Co. Ltd. |
| --- |
| Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk |

East Young Co. Ltd.

Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk

6,0

A609

| Estal Industrial Co. |
| --- |
| 845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam |

Estal Industrial Co.

845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam

6,0

A610

| Geum Poong Corporation |
| --- |
| 62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi |

Geum Poong Corporation

62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi

6,0

A611

| Keon Baek Co. Ltd. |
| --- |
| 1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do |

Keon Baek Co. Ltd.

1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do

6,0

A612

| Samheung Co. Ltd. |
| --- |
| 557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do |

Samheung Co. Ltd.

557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do

6,0

A613

Visos kitos įmonės

10,6

A999

3 straipsnis

Antidempingo procedūra dėl importuojamų sintetinių poliesterių pluoštų, kurių kilmės šalis yra Taivanas, nutraukiama.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 10 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

L. LUX

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).

1

(2)  OL L 204, 1999 8 4, p. 3.

2

(3)  OL L 332, 2000 12 28, p. 17.

3

(4)  OL C 309, 2003 12 9, p. 6.

4

(5)  OL C 309, 2003 12 19, p. 2.

5

(6)  OL L 175, 2000 7 14, p. 10.

6

(7)  OL L 274, 2002 10 11, p. 1.

7

(8)  Vienas bendradarbiaujantis skunde nedalyvavęs gamintojas įrodė, kad jo visa PŠP produkcija yra parduodama ne atviroje rinkoje, o susijusioms įmonėms per savo paties prekybos kanalus.

8

(9)  Manoma, kad Bendrijos PŠP suvartojimas neaustiniams gaminiams tiriamuoju laikotarpiu sudarė apie 25 % viso PŠP rinkos suvartojimo.

9

(10)  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakavimo atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10). Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/12/EB (OL L 47, 2004 2 18, p. 26).

10

(11)  Žr. Direktyvos 94/62/EB 6 straipsnio 1 dalį.

11

(12)  Kitas galutinis panaudojimas – butelių perdirbimas į butelius, sunaudojantis 11 % surinktų PET butelių, į poliesterio plėvelę, sunaudojant 7,5 % ir į surišimo priemones, sunaudojant 7,6 %.

12

(13)  European Commission, Directorate-General Trade, J-79 05/16, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Brussels.

13

---

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/34

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 429/2005

2005 m. kovo 16 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. kovo 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 16 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 126,0 |
| 204 | 72,0 |
| 212 | 139,0 |
| 624 | 129,4 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,8 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 94,0 |
| 999 | 134,3 |
| 0709 10 00 | 220 | 20,5 |
| 999 | 20,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 168,5 |
| 204 | 69,9 |
| 999 | 119,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,6 |
| 204 | 48,0 |
| 212 | 63,3 |
| 220 | 49,3 |
| 400 | 50,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 58,9 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 58,3 |
| 400 | 67,6 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 61,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 59,0 |
| 400 | 98,5 |
| 404 | 73,3 |
| 508 | 62,6 |
| 512 | 78,4 |
| 528 | 64,3 |
| 720 | 70,1 |
| 999 | 72,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 59,2 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 51,1 |
| 528 | 56,4 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 75,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

126,0

204

72,0

212

139,0

624

129,4

999

116,6

0707 00 05

052

138,8

068

170,0

204

94,0

999

134,3

0709 10 00

220

20,5

999

20,5

0709 90 70

052

168,5

204

69,9

999

119,2

0805 10 20

052

56,6

204

48,0

212

63,3

220

49,3

400

50,1

421

35,9

624

58,9

999

51,7

0805 50 10

052

58,3

400

67,6

624

57,4

999

61,1

0808 10 80

388

59,0

400

98,5

404

73,3

508

62,6

512

78,4

528

64,3

720

70,1

999

72,3

0808 20 50

052

157,0

388

59,2

400

92,6

512

51,1

528

56,4

720

38,6

999

75,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/36

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 430/2005

2005 m. kovo 15 d.

įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje dėl naudotino kodifikavimo duomenims nuo 2006 m. perduoti ir imties dalies panaudojimo duomenims apie struktūrinius kintamuosius rinkti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje (1), ypač į jo 3 straipsnį ir į 4 straipsnio 3 dalį bei 4 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 577/98 4 straipsnio 3 dalį įgyvendinimo priemonės yra būtinos, siekiant apibrėžti kintamųjų kodifikavimą, naudojamą duomenims perduoti. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 577/98 4 straipsnio 3 dalį įgyvendinimo priemonės yra būtinos, siekiant apibrėžti kintamųjų kodifikavimą, naudojamą duomenims perduoti.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 577/98 4 straipsnio 4 dalį kintamųjų (toliau – struktūriniai kintamieji) sąrašas, nustatomas iš tyrimo rodiklių, kurie turi būti analizuojami tik kaip metiniai vidurkiai, atsižvelgiant į 52 savaites, ne į ketvirtinius vidurkius. Todėl būtina nustatyti imties dalies naudojimo sąlygas dėl duomenų apie struktūrinius kintamuosius rinkimo. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 577/98 4 straipsnio 4 dalį kintamųjų (toliau – struktūriniai kintamieji) sąrašas, nustatomas iš tyrimo rodiklių, kurie turi būti analizuojami tik kaip metiniai vidurkiai, atsižvelgiant į 52 savaites, ne į ketvirtinius vidurkius. Todėl būtina nustatyti imties dalies naudojimo sąlygas dėl duomenų apie struktūrinius kintamuosius rinkimo.

| (3) | Atsižvelgiant į duomenų apie užimtumą ir nedarbą svarbą, šių rodiklių sumos turėtų būti suderintos, kai jos gautos iš metinės imties dalies, arba remiantis metiniu keturių ketvirtinių pilnų imčių vidurkiu. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į duomenų apie užimtumą ir nedarbą svarbą, šių rodiklių sumos turėtų būti suderintos, kai jos gautos iš metinės imties dalies, arba remiantis metiniu keturių ketvirtinių pilnų imčių vidurkiu.

| (4) | Atsižvelgiant į surinktų duomenų ad hoc moduliuose svarbą, ši informacija turi būti suderinama su bet kuriuo kitu tyrimo kintamuoju. |
| --- | --- |

(4)

Atsižvelgiant į surinktų duomenų ad hoc moduliuose svarbą, ši informacija turi būti suderinama su bet kuriuo kitu tyrimo kintamuoju.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto, įsteigto Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas (2) nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto, įsteigto Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas (2) nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Imties dalies naudojimo sąlygos duomenims apie struktūrinius kintamuosius rinkti nustatytos I priede.

2 straipsnis

Kintamųjų kodai, naudojami duomenims nuo 2006 m. perduoti, nustatyti II priede.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 15 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 77, 1998 3 14, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2257/2003 (OL 336, 2003 12 23, p. 6).

1

(2)  1989 m. birželio 19 d. Tarybos sprendimas, įsteigiantis Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 181, 1989 6 28, p. 47).

2

---

I PRIEDAS

IMTIES DALIES NAUDOJIMO SĄLYGOS DUOMENIMS APIE STRUKTŪRINIUS KINTAMUOSIUS RINKTI

1.   Metiniai ir (arba) ketvirtiniai kintamieji

Žodis „metiniai“ kodifikavimo, nustatyto II priede, „periodiškumo“ stulpelyje identifikuoja struktūrinius kintamuosius, kurie pasirinktinai turi būti tiriami kaip metiniai vidurkiai, panaudojantys nepriklausomų stebėjimų imties dalį, remiantis 52 savaitėmis, ne ketvirtiniais vidurkiais. Pagrindiniai kintamieji, tiriami kiekvieną ketvirtį, nustatomi kaip „ketvirtiniai“.

2.   Rezultatų reprezentatyvumas

Struktūriniams kintamiesiems santykinė bet kurio metinio įverčio, sudarančio ne mažiau kaip 1 % darbingo amžiaus gyventojų, standartinė paklaida (neatsižvelgiant į projekto poveikį) neviršija:

| a) | 9 % šalims, kuriose gyvena nuo 1 milijono iki 20 milijonų gyventojų, ir |
| --- | --- |

a)

9 % šalims, kuriose gyvena nuo 1 milijono iki 20 milijonų gyventojų, ir

| b) | 5 % šalims, kuriose gyvena ne mažiau kaip 20 milijonų gyventojų. |
| --- | --- |

b)

5 % šalims, kuriose gyvena ne mažiau kaip 20 milijonų gyventojų.

Šie tikslumo reikalavimai netaikomi šalims, kuriose gyvena mažiau kaip 1 milijonas gyventojų, o struktūriniai kintamieji turi būti renkami bendrajai imčiai, jei imtis neatitinka reikalavimų, pateiktų a punkte.

Šalims, naudojančioms imties dalį duomenims apie struktūrinius kintamuosius rinkti daugiau nei vienu etapu, bendrąją naudojamą imties dalį sudaro nepriklausomi stebėjimai.

3.   Sumų nuoseklumas

Metinių imties dalių sumų ir visų atrankinių metinių vidurkių nuoseklumas užtikrinamas užimtumui, nedarbui ir neaktyviems gyventojams pagal lytį bei šioms amžiaus grupėms: 15–24, 25–34, 35–44, 45–54, 55+.

4.   Ad hoc moduliai

Imtis, naudojama informacijai apie ad hoc modulius sukaupti, pateikia ir informaciją apie struktūrinius kintamuosius.

---

II PRIEDAS

KODIFIKAVIMAS

| Pavadinimas | Stulpelis | Periodiškumas | Kodas | Aprašymas | Filtras /Pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEMOGRAFINIAI DUOMENYS |
| HHSEQNUM | 1/2 | KAS KETVIRTĮ | | Eilės numeris namų ūkyje (jis turi išlikti visiems etapams vienodas) | Kiekvienas asmuo |
| 01–98 | Dviejų skaitmenų eilės numeris, paskirtas kiekvienam namų ūkio nariui |
| HHLINK | 3 | KASMET | | Ryšys su tiriamuoju asmeniu namų ūkyje | HHTYPE = 1,3 |
| 1 | Tiriamasis asmuo |
| 2 | Tiriamojo asmens sutuoktinis, -ė (arba sugyventinis, -ė) |
| 3 | Tiriamojo asmens vaikas (arba jo/jos sutuoktinis, -ė ar sugyventinis, -ė) |
| 4 | Tiriamojo asmens tėvas, motina, senelis, -ė, prosenelis, -ė (arba jo/jos sutuoktinis, -ė ar sugyventinis, -ė) |
| 5 | Kiti giminės |
| 6 | Kiti |
| 9 | Netaikoma (HHTYPE ≠ 1,2) |
| HHSPOU | 4/5 | KASMET | | Sutuoktinio, -ės (arba sugyventinio, -ės) eilės numeris | HHTYPE = 1,3 |
| 01–98 | Sutuoktinio, -ės (arba sugyventinio, -ės) eilės numeris namų ūkyje |
| 99 | Netaikoma (asmeniui, nepriklausančiam privačiam namų ūkiui ar neturinčiam partnerio, arba partneriui, nepriklausančiam šiam privačiam namų ūkiui) |
| HHFATH | 6/7 | KASMET | | Tėvo eilės numeris | HHTYPE = 1,3 |
| 01–98 | Tėvo eilės numeris namų ūkyje |
| 99 | Netaikoma (asmeniui, nepriklausančiam privačiam namų ūkiui, arba tėvui, nepriklausančiam šiam privačiam namų ūkiui) |
| HHMOTH | 8/9 | KASMET | | Motinos eilės numeris | HHTYPE = 1,3 |
| 01–98 | Motinos eilės numeris namų ūkyje |
| 99 | Netaikoma (asmeniui, nepriklausančiam privačiam namų ūkiui, arba motinai, nepriklausančiai šiam privačiam namų ūkiui) |
| SEX | 10 | KAS KETVIRTĮ | | Lytis | Kiekvienas asmuo |
| 1 | Vyriška |
| 2 | Moteriška |
| YEARBIR | 11/14 | KAS KETVIRTĮ | | Gimimo metai

  Įvedami keturi gimimo metų skaitmenys | Kiekvienas asmuo |
| DATEBIR | 15 | KAS KETVIRTĮ | | Gimimo data tiriamojo laikotarpio pabaigos atžvilgiu | Kiekvienas asmuo |
| 1 | Asmens gimtadienis yra tarp sausio mėn. 1 dienos ir tiriamosios savaitės pabaigos |
| 2 | Asmens gimtadienis yra po tiriamosios savaitės pabaigos |
| MARSTAT | 16 | KASMET | | Šeimyninė padėtis | Kiekvienas asmuo |
| 1 | Nevedęs/netekėjusi |
| 2 | Vedęs/ištekėjusi |
| 3 | Našlys/našlėd |
| 4 | Išsituokęs/išsituokusi arba teisiškai atsiskyręs sutuoktinis/teisiškai atsiskyrusi sutuoktinė |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| NATIONAL | 17/18 | KAS KETVIRTĮ | | Pilietybė

  Dėl kodavimo žr. ISO šalies klasifikaciją | Kiekvienas asmuo |
| YEARESID | 19/20 | KASMET | | Gyvenimo metai šioje šalyje | Kiekvienas asmuo |
| 00 | Gimęs, -usi šioje šalyje |
| 01–10 | Asmens, gyvenusio šioje šalyje nuo 1 iki 10 metų, išgyventų metų skaičius |
| 11 | Gyvenęs šioje šalyje daugiau kaip 10 metų asmuo |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| COUNTRYB | 21/22 | KAS KETVIRTĮ | | Gimimo šalis

  Dėl kodavimo žr. ISO šalies klasifikaciją | YEARESID ≠ 00 |
| 99 | Netaikoma (19/20 = 00 stulp.) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| PROXY | 23 | KETVIRTĮ | | Dalyvavimo tyrime pobūdis | Kiekvienas asmuo ne jaunesnis kaip 15 metų |
| 1 | Tiesioginis dalyvavimas |
| 2 | Dalyvavimas per kitą namų ūkio narį |
| 9 | Netaikoma (jaunesniam kaip 15 metų vaikui) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| UŽIMTUMAS |
| WSTATOR | 24 | KAS KETVIRTĮ | | Užimtumas per tiriamą savaitę | Kiekvienas asmuo ne jaunesnis kaip 15 metų |
| 1 | Atliko bet kokį vienos valandos ar daugiau darbą už atlyginimą arba pelną per tiriamą savaitę (įskaitant šeimos darbuotojus, bet išskyrus šauktinius į privalomąją karinę tarnybą arba į viešuosius darbus) |
| 2 | Nedirbo, bet turėjo darbą arba verslą, kuriame jis/ji nebuvo per tiriamą savaitę (įskaitant šeimos darbuotojus, bet išskyrus šauktinius į privalomąją karinę tarnybą arba į viešuosius darbus) |
| 3 | Nedirbo dėl priverstinių atostogų |
| 4 | Buvo šauktinis į privalomąją karinę tarnybą arba į viešuosius darbus |
| 5 | Kiti (15 metų ar vyresni), kurie nedirbo, neturėjo darbo arba verslo per tiriamą savaitę |
| 9 | Netaikoma (jaunesniam kaip 15 metų vaikui) |
| NOWKREAS | 25/26 | KAS KETVIRTĮ | | Priežastis, dėl kurios darbą turintis asmuo visai nedirbo | WSTATOR = 2 |
| 00 | Blogi orai |
| 01 | Vangus darbas dėl techninių ar ekonominių priežasčių |
| 02 | Darbo ginčas |
| 03 | Mokyklinis ugdymas ar rengimas |
| 04 | Liga, sužalojimas ar laikina negalia |
| 05 | Motinystės atostogos |
| 06 | Tėvystės atostogos |
| 07 | Atostogos |
| 08 | Kompensuojamosios atostogos (pagal darbo laiko banko arba metinių valandų sutartį) |
| 09 | Kitos priežastys (pvz., asmeninės arba šeimos pareigos) |
| 99 | Netaikoma (WSTATOR = 1,3–5,9) |
| UŽIMTUMO PAGRINDINIAME DARBE RODIKLIAI |
| STAPRO | 27 | KAS KETVIRTĮ | | Profesinis statusas | WSTATOR = 1,2 |
| 1 | Savarankiškai dirbantis su darbuotojais |
| 2 | Savarankiškai dirbantis be darbuotojų |
| 3 | Darbuotojas |
| 4 | Šeimos darbuotojas |
| 9 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| SIGNISAL | 28 | KAS KETVIRTĮ | | Besitęsiančios darbo užmokesčio arba atlyginimo pajamos | (WSTATOR = 2 arba 3) ir NOWKREAS ≠ 04 ir NOWKREAS ≠ 05 ir STAPRO = 3 |
| 1 | Nedirbantis iki 3 mėnesių ir 3 mėnesius imtinai |
| 2 | Nedirbantis daugiau kaip 3 mėnesius ir gaunantis darbo užmokestį, atlyginimą arba socialines išmokas, atitinkančias pusę arba daugiau algos |
| 3 | Nedirbantis daugiau kaip 3 mėnesius ir gaunantis darbo užmokestį, atlyginimą arba socialines išmokas, atitinkančias mažiau nei pusę algos |
| 4 | Nežinau |
| 9 | Netaikoma (WSTATOR ≠ 2, 3 arba NOWKREAS = 04 ir NOWKREAS = 05 arba STAPRO ≠ 3) |
| NACE3D | 29/31 | KAS KETVIRTĮ | | Vietinio vieneto ekonominė veikla

  NACE 1.1 red. koduojamas dviejų arba, jei galima, trijų ženklų lygiu | WSTATOR = 1,2 |
| 000 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| ISCO4D | 32/35 | KAS KETVIRTĮ | | Profesija
  Tarptautinis standartinis profesijų klasifikatorius-88 (KOM) koduojamas trijų arba, jei galima, keturių ženklų lygiu | WSTATOR = 1,2 |
| 9999 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5, 9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| SUPVISOR | 36 | KASMET | | Stebėtojų pareigos | STAPRO = 3 |
| 1 | Taip |
| 2 | Ne |
| 9 | STAPRO 3 ≠ 3 |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| SIZEFIRM | 37/38 | KASMET | | Dirbančių vietiniame vienete asmenų skaičius | STAPRO = 1,3,4, neužpildyta |
| 01–10 | Tikslus asmenų skaičius, nuo 1 iki 10 asmenų |
| 11 | nuo 11 iki 19 asmenų |
| 12 | nuo 20 iki 49 asmenų |
| 13 | Ne mažiau kaip 50 asmenų |
| 14 | Nežinau, bet mažiau kaip 11 asmenų |
| 15 | Nežinau, bet daugiau kaip 10 asmenų |
| 99 | Netaikoma (STAPRO = 2,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| COUNTRYW | 39/40 | KAS KETVIRTĮ | | Šalis, kurioje yra darbo vieta
  Dėl kodavimo žr. ISO šalies klasifikaciją | WSTATOR = 1,2 |
| 99 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| REGIONW | 41/42 | KAS KETVIRTĮ | | Regionas, kuriame yra darbo vieta | WSTATOR = 1,2 |
| 99 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| YSTARTWK | 43/46 | KAS KETVIRTĮ | | Metai, kuriais asmuo pradėjo dirbti šiam darbdaviui arba kaip savarankiškai dirbantis
  Įveskite keturis susijusių metų skaitmenis | WSTATOR = 1,2 |
| 9999 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| MSTARTWK | 47/48 | KAS KETVIRTĮ | | Mėnuo, kurį asmuo pradėjo dirbti šiam darbdaviui arba kaip savarankiškai dirbantis | YSTARTWK ≠ 9999, neužpildyta & REFYEAR-YSTARTWK <= 2 |
| 01–12 | Įveskite susijusio mėnesio skaičių |
| 99 | Netaikoma (YSTARTWK = 9999, neužpildyta arba REFYEAR-YSTARTWK >2) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| WAYJFOUN | 49 | KASMET | | Valstybinės įdarbinimo agentūros dalyvavimas bet kuriuo momentu, randant dabartinį darbą | STAPRO = 3 & pradėjo dirbti šį darbą paskutinius 12 mėnesių |
| 0 | Ne |
| 1 | Taip |
| 9 | STAPRO ≠ 3 arba pradėjo šį darbą anksčiau kaip prieš 1 metus |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| FTPT | 50 | KAS KETVIRTĮ | | Skirtumas tarp dirbančių visą darbo laiką ir sutrumpintą darbo dieną | WSTATOR = 1,2 |
| 1 | Darbas visą darbo laiką |
| 2 | Darbas ne visą darbo dieną |
| 9 | WSTATOR ≠ 1,2 |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| FTPTREAS | 51 | KASMET | | Sutrumpintos darbo dienos priežastys
  Darbas ne visą darbo dieną atliekamas dėl to, kad: | FTPT = 2 |
| 1 | Asmuo dalyvauja mokykliniame ugdyme arba mokymuose |
| 2 | Dėl savos ligos ar negalios |
| 3 | Vaikų priežiūros ar nedarbingų suaugusiųjų |
| 4 | Kitų asmeninių ar šeimyninių priežasčių |
| 5 | Asmuo negalėjo surasti darbo visą darbo laiką |
| 6 | Dėl kitų priežasčių |
| 9 | Netaikoma (FTPT ≠ 2) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| TEMP | 52 | KAS KETVIRTĮ | | Laikinas ar nuolatinis darbas | STAPRO = 3 |
| 1 | Asmuo turi nuolatinį darbą arba pasirašęs neribotos trukmės darbo sutartį |
| 2 | Asmuo turi laikiną darbą ir (arba) pasirašęs ribotos trukmės darbo sutartį |
| 9 | Netaikoma (STAPRO ≠ 3) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| TEMPREAS | 53 | KASMET | | Laikino darbo ir (arba) ribotos trukmės darbo sutarties priežastys
  Asmuo turi laikiną darbą ir (arba) pasirašęs ribotos trukmės darbo sutartį, dėl to, kad: | TEMP = 2 |
| 1 | Tai sutartis, apimanti mokymo laikotarpį (mokiniai, stažuotojai, mokslinių tyrimų asistentai ir pan.) |
| 2 | Asmuo negalėjo rasti nuolatinio darbo |
| 3 | Asmuo nenorėjo susirasti nuolatinio darbo |
| 4 | Tai sutartis bandomajam laikotarpiui |
| 9 | Netaikoma (TEMP ≠ 2) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| TEMPDUR | 54 | KAS KETVIRTĮ | | Bendra laikino darbo arba ribotos trukmės darbo sutarties trukmė | TEMP = 2 |
| 1 | Trumpiau kaip vienas mėnuo |
| 2 | Nuo 1 iki 3 mėnesių |
| 3 | Nuo 4 iki 6 mėnesių |
| 4 | Nuo 7 iki 12 mėnesių |
| 5 | Nuo 13 iki 18 mėnesių |
| 6 | Nuo 19 iki 24 mėnesių |
| 7 | Nuo 25 iki 36 mėnesių |
| 8 | Ilgiau kaip 3 metai |
| 9 | Netaikoma (TEMP ≠ 2) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| TEMPAGCY | 55 | KASMET | | Laikina sutartis per įdarbinimo agentūrą | STAPRO = 3 |
| 0 | Ne |
| 1 | Taip |
| 9 | Netaikoma (STAPRO ≠ 3) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| NETIPINĖS DARBO FORMOS |
| SHIFTWK | 56 | KASMET | | Darbas pamainomis | STAPRO = 3 |
| 1 | Asmuo dirba pamainomis |
| 3 | Asmuo niekada nedirba pamainomis |
| 9 | Netaikoma (STAPRO ≠ 3) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| EVENWK | 57 | KASMET | | Vakarinis darbas | WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2 |
| 1 | Asmuo paprastai dirba vakarais |
| 2 | Asmuo kartais dirba vakarais |
| 3 | Asmuo niekada nedirba vakarais |
| 9 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| NIGHTWK | 58 | KASMET | | Naktinis darbas | WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2 |
| 1 | Asmuo paprastai dirba naktimis |
| 2 | Asmuo kartais dirba naktimis |
| 3 | Asmuo niekada nedirba naktimis |
| 9 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| SATWK | 59 | KASMET | | Darbas šeštadieniais | WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2 |
| 1 | Asmuo paprastai dirba šeštadieniais |
| 2 | Asmuo kartais dirba šeštadieniais |
| 3 | Asmuo niekada nedirba šeštadieniais |
| 9 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| SUNWK | 60 | KASMET | | Darbas sekmadieniais | WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2 |
| 1 | Asmuo paprastai dirba sekmadieniais |
| 2 | Asmuo kartais dirba sekmadieniais |
| 3 | Asmuo niekada nedirba sekmadieniais |
| 9 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| DIRBTOS VALANDOS |
| HWUSUAL | 61/62 | KAS KETVIRTĮ | | Įprastai per savaitę dirbamų valandų skaičius pagrindiniame darbe | WSTATOR = 1,2 |
| 00 | Įprastinės darbo valandos negali būti pateikiamos, kadangi kiekvieną savaitę arba kiekvieną mėnesį gerokai skiriasi |
| 01–98 | Įprastai dirbamų valandų skaičius pagrindiniame darbe |
| 99 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| HWACTUAL | 63/64 | KAS KETVIRTĮ | | Faktiškai per tiriamą savaitę dirbamų valandų skaičius pagrindiniame darbe | WSTATOR = 1,2 |
| 00 | Asmuo, turintis darbą arba verslą ir per tiriamą savaitę visai nedirbęs pagrindinėjė darbovietėje (WSTATOR = 2) |
| 01–98 | Faktiškai per tiriamą savaitę dirbamų valandų skaičius pagrindiniame darbe |
| 99 | Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| HWOVERP | 65/66 | KAS KETVIRTĮ | | Apmokėti viršvalandžiai per tiriamą savaitę pagrindiniame darbe | STAPRO = 3 |
| 00–98 | Apmokėtų viršvalandžių skaičius |
| 99 | Netaikoma (STAPRO≠3) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| HWOVERPU | 67/68 | KAS KETVIRTĮ | | Neapmokėti viršvalandžiai per tiriamą savaitę pagrindiniame darbe | STAPRO = 3 |
| 00–98 | Neapmokėtų viršvalandžių skaičius |
| 99 | Netaikoma (STAPRO≠3) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| HOURREAS | 69/70 | KAS KETVIRTĮ | | Pagrindinės priežastys, dėl kurių faktiškai dirbtos valandos skiriasi nuo asmens įprastų dirbamų valandų skaičiaus | HWUSUAL = 00–98 & HWACTUAL = 01–98 |
| | Asmuo dirbo daugiau nei įprastai dėl: |
| 01 | — kintamų valandų (pvz., lankstaus darbo grafiko) |
| 16 | — viršvalandžių |
| 02 | — kitų priežasčių |
| | Asmuo dirbo mažiau nei įprastai dėl: |
| 03 | — blogų orų |
| 04 | — | tingaus darbo, esant techninėms ar ekonominėms priežastims |

Pavadinimas

Stulpelis

Periodiškumas

Kodas

Aprašymas

Filtras /Pastabos

DEMOGRAFINIAI DUOMENYS

HHSEQNUM

1/2

KAS KETVIRTĮ

Eilės numeris namų ūkyje (jis turi išlikti visiems etapams vienodas)

Kiekvienas asmuo

01–98

Dviejų skaitmenų eilės numeris, paskirtas kiekvienam namų ūkio nariui

HHLINK

3

KASMET

Ryšys su tiriamuoju asmeniu namų ūkyje

HHTYPE = 1,3

1

Tiriamasis asmuo

2

Tiriamojo asmens sutuoktinis, -ė (arba sugyventinis, -ė)

3

Tiriamojo asmens vaikas (arba jo/jos sutuoktinis, -ė ar sugyventinis, -ė)

4

Tiriamojo asmens tėvas, motina, senelis, -ė, prosenelis, -ė (arba jo/jos sutuoktinis, -ė ar sugyventinis, -ė)

5

Kiti giminės

6

Kiti

9

Netaikoma (HHTYPE ≠ 1,2)

HHSPOU

4/5

KASMET

Sutuoktinio, -ės (arba sugyventinio, -ės) eilės numeris

HHTYPE = 1,3

01–98

Sutuoktinio, -ės (arba sugyventinio, -ės) eilės numeris namų ūkyje

99

Netaikoma (asmeniui, nepriklausančiam privačiam namų ūkiui ar neturinčiam partnerio, arba partneriui, nepriklausančiam šiam privačiam namų ūkiui)

HHFATH

6/7

KASMET

Tėvo eilės numeris

HHTYPE = 1,3

01–98

Tėvo eilės numeris namų ūkyje

99

Netaikoma (asmeniui, nepriklausančiam privačiam namų ūkiui, arba tėvui, nepriklausančiam šiam privačiam namų ūkiui)

HHMOTH

8/9

KASMET

Motinos eilės numeris

HHTYPE = 1,3

01–98

Motinos eilės numeris namų ūkyje

99

Netaikoma (asmeniui, nepriklausančiam privačiam namų ūkiui, arba motinai, nepriklausančiai šiam privačiam namų ūkiui)

SEX

10

KAS KETVIRTĮ

Lytis

Kiekvienas asmuo

1

Vyriška

2

Moteriška

YEARBIR

11/14

KAS KETVIRTĮ

Gimimo metai

Įvedami keturi gimimo metų skaitmenys

Kiekvienas asmuo

DATEBIR

15

KAS KETVIRTĮ

Gimimo data tiriamojo laikotarpio pabaigos atžvilgiu

Kiekvienas asmuo

1

Asmens gimtadienis yra tarp sausio mėn. 1 dienos ir tiriamosios savaitės pabaigos

2

Asmens gimtadienis yra po tiriamosios savaitės pabaigos

MARSTAT

16

KASMET

Šeimyninė padėtis

Kiekvienas asmuo

1

Nevedęs/netekėjusi

2

Vedęs/ištekėjusi

3

Našlys/našlėd

4

Išsituokęs/išsituokusi arba teisiškai atsiskyręs sutuoktinis/teisiškai atsiskyrusi sutuoktinė

Neužpildyta

Nėra atsakymo

NATIONAL

17/18

KAS KETVIRTĮ

Pilietybė

Dėl kodavimo žr. ISO šalies klasifikaciją

Kiekvienas asmuo

YEARESID

19/20

KASMET

Gyvenimo metai šioje šalyje

Kiekvienas asmuo

00

Gimęs, -usi šioje šalyje

01–10

Asmens, gyvenusio šioje šalyje nuo 1 iki 10 metų, išgyventų metų skaičius

11

Gyvenęs šioje šalyje daugiau kaip 10 metų asmuo

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COUNTRYB

21/22

KAS KETVIRTĮ

Gimimo šalis

Dėl kodavimo žr. ISO šalies klasifikaciją

YEARESID ≠ 00

99

Netaikoma (19/20 = 00 stulp.)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

PROXY

23

KETVIRTĮ

Dalyvavimo tyrime pobūdis

Kiekvienas asmuo ne jaunesnis kaip 15 metų

1

Tiesioginis dalyvavimas

2

Dalyvavimas per kitą namų ūkio narį

9

Netaikoma (jaunesniam kaip 15 metų vaikui)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

UŽIMTUMAS

WSTATOR

24

KAS KETVIRTĮ

Užimtumas per tiriamą savaitę

Kiekvienas asmuo ne jaunesnis kaip 15 metų

1

Atliko bet kokį vienos valandos ar daugiau darbą už atlyginimą arba pelną per tiriamą savaitę (įskaitant šeimos darbuotojus, bet išskyrus šauktinius į privalomąją karinę tarnybą arba į viešuosius darbus)

2

Nedirbo, bet turėjo darbą arba verslą, kuriame jis/ji nebuvo per tiriamą savaitę (įskaitant šeimos darbuotojus, bet išskyrus šauktinius į privalomąją karinę tarnybą arba į viešuosius darbus)

3

Nedirbo dėl priverstinių atostogų

4

Buvo šauktinis į privalomąją karinę tarnybą arba į viešuosius darbus

5

Kiti (15 metų ar vyresni), kurie nedirbo, neturėjo darbo arba verslo per tiriamą savaitę

9

Netaikoma (jaunesniam kaip 15 metų vaikui)

NOWKREAS

25/26

KAS KETVIRTĮ

Priežastis, dėl kurios darbą turintis asmuo visai nedirbo

WSTATOR = 2

00

Blogi orai

01

Vangus darbas dėl techninių ar ekonominių priežasčių

02

Darbo ginčas

03

Mokyklinis ugdymas ar rengimas

04

Liga, sužalojimas ar laikina negalia

05

Motinystės atostogos

06

Tėvystės atostogos

07

Atostogos

08

Kompensuojamosios atostogos (pagal darbo laiko banko arba metinių valandų sutartį)

09

Kitos priežastys (pvz., asmeninės arba šeimos pareigos)

99

Netaikoma (WSTATOR = 1,3–5,9)

UŽIMTUMO PAGRINDINIAME DARBE RODIKLIAI

STAPRO

27

KAS KETVIRTĮ

Profesinis statusas

WSTATOR = 1,2

1

Savarankiškai dirbantis su darbuotojais

2

Savarankiškai dirbantis be darbuotojų

3

Darbuotojas

4

Šeimos darbuotojas

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

SIGNISAL

28

KAS KETVIRTĮ

Besitęsiančios darbo užmokesčio arba atlyginimo pajamos

(WSTATOR = 2 arba 3) ir NOWKREAS ≠ 04 ir NOWKREAS ≠ 05 ir STAPRO = 3

1

Nedirbantis iki 3 mėnesių ir 3 mėnesius imtinai

2

Nedirbantis daugiau kaip 3 mėnesius ir gaunantis darbo užmokestį, atlyginimą arba socialines išmokas, atitinkančias pusę arba daugiau algos

3

Nedirbantis daugiau kaip 3 mėnesius ir gaunantis darbo užmokestį, atlyginimą arba socialines išmokas, atitinkančias mažiau nei pusę algos

4

Nežinau

9

Netaikoma (WSTATOR ≠ 2, 3 arba NOWKREAS = 04 ir NOWKREAS = 05 arba STAPRO ≠ 3)

NACE3D

29/31

KAS KETVIRTĮ

Vietinio vieneto ekonominė veikla

NACE 1.1 red. koduojamas dviejų arba, jei galima, trijų ženklų lygiu

WSTATOR = 1,2

000

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

ISCO4D

32/35

KAS KETVIRTĮ

Profesija

Tarptautinis standartinis profesijų klasifikatorius-88 (KOM) koduojamas trijų arba, jei galima, keturių ženklų lygiu

WSTATOR = 1,2

9999

Netaikoma (WSTATOR = 3–5, 9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

SUPVISOR

36

KASMET

Stebėtojų pareigos

STAPRO = 3

1

Taip

2

Ne

9

STAPRO 3 ≠ 3

Neužpildyta

Nėra atsakymo

SIZEFIRM

37/38

KASMET

Dirbančių vietiniame vienete asmenų skaičius

STAPRO = 1,3,4, neužpildyta

01–10

Tikslus asmenų skaičius, nuo 1 iki 10 asmenų

11

nuo 11 iki 19 asmenų

12

nuo 20 iki 49 asmenų

13

Ne mažiau kaip 50 asmenų

14

Nežinau, bet mažiau kaip 11 asmenų

15

Nežinau, bet daugiau kaip 10 asmenų

99

Netaikoma (STAPRO = 2,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COUNTRYW

39/40

KAS KETVIRTĮ

Šalis, kurioje yra darbo vieta

Dėl kodavimo žr. ISO šalies klasifikaciją

WSTATOR = 1,2

99

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

REGIONW

41/42

KAS KETVIRTĮ

Regionas, kuriame yra darbo vieta

WSTATOR = 1,2

99

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

YSTARTWK

43/46

KAS KETVIRTĮ

Metai, kuriais asmuo pradėjo dirbti šiam darbdaviui arba kaip savarankiškai dirbantis

Įveskite keturis susijusių metų skaitmenis

WSTATOR = 1,2

9999

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

MSTARTWK

47/48

KAS KETVIRTĮ

Mėnuo, kurį asmuo pradėjo dirbti šiam darbdaviui arba kaip savarankiškai dirbantis

YSTARTWK ≠ 9999, neužpildyta & REFYEAR-YSTARTWK <= 2

01–12

Įveskite susijusio mėnesio skaičių

99

Netaikoma (YSTARTWK = 9999, neužpildyta arba REFYEAR-YSTARTWK >2)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

WAYJFOUN

49

KASMET

Valstybinės įdarbinimo agentūros dalyvavimas bet kuriuo momentu, randant dabartinį darbą

STAPRO = 3 & pradėjo dirbti šį darbą paskutinius 12 mėnesių

0

Ne

1

Taip

9

STAPRO ≠ 3 arba pradėjo šį darbą anksčiau kaip prieš 1 metus

Neužpildyta

Nėra atsakymo

FTPT

50

KAS KETVIRTĮ

Skirtumas tarp dirbančių visą darbo laiką ir sutrumpintą darbo dieną

WSTATOR = 1,2

1

Darbas visą darbo laiką

2

Darbas ne visą darbo dieną

9

WSTATOR ≠ 1,2

Neužpildyta

Nėra atsakymo

FTPTREAS

51

KASMET

Sutrumpintos darbo dienos priežastys

Darbas ne visą darbo dieną atliekamas dėl to, kad:

FTPT = 2

1

Asmuo dalyvauja mokykliniame ugdyme arba mokymuose

2

Dėl savos ligos ar negalios

3

Vaikų priežiūros ar nedarbingų suaugusiųjų

4

Kitų asmeninių ar šeimyninių priežasčių

5

Asmuo negalėjo surasti darbo visą darbo laiką

6

Dėl kitų priežasčių

9

Netaikoma (FTPT ≠ 2)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

TEMP

52

KAS KETVIRTĮ

Laikinas ar nuolatinis darbas

STAPRO = 3

1

Asmuo turi nuolatinį darbą arba pasirašęs neribotos trukmės darbo sutartį

2

Asmuo turi laikiną darbą ir (arba) pasirašęs ribotos trukmės darbo sutartį

9

Netaikoma (STAPRO ≠ 3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

TEMPREAS

53

KASMET

Laikino darbo ir (arba) ribotos trukmės darbo sutarties priežastys

Asmuo turi laikiną darbą ir (arba) pasirašęs ribotos trukmės darbo sutartį, dėl to, kad:

TEMP = 2

1

Tai sutartis, apimanti mokymo laikotarpį (mokiniai, stažuotojai, mokslinių tyrimų asistentai ir pan.)

2

Asmuo negalėjo rasti nuolatinio darbo

3

Asmuo nenorėjo susirasti nuolatinio darbo

4

Tai sutartis bandomajam laikotarpiui

9

Netaikoma (TEMP ≠ 2)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

TEMPDUR

54

KAS KETVIRTĮ

Bendra laikino darbo arba ribotos trukmės darbo sutarties trukmė

TEMP = 2

1

Trumpiau kaip vienas mėnuo

2

Nuo 1 iki 3 mėnesių

3

Nuo 4 iki 6 mėnesių

4

Nuo 7 iki 12 mėnesių

5

Nuo 13 iki 18 mėnesių

6

Nuo 19 iki 24 mėnesių

7

Nuo 25 iki 36 mėnesių

8

Ilgiau kaip 3 metai

9

Netaikoma (TEMP ≠ 2)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

TEMPAGCY

55

KASMET

Laikina sutartis per įdarbinimo agentūrą

STAPRO = 3

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (STAPRO ≠ 3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

NETIPINĖS DARBO FORMOS

SHIFTWK

56

KASMET

Darbas pamainomis

STAPRO = 3

1

Asmuo dirba pamainomis

3

Asmuo niekada nedirba pamainomis

9

Netaikoma (STAPRO ≠ 3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

EVENWK

57

KASMET

Vakarinis darbas

WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2

1

Asmuo paprastai dirba vakarais

2

Asmuo kartais dirba vakarais

3

Asmuo niekada nedirba vakarais

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

NIGHTWK

58

KASMET

Naktinis darbas

WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2

1

Asmuo paprastai dirba naktimis

2

Asmuo kartais dirba naktimis

3

Asmuo niekada nedirba naktimis

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

SATWK

59

KASMET

Darbas šeštadieniais

WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2

1

Asmuo paprastai dirba šeštadieniais

2

Asmuo kartais dirba šeštadieniais

3

Asmuo niekada nedirba šeštadieniais

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

SUNWK

60

KASMET

Darbas sekmadieniais

WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2

1

Asmuo paprastai dirba sekmadieniais

2

Asmuo kartais dirba sekmadieniais

3

Asmuo niekada nedirba sekmadieniais

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

DIRBTOS VALANDOS

HWUSUAL

61/62

KAS KETVIRTĮ

Įprastai per savaitę dirbamų valandų skaičius pagrindiniame darbe

WSTATOR = 1,2

00

Įprastinės darbo valandos negali būti pateikiamos, kadangi kiekvieną savaitę arba kiekvieną mėnesį gerokai skiriasi

01–98

Įprastai dirbamų valandų skaičius pagrindiniame darbe

99

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HWACTUAL

63/64

KAS KETVIRTĮ

Faktiškai per tiriamą savaitę dirbamų valandų skaičius pagrindiniame darbe

WSTATOR = 1,2

00

Asmuo, turintis darbą arba verslą ir per tiriamą savaitę visai nedirbęs pagrindinėjė darbovietėje (WSTATOR = 2)

01–98

Faktiškai per tiriamą savaitę dirbamų valandų skaičius pagrindiniame darbe

99

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HWOVERP

65/66

KAS KETVIRTĮ

Apmokėti viršvalandžiai per tiriamą savaitę pagrindiniame darbe

STAPRO = 3

00–98

Apmokėtų viršvalandžių skaičius

99

Netaikoma (STAPRO≠3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HWOVERPU

67/68

KAS KETVIRTĮ

Neapmokėti viršvalandžiai per tiriamą savaitę pagrindiniame darbe

STAPRO = 3

00–98

Neapmokėtų viršvalandžių skaičius

99

Netaikoma (STAPRO≠3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HOURREAS

69/70

KAS KETVIRTĮ

Pagrindinės priežastys, dėl kurių faktiškai dirbtos valandos skiriasi nuo asmens įprastų dirbamų valandų skaičiaus

HWUSUAL = 00–98 & HWACTUAL = 01–98

Asmuo dirbo daugiau nei įprastai dėl:

01

— kintamų valandų (pvz., lankstaus darbo grafiko)

16

— viršvalandžių

02

— kitų priežasčių

Asmuo dirbo mažiau nei įprastai dėl:

03

— blogų orų

04

—

tingaus darbo, esant techninėms ar ekonominėms priežastims

05

— darbo ginčo

06

— švietimo ar mokymo

07

— kintamų valandų (pvz., lankstaus darbo grafiko)

08

— savos ligos, sužalojimo ar laikinos negalios

09

— motinystės ar tėvystės atostogų

10

| — | specialiųjų atostogų dėl asmeninių ar šeimyninių priežasčių |
| --- | --- |

—

specialiųjų atostogų dėl asmeninių ar šeimyninių priežasčių

11

— kasmetinių atostogų

12

— banko šventinių dienų

13

| — | darbo pradžios ir (arba) pakeitimo per tiriamą savaitę |
| --- | --- |

—

darbo pradžios ir (arba) pakeitimo per tiriamą savaitę

14

| — | darbo pabaigos, neturint naujo darbo per tiriamą savaitę |
| --- | --- |

—

darbo pabaigos, neturint naujo darbo per tiriamą savaitę

15

— kitų priežasčių

97

Asmuo, kuris dirbo įprastines valandas per tiriamą savaitę (HWUSUAL = HWACTUAL = 01–98)

98

Asmuo, kurio dirbamos valandos gerokai skiriasi nuo kiekvieną savaitę ar mėnesį dirbtų valandų ir kuris nenurodė nukrypimo priežasties tarp faktiškai dirbamų ir įprastų darbo valandų (HWUSUAL = 00 & HOURREAS#01-16)

99

Netaikoma (WSTATOR = 2–5,9 arba HWUSUAL = neužpildyta arba HWACTUAL = neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

WISHMORE

71

KAS KETVIRTĮ

Noras dirbti paprastai daugiau valandų negu dabartinis dirbamų valandų skaičius

(WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2)

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

WAYMORE

72

KASMET

Būdas, kuriuo asmuo nori dirbti daugiau valandų

WISHMORE = 1

1

Dirbant papildomą darbą

2

Dirbant darbą daugiau valandų nei dabartiniame darbe

3

Tik dirbant dabartinį darbą

4

Dirbant bet kurį pirmiau išvardytą darbą

9

Netaikoma (WISHMORE ≠ 1)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HWWISH

73/74

KAS KETVIRTĮ

Pageidaujamas darbo valandų skaičius

WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2

01–98

Pageidaujamas darbo valandų skaičius

99

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HOMEWK

75

KASMET

Darbas namie

WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2

1

Asmuo paprastai dirba namie

2

Asmuo kartais dirba namie

3

Asmuo niekada nedirba namie

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

LOOKOJ

76

KAS KETVIRTĮ

Kito darbo paieškos

WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2

0

Asmuo neieško kito darbo

1

Asmuo ieško kito darbo

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

LOOKREAS

77

KASMET

Kito darbo paieškos priežastys

LOOKOJ = 1

1

| — | grėsmė ar įsitikinimas, kad praras esamą darbą arba su juo bus nutraukta darbo sutartis |
| --- | --- |

—

grėsmė ar įsitikinimas, kad praras esamą darbą arba su juo bus nutraukta darbo sutartis

2

— dabartinis darbas yra laikomas laikinu

3

| — | ieško papildomo darbo, kuriame reikėtų dirbti daugiau valandų nei dabartiniame darbe |
| --- | --- |

—

ieško papildomo darbo, kuriame reikėtų dirbti daugiau valandų nei dabartiniame darbe

4

| — | ieško darbo, kuriame reikėtų dirbti daugiau valandų nei dabartiniame darbe |
| --- | --- |

—

ieško darbo, kuriame reikėtų dirbti daugiau valandų nei dabartiniame darbe

5

| — | ieško darbo, kuriame reikėtų dirbti mažiau valandų nei dabartiniame darbe |
| --- | --- |

—

ieško darbo, kuriame reikėtų dirbti mažiau valandų nei dabartiniame darbe

6

| — | pageidavimas turėti geresnes darbo sąlygas (pvz., darbo užmokestis, darbo arba kelionių laikas, darbo kokybė) |
| --- | --- |

—

pageidavimas turėti geresnes darbo sąlygas (pvz., darbo užmokestis, darbo arba kelionių laikas, darbo kokybė)

7

— kitos priežastys

9

— Netaikoma (LOOKOJ ≠ 1)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

NEPAGRINDINIS DARBAS

EXIST2J

78

KAS KETVIRTĮ

Daugiau kaip vienas darbas arba verslas

WSTATOR = 1 arba WSTATOR = 2

1

Asmuo turėjo tik vieną darbą arba verslą per tiriamą savaitę

2

Asmuo turėjo daugiau kaip vieną darbą arba verslą per tiriamą savaitę (ne dėl darbo ar verslo keitimo)

9

Netaikoma (WSTATOR = 3–5,9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

STAPRO2J

79

KAS KETVIRTĮ

Profesinis statusas (nepagrindiniame darbe)

EXIST2J = 2

1

Savarankiškai dirbantis su darbuotojais

2

Savarankiškai dirbantis be darbuotojų

3

Darbuotojas

4

Šeimos darbuotojas

9

Netaikoma (EXIST2J = 1,9 neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

NACE2J2D

80/81

KAS KETVIRTĮ

Vietinio vieneto ekonominė veikla (nepagrindiniame darbe)

NACE 1.1 red.

EXIST2J = 2

00

Netaikoma (EXIST2J = 1,9, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HWACTUA2

82/83

KAS KETVIRTĮ

Faktiškai dirbtų valandų skaičius per tiriamą savaitę nepagrindiniame darbe

EXIST2J = 2

00

Asmuo, kuris nedirbo nepagrindiniame darbe per tiriamą savaitę

01–98

Faktiškai dirbtų valandų skaičius per tiriamą savaitę nepagrindiniame darbe

99

Netaikoma (EXIST2J = 1,9, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

ANKSTESNĖ NEDIRBANČIO ASMENS DARBO PATIRTIS

EXISTPR

84

KAS KETVIRTĮ

Ankstesnė darbo patirtis

WSTATOR = 3–5

0

Asmuo niekada nedirbo (visiškai atsitiktinis darbas, toks, kaip darbas atostogų metu, privalomoji karinė tarnyba arba viešieji darbai neturi būti laikomi užimtumu)

1

Asmuo jau yra dirbęs (visiškai atsitiktinis darbas, toks, kaip darbas atostogų metu, privalomoji karinė tarnyba arba viešieji darbai neturi būti laikomi užimtumu)

9

Netaikoma (WSTATOR = 1,2 arba 9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

YEARPR

85/88

KAS KETVIRTĮ

Metai, per kuriuos asmuo dirbo paskutinį kartą

Įveskite metų, per kuriuos asmuo dirbo paskutinį kartą, keturis skaitmenis

EXISTPR = 1

9999

Netaikoma (EXISTPR = 0,9, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

MONTHPR

89/90

KAS KETVIRTĮ

Mėnuo, per kurį asmuo dirbo paskutinį kartą

YEARPR ≠ 9999, nežpildyta & REFYEAR-YEARPR <= 2

01–12

Įveskite mėnesio, per kurį asmuo dirbo paskutinį kartą, skaičių

99

Netaikoma (YEARPR = 9999, neužpildyta arba REFYEAR-YEARPR >2)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

LEAVREAS

91/92

KASMET

Pagrindinė priežastis, kodėl metė paskutinį darbą arba verslą

EXISTPR = 1 ir REFYEAR -YEARPR<8

00

Asmuo atleistas iš darbo

01

Ribotos trukmės darbas pasibaigė

02

Vaikų arba nedarbingų suaugusiųjų priežiūra

03

Kitos asmeninės arba šeimyninės pareigos

04

Sava liga arba negalia

05

Švietimas arba mokymas

06

Paankstintas išėjimas į pensiją

07

Nustatytas pensinis amžius

08

Privalomoji karinė tarnyba arba viešieji darbai

09

Kitos priežastys

99

Netaikoma (EXISTPR = 0,9, neužpildyta arba EXISTPR = 1 ir nedirbo per paskutinius 8 metus)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

STAPROPR

93

KAS KETVIRTĮ Tik jeigu dirbo paskutinius 12 mėnesių KASMET Kitaip

Profesinis statusas paskutiniame darbe

EXISTPR = 1 ir REFYEAR -YEARPR<8

1

Savarankiškai dirbantis su darbuotojais

2

Savarankiškai dirbantis be darbuotojų

3

Darbuotojas

4

Šeimos darbuotojas

9

Netaikoma (EXISTPR = 0,9, neužpildyta arba EXISTPR = 1 ir nedirbo per paskutinius 8 metus)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

NACEPR2D

94/95

KAS KETVIRTĮ Tik jeigu dirbo paskutinius 12 mėnesių KASMET Kitaip

Vietinio vieneto, kuriame asmuo dirbo paskutinį kartą, ekonominė veikla

EXISTPR = 1 ir REFYEAR -YEARPRR<8

NACE 1.1. red.

00

Netaikoma (EXISTPR = 0,9, neužpildyta arba EXISTPR = 1 ir nedirbo per paskutinius 8 metus)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

ISCOPR3D

96/98

KAS KETVIRTĮ Tik jeigu dirbo paskutinius 12 mėnesių KASMET Kitaip

Paskutinio darbo profesija Tarptautinis standartinis profesijų klasifikatorius - 88 (KOM)

EXISTPR = 1 ir REFYEAR-YEARPR<8

999

Netaikoma (EXISTPR = 0,9, neužpildyta arba EXISTPR = 1 ir nedirbo per paskutinius 8 metus)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

DARBO PAIEŠKOS

SEEKWORK

99

KAS KETVIRTĮ

Ieškojo darbo per paskutines keturias savaites

(WSTATOR = 3–5 arba SIGNISAL= 3) ir Amžius<75

1

Asmuo jau surado darbą, kuris prasidės daugiausia po 3 mėnesių

2

Asmuo jau surado darbą, kuris prasidės daugiau kaip po 3 mėnesių, ir darbo neieško

3

Asmuo neieško darbo ir nerado jokio darbo vėliau

4

Asmuo ieško darbot

9

Netaikoma (WSTATOR = 1,2 arba 9 ir SIGNISAL ≠ 3) arba 75 metų ar vyresnio amžiaus asmeniui

SEEKREAS

100

KASMET

Priežastys, dėl kurių asmuo neieškojo darbo

Asmuo neieško darbo dėl to, kad:

SEEKWORK = 3

1

| — | laukia grąžinimo į darbą (asmenys, turintys priverstines atostogas) |
| --- | --- |

—

laukia grąžinimo į darbą (asmenys, turintys priverstines atostogas)

2

— dėl savos ligos ar negalios

3

— prižiūri vaikus arba nedarbingus suaugusiuosius

4

— dėl kitų asmeninių arba šeimyninių pareigų

5

— švietimo arba mokymo

6

— išėjimo į pensiją

7

— įsitikinimo, kad nėra darbo

8

— kitų priežasčių

9

Netaikoma (SEEKWORK ≠ 3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

SEEKTYPE

101

KAS KETVIRTĮ

Ieškomo (arba jau rasto) darbo rūšis

SEEKWORK = 1, 2, 4 arba LOOKOJ = 1

Ieškomo darbo rūšis (SEEKWORK = 1, 2 darbas rastas):

1

kaip savarankiškai dirbantis

kaip darbuotojas:

2

| — | ir ieško (arba jau surado) tik darbo visą darbo laiką |
| --- | --- |

—

ir ieško (arba jau surado) tik darbo visą darbo laiką

3

| — | ir ieško darbo visą darbo laiką, bet jei jo nėra, priimtinas darbas ne visą darbo dieną |
| --- | --- |

—

ir ieško darbo visą darbo laiką, bet jei jo nėra, priimtinas darbas ne visą darbo dieną

4

| — | ir ieško darbo ne visą darbo dieną, bet jei jo nėra, priimtinas darbas visą darbo laiką |
| --- | --- |

—

ir ieško darbo ne visą darbo dieną, bet jei jo nėra, priimtinas darbas visą darbo laiką

5

| — | ir ieško darbo ne visą darbo dieną (arba jau surado) |
| --- | --- |

—

ir ieško darbo ne visą darbo dieną (arba jau surado)

6

| — | ir asmuo nenurodė, ar ieško darbo visą ar ne visą darbo dieną (arba jau surado) |
| --- | --- |

—

ir asmuo nenurodė, ar ieško darbo visą ar ne visą darbo dieną (arba jau surado)

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

SEEKDUR

102

KAS KETVIRTĮ

Darbo paieškų trukmė

SEEKWORK = 1, 4 arba LOOKOJ = 1

0

Paieška dar neprasidėjo

1

Anksčiau kaip prieš 1 mėnesį

2

1–2 mėnesius

3

3–5 mėnesius

4

6–11 mėnesių

5

12–17 mėnesių

6

18–23 mėnesius

7

24–47 mėnesius

8

4 metus ar ilgiau

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 2, 3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

BŪDAI, KURIAIS BANDYTA RASTI DARBĄ PER ANKSTESNES KETURIAS SAVAITES

METHODA

103

KAS KETVIRTĮ

Ieškant darbo, susisiekta su valstybine įdarbinimo agentūra

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODB

104

KAS KETVIRTĮ

Ieškant darbo, susisiekta su privačia įdarbinimo agentūra

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODC

105

KAS KETVIRTĮ

Taikoma tiesiogiai darbdaviams

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODD

106

KAS KETVIRTĮ

Kreiptasi į draugus, gimines, profesines sąjungas ir pan.

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODE

107

KAS KETVIRTĮ

Įdėti skelbimai į laikraščius ar žurnalus arba į skelbimus atsiliepta

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODF

108

KAS KETVIRTĮ

Išnagrinėti skelbimai laikraščiuose arba žurnaluose

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODG

109

KAS KETVIRTĮ

Dalyvavo pokalbyje arba žinių patikroje

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODH

110

KAS KETVIRTĮ

Ieškojo žemės, patalpų arba įrangos

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODI

111

KAS KETVIRTĮ

Ieškojo leidimų, licencijų, finansinių išteklių

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODJ

112

KAS KETVIRTĮ

Laukia atsakymo dėl pateikto prašymo priimti į darbą

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODK

113

KAS KETVIRTĮ

Laukia pakvietimo iš valstybinės įdarbinimo agentūros

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODL

114

KAS KETVIRTĮ

Laukia konkurso darbo vietai į valstybinį sektorių rezultatų

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

METHODM

115

KAS KETVIRTĮ

Kiti naudoti būdai

SEEKWORK = 4 arba LOOKOJ = 1

0

Ne

1

Taip

9

Netaikoma (WSTATOR = 9 arba SEEKWORK = 1–3 arba LOOKOJ = 0, neužpildyta)

WANTWORK

116

KAS KETVIRTĮ

Darbo neieškančiam asmeniui noras dirbti

Asmuo neieško darbo:

SEEKWORK = 3

1

— tačiau, nepaisant to, norėtų turėti darbą

2

— ir nenori jo turėti

9

Netaikoma (SEEKWORK ≠ 3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

AVAILBLE

117

KAS KETVIRTĮ

Galimybė pradėti darbą per dvi savaites

SEEKWORK = 1, 4 arba WANTWORK = 1, neužpildyta arba WISHMORE = 1 arba SIGNISAL = 3

Jei darbas būtų rastas dabar:

1

Asmuo galėtų pradėti dirbti tuoj pat (per 2 savaites)

2

Asmuo negalėtų pradėti dirbti tuoj pat (per 2 savaites)

9

Netaikoma (SEEKWORK ≠ 1 ir SEEKWORK ≠ 4 ir WANTWORK ≠ 1 ir WANTWORK ≠ neužpildyta, ir WISHMORE ≠ 1 ir SIGNISAL ≠ 3)

AVAIREAS

118

KASMET

Priežastys, dėl kurių nėra galimybės pradėti darbą per 2 savaites

Asmuo negalėtų pradėti dirbti tuoj pat (per 2 savaites) dėl to, kad:

AVAILBLE = 2

1

— jis/ji privalo užbaigti švietimo ar mokymo procesą

2

| — | jis/ji privalo užbaigti privalomąją karinę tarnybą arba viešuosius darbus |
| --- | --- |

—

jis/ji privalo užbaigti privalomąją karinę tarnybą arba viešuosius darbus

3

| — | jis/ji negali palikti dabartinio darbo per dvi savaites dėl įspėjimo laikotarpio |
| --- | --- |

—

jis/ji negali palikti dabartinio darbo per dvi savaites dėl įspėjimo laikotarpio

4

| — | dėl asmeninių ar šeimyninių pareigų (įskaitant motinystę) |
| --- | --- |

—

dėl asmeninių ar šeimyninių pareigų (įskaitant motinystę)

5

— dėl savos ligos ar negalios

6

— kitų priežasčių

9

Netaikoma (AVAILBLE ≠ 2)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

PRESEEK

119

KASMET

Padėtis prieš pradedant asmeniui ieškoti darbo (arba laukė, kol pradės naują darbą)

SEEKWORK = 1, 2, 4

1

Asmuo dirbo (įskaitant mokinius, praktikantus)

2

Asmuo dalyvavo visą darbo laiką mokymuose (išskyrus mokinius, praktikantus)

3

Asmuo buvo privalomosios karinės tarnybos arba viešųjų darbų šauktinis

4

Asmuo turėjo namų ir (arba) šeimyninių pareigų

5

Kita (pvz., išėjęs į pensiją)

9

Netaikoma (SEEKWORK = 3, 9)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

NEEDCARE

120

KASMET

Poreikis turėti priežiūros patogumus

Asmuo neieško darbo arba dirba ne visą darbo dieną, dėl to, kad:

FTPTREAS = 3 arba SEEKREAS = 3

1

nėra arba jam neprieinamos tinkamos vaikų priežiūros paslaugos

2

nėra arba jam neprieinamos tinkamos ligonių, neįgaliųjų, pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugos

3

Nėra arba jam neprieinamos tinkamos vaikų ir ligonių, neįgaliųjų ir pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugos

4

Priežiūros patogumai nedaro įtakos sprendimui dirbti ne visą darbo dieną ar neieškoti darbo

9

Netaikoma (FTPTREAS ≠ 3 ir SEEKREAS ≠ 3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

REGISTER

121

KASMET

Registracija valstybinėje įdarbinimo agentūroje

Kiekvienas asmuo nuo 15 iki 74 metų

1

Asmuo registruojasi valstybinėje įdarbinimo agentūroje ir gauna pašalpą arba pagalbą

2

Asmuo registruojasi valstybinėje įdarbinimo agentūroje, bet negauna pašalpos arba pagalbos

3

Asmuo nesiregistruoja valstybinėje įdarbinimo agentūroje, bet gauna pašalpą arba pagalbą

4

Asmuo nesiregistruoja valstybinėje įdarbinimo agentūroje ir negauna pašalpos arba pagalbos

9

Netaikoma (asmenims, jaunesniems nei 15 metų arba vyresniems nei 75 metų)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

PAGRINDINIS UŽIMTUMAS

MAINSTAT

(neprivaloma)

122

KASMET

Pagrindinis statusas

Kiekvienas asmuo nuo 15 iki 74 metų

1

Dirba darbą arba turi tam tikrą profesiją, įskaitant neatlyginamą darbą šeimos verslui arba namų ūkiui, įskaitant profesinę pameistrystę arba apmokėtą praktiką ir pan.

2

Bedarbis

3

Mokinys, studentas, tęstinis mokymas, neapmokėta darbo praktika

4

Asmuo, išėjęs į pensiją arba į paankstintą pensiją ar atsisakęs verslo

5

Visiškas neįgalusis

6

Privalomosios karinės tarnybos šauktinis

7

Asmuo, atliekantis namų užduotis

8

Kitas neveiklus asmuo

9

Netaikoma (jaunesniems kaip 15 metų vaikams)

Neužpildytas

Nėra atsakymo

ŠVIETIMAS IR MOKYMAS

EDUCSTAT

123

KAS KETVIRTĮ

Studentas arba mokinys, dalyvaujantis nuoseklaus švietimo procese per pastarąsias keturias savaites

Kiekvienas asmuo ne jaunesnis kaip 15 metų

1

Yra studentas arba mokinys

3

Asmuo, dalyvaujantis nuoseklaus švietimo procese, bet esantis atostogose

2

Ne studentas arba ne mokinys

9

Netaikoma (jaunesniems kaip 15 metų vaikams)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

EDUCLEVL

124

KAS KETVIRTĮ

Šio švietimo arba mokymo lygis

EDUCSTAT = 1 arba 3

1

1 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

2

2 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

3

3 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

4

4 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

5

5 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

6

6 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

9

Netaikoma (EDUCSTAT = 2, 9, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

EDUCFILD

(neprivaloma)

125/127

KASMET

Šio švietimo arba mokymo sritis

EDUCSTAT = 1 arba 3 ir EDUCLEVL = nuo 3 iki 6

000

Bendrosios programos

100

Mokytojų rengimas ir švietimo mokslas

200

Humanitariniai mokslai, kalbos ir menai

222

Užsienio kalbos

300

Socialiniai mokslai, verslas ir teisė

400

Gamtos mokslai, matematika ir naudojimasis kompiuteriu

420

Gyvosios gamtos mokslai (įskaitant biologiją ir aplinkotyrą)

440

Fiziniai mokslai (įskaitant fiziką, chemiją ir žemės mokslą)

460

Matematika ir statistika

481

Kompiuterių mokslas

482

Naudojimasis kompiuteriu

500

Inžinerija, gamyba ir statyba

600

Žemės ūkis ir veterinarija

700

Sveikata ir gerovė

800

Paslaugos

900

Nežinoma

999

Netaikoma (EDUCSTAT = 2, 9, neužpildyta arba EDUCLEVL ≠ (nuo 3 iki 6))

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COURATT

128

KAS KETVIRTĮ

Ar lankėte kokius kursus, seminarus, konferencijas arba privačias pamokas, ar dalyvavote instruktažuose, kurie nėra nuoseklios švietimo sistemos dalis (toliau vadinamos organizuoto mokymosi veiklos rūšimis) per pastarąsias keturias savaites?

Kiekvienas asmuo, ne jaunesnis kaip 15 metų

1

Taip

2

Ne

9

Netaikoma (jaunesniems kaip 15 metų vaikams)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COURLEN

129/131

KAS KETVIRTĮ

Valandų skaičius, skirtas visoms organizuoto mokymosi veiklos rūšims per pastarąsias keturias savaites

COURATT = 1

3 skaičiai

Valandų skaičius

999

Netaikoma (COURATT = 2, 9, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COURPURP

(neprivaloma)

132

KASMET

Neseniai vykusio organizuoto mokymosi veiklos tikslas

COURATT = 1

1

Daugiausia susijęs su darbu (profesinis)

2

Daugiausia asmeninis ir (arba) socialinis

9

Netaikoma (COURATT = 2, 9,neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COURFILD

(neprivaloma)

133/135

KASMET

Neseniai vykusio organizuoto mokymosi veiklos sritis

COURATT = 1

000

Bendrosios programos

100

Mokytojų rengimas ir švietimo mokslas

200

Humanitariniai mokslai, kalbos ir menai

222

Užsienio kalbos

300

Socialiniai mokslai, verslas ir teisė

400

Gamtos mokslai, matematika ir naudojimasis kompiuteriu

420

Gyvosios gamtos mokslai (įskaitant biologiją ir aplinkotyrą)

440

Fiziniai mokslai (įskaitant fiziką, chemiją ir žemės mokslą)

460

Matematika ir statistika

481

Kompiuterių mokslas

482

Naudojimasis kompiuteriu

500

Inžinerija, gamyba ir statyba

600

Žemės ūkis ir veterinarija

700

Sveikata ir gerovė

800

Paslaugos

900

Nežinoma

999

Netaikoma (COURATT = 2, 9, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COURWORH

(neprivaloma)

136

KASMET

Ar pastaruoju metu vykdyta organizuoto mokymosi veikla vyko apmokėtomis darbo valandomis?

COURATT = 1

1

Tik apmokėtomis darbo valandomis

2

Daugiausia apmokėtomis darbo valandomis

3

Daugiausia neapmokėtomis darbo valandomis

4

Tik neapmokėtomis darbo valandomis

5

Tuo metu nevyko joks darbas

9

Netaikoma (COURATT = 2, 9, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HATLEVEL

137/138

KAS KETVIRTĮ

Aukščiausias sėkmingai įgytas švietimo arba mokymo lygis

Kiekvienas asmuo, ne jaunesnis kaip 15 metų

00

Nėra formaliojo švietimo arba neatitinkančios reikalavimų Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos

11

1 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

21

2 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

22

3c Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija (trunka trumpiau nei dveji metai)

31

3c Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija (trunka dvejus metus ir ilgiau)

32

3 a, b Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

30

3 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija (a, b arba c, galimas daiktas, be išimties, 2 y+)

41

4a, b Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

42

4c Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

43

4 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija (a, b arba c, galimas daiktas, be išimties)

51

5b Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

52

5a Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

60

6 Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija

99

Netaikoma (jaunesniems kaip 15 metų vaikams)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HATFIELD

139/141

KASMET

Aukščiausio sėkmingai įgyto švietimo arba mokymo lygio sritis

HATLEVEL = nuo 22 iki 60

000

Bendrosios programos

100

Mokytojų rengimas ir švietimo mokslas

200

Humanitariniai mokslai, kalbos ir menai

222

Užsienio kalbos

300

Socialiniai mokslai, verslas ir teisė

400

Gamtos mokslai, matematika ir naudojimasis kompiuteriu

420

Gyvosios gamtos mokslai (įskaitant biologiją ir aplinkotyrą)

440

Fiziniai mokslai (įskaitant fiziką, chemiją ir žemės mokslą)

460

Matematika ir statistika

481

Kompiuterių mokslas

482

Naudojimasis kompiuteriu

500

Inžinerija, gamyba ir statyba

600

Žemės ūkis ir veterinarija

700

Sveikata ir gerovė

800

Paslaugos

900

Nežinoma

999

Netaikoma (HATLEVEL = 00, 11, 21, 99, neužpildyta)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

HATYEAR

142/145

KASMET

Metai, kuriais buvo sėkmingai įgytas aukščiausias švietimo arba mokymo lygis

Įrašomi keturi metų, kuriais buvo sėkmingai įgytas aukščiausias švietimo arba mokymo lygis, skaičiai

Kiekvienas asmuo ne jaunesnis kaip 15 metų

9999

Netaikoma (jaunesniems kaip 15 metų vaikams)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

PADĖTIS VIENERIUS METUS PRIEŠ APKLAUSĄ

WSTAT1Y

146

KASMET

Padėtis, atsižvelgiant į veiklą vienerius metus prieš apklausą

Kiekvienas 15 metų ar vyresnis asmuo

1

Dirba darbą arba turi tam tikrą profesiją, įskaitant neatlyginamą darbą šeimos verslui arba namų ūkiui, įskaitant profesinę pameistrystę arba apmokėtą praktiką ir pan.

2

Nedirbantis

3

Mokinys, studentas, tęstinis mokymas, neatlyginamo darbo patirtis

4

Asmuo, išėjęs į pensiją arba į paankstintą pensiją ar atsisakęs verslo

5

Visiškas neįgalusis

6

Privalomosios karinės tarnybos šauktinis

7

Asmuo, atliekantis namų ruošos užduotis

8

Kitas neveiklus asmuo

9

Netaikoma (jaunesniems kaip 15 metų vaikams)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

STAPRO1Y

147

KASMET

Profesinis statusas vienerius metus prieš apklausą

WSTAT1Y = 1

1

Savarankiškai dirbantis su darbuotojais

2

Savarankiškai dirbantis be darbuotojų

3

Darbuotojas

4

Šeimos darbuotojas

9

Netaikoma (WSTAT1Y ≠ 1)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

NACE1Y2D

148/149

KASMET

Vietinio vieneto, kuriame asmuo dirbo vienerius metus prieš apklausą, ekonominė veikla

NACE 1.1 red.

WSTAT1Y = 1

00

Netaikoma (WSTAT1Y ≠ 1)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COUNTR1Y

150/151

KASMET

Gyvenamoji šalis vienerius metus prieš apklausą

Dėl kodavimo žr. ISO šalies klasifikaciją

Kiekvienas asmuo, ne jaunesnis kaip 1 metų

99

Netaikoma (mažesniam, kaip vienerių metų vaikui)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

REGION1Y

152/153

KASMET

Gyvenamasis regionas vienerius metus prieš apklausą

NUTS 2

Kiekvienas asmuo, ne jaunesnis kaip 1 metų

99

Netaikoma (asmeniui, pakeitusiam gyvenamąją šalį arba mažesniam, kaip vienerių metų vaikui)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

PAJAMOS

INCMON

(neprivalomas)

Gali būti pristatoma, vėluojant 18 mėnesių

154/161

KASMET

Mėnesinis atlyginimas (gaunamas į rankas) iš pagrindinio darbo

STAPRO = 3

00000000–99999998

8 skaitmenų mėnesinis atlyginimas (gaunamas į rankas) iš pagrindinio darbo, įskaitant papildomus kas mėnesį mokamus (nacionaline valiuta) mokėjimus

99999999

Netaikoma (STAPRO ≠ 3)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

TECHNINIAI KLAUSIMAI, SUSIJĘ SU APKLAUSA

REFYEAR

162/165

KAS KETVIRTĮ

Tyrimo metai

Paskutiniai keturi metų skaičiai

Kiekvienas asmuo

REFWEEK

166/167

KAS KETVIRTĮ

Tiriama savaitė

Savaitės, trunkančios nuo pirmadienio iki sekmadienio skaičius

Kiekvienas asmuo

INTWEEK

168/169

KAS KETVIRTĮ

Apklausos savaitė

Savaitės, trunkančios nuo pirmadienio iki sekmadienio skaičius

Kiekvienas asmuo

COUNTRY

170/171

KAS KETVIRTĮ

Šalis

Dėl kodavimo žr. ISO šalies klasifikaciją

Kiekvienas asmuo

REGION

172/173

KAS KETVIRTĮ

Regionas, kuriame yra namų ūkis

NUTS 2

Kiekvienas asmuo

DEGURBA

174

KAS KETVIRTĮ

Urbanizacijos laipsnis

Kiekvienas asmuo

1

Tankiai apgyvendinta sritis

2

Vidutiniškai apgyvendinta sritis

3

Menkai apgyvendinta sritis

HHNUM

175/180

KAS KETVIRTĮ

Namų ūkio serijos numeris

Serijos numerius skiria nacionaliniai statistikos institutai ir jie išlieka tokie patys visiems etapams

Dokumentai, susiję su įvairiais to paties namų ūkio nariais, turi tą patį serijos numerį

Kiekvienas asmuo

HHTYPE

181

KAS KETVIRTĮ

Namų ūkio rūšis

Kiekvienas asmuo

1

Asmuo, gyvenantis privačiame namų ūkyje (arba nuolat viešbutyje) ir apklaustas šiame namų ūkyje

2

Asmuo, gyvenantis įstaigoje ir apklaustas šioje įstaigoje

3

Asmuo, gyvenantis įstaigoje, bet apklaustas šiame namų ūkyje

4

Asmuo, gyvenantis kitame privačiame šalies teritorijos namų ūkyje, bet apklaustas šiame kilmės namų ūkyje

HHINST

182

KAS KETVIRTĮ

Institucijos rūšis

HHTYPE = 2,3

1

Švietimo įstaiga

2

Ligoninė

3

Kita rūpybos institucija

4

Religinė institucija (kita nei jau įtraukta į 1–3)

5

Darbininkų bendrabutis, darbo patalpos statybos aikštelėse, studentų bendrabutis, universiteto patalpos ir pan.

6

Karinė įstaiga

7

Kita (pvz., kalėjimas)

9

Netaikoma (HHTYPE = 1,4)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

COEFFY

183/188

KASMET

Metinis svertinis daugiklis

Kiekvienas asmuo

0000–9999

183–186 stulpelius sudaro sveiki skaičiai

00–99

187–188 stulpelius sudaro trupmeninės pozicijos

COEFFQ

189/194

KAS KETVIRTĮ

Ketvirčio svertinis daugiklis

Kiekvienas asmuo

0000–9999

189–192 stulpelius sudaro sveiki skaičiai

00–99

193–194 stulpelius sudaro trupmeninės pozicijos

COEFFH

195/200

KASMET

Namų ūkio rodiklių imties ketvirčio svertinis daugiklis (asmenų imties atveju)

0000–9999

195–198 stulpelius sudaro sveiki skaičiai

00–99

199–200 stulpelius sudaro trupmeninės pozicijos

INTWAVE

201

KAS KETVIRTĮ

Tyrimo etapo eilės numeris

Kiekvienas asmuo

1–8

Etapo eilės numeris

INTQUEST

202

KAS KETVIRTĮ

Naudojamas klausimynas

Kiekvienas asmuo

1

Tik pagrindiniai kintamieji

2

Visas klausimynas

---

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/61

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 431/2005

2005 m. kovo 16 d.

2005 m. nukrypstantis nuo Reglamento (EB) Nr. 1518/2003 dėl eksporto licencijų kiaulienos sektoriuje išdavimo datos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2759/75 dėl bendro kiaulienos rinkos organizavimo (1), ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1518/2003, nustatančio išsamias eksporto licencijų sistemos įgyvendinimo kiaulienos sektoriuje taisykles (2), 3 straipsnio 3 dalimi numatoma, kad eksporto licencijos, padavus paraiškas dėl licencijos, turi būti išduodamos kitos savaitės trečiadienį, jei iki tol Komisija nesiima jokių specialių priemonių. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1518/2003, nustatančio išsamias eksporto licencijų sistemos įgyvendinimo kiaulienos sektoriuje taisykles (2), 3 straipsnio 3 dalimi numatoma, kad eksporto licencijos, padavus paraiškas dėl licencijos, turi būti išduodamos kitos savaitės trečiadienį, jei iki tol Komisija nesiima jokių specialių priemonių.

| (2) | Atsižvelgiant į 2005 m. švenčių dienas ir dėl šių švenčių nereguliarią Europos Sąjungos oficialiojo leidinio leidybą, laikotarpis tarp paraiškų pateikimo ir licencijų išdavimo bus per trumpas tinkamam rinkos administravimui garantuoti. Dėl to šis laikotarpis turėtų būti pratęstas. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į 2005 m. švenčių dienas ir dėl šių švenčių nereguliarią Europos Sąjungos oficialiojo leidinio leidybą, laikotarpis tarp paraiškų pateikimo ir licencijų išdavimo bus per trumpas tinkamam rinkos administravimui garantuoti. Dėl to šis laikotarpis turėtų būti pratęstas.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Kiaulienos vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Kiaulienos vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1518/2003 3 straipsnio 3 dalies, 2005 m. eksporto licencijos išduodamos reglamento priede pateiktoje lentelėje nurodytomis dienomis.

Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma, jei iki šių datų nesiimama Reglamento (EB) Nr. 1518/2003 3 straipsnio 4 dalyje nurodytų specialių priemonių.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1365/2000 (OL L 156, 2000 6 29, p. 5).

1

(2)  OL L 217, 2003 8 29, p. 35. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1361/2004 (OL L 253, 2004 7 29, p. 9).

2

---

PRIEDAS

| Paraiškų dėl licencijos pateikimo laikotarpis | Išdavimo datos |
| --- | --- |
| 2005 m. kovo 21–25 d. | 2005 m. kovo 31 d. |
| 2005 m. gegužės 2–6 d. | 2005 m. gegužės 12 d. |
| 2005 m. gegužės 9–13 d. | 2005 m. gegužės 19 d. |
| 2005 m. rugpjūčio 8–12 d. | 2005 m. rugpjūčio 18 d. |
| 2005 m. spalio 24–28 d. | 2005 m. lapkričio 4 d. |
| 2005 m. gruodžio 19–23 d. | 2005 m. gruodžio 29 d. |

Paraiškų dėl licencijos pateikimo laikotarpis

Išdavimo datos

2005 m. kovo 21–25 d.

2005 m. kovo 31 d.

2005 m. gegužės 2–6 d.

2005 m. gegužės 12 d.

2005 m. gegužės 9–13 d.

2005 m. gegužės 19 d.

2005 m. rugpjūčio 8–12 d.

2005 m. rugpjūčio 18 d.

2005 m. spalio 24–28 d.

2005 m. lapkričio 4 d.

2005 m. gruodžio 19–23 d.

2005 m. gruodžio 29 d.

---

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/63

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 432/2005

2005 m. kovo 16 d.

2005 m. nukrypstantis nuo Reglamentų (EB) Nr. 596/2004 ir (EB) Nr. 633/2004 dėl eksporto licencijų kiaušinių ir paukštienos sektoriuje išdavimo datos

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

Atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2771/75 dėl bendro kiaušinių rinkos organizavimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2777/75 dėl bendro paukštienos rinkos organizavimo (2), ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamento (EB) Nr. 596/2004 (3) ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 633/2004 (4) nustatančių išsamias eksporto licencijų sistemos atitinkamai kiaušinių ir paukštienos sektoriuose įgyvendinimo taisykles, 3 straipsnio 3 dalimi numatoma, kad eksporto licencijos, padavus paraiškas dėl licencijos, turi būti išduodamos kitos savaitės trečiadienį, jei iki tol Komisija nesiima specialių priemonių. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamento (EB) Nr. 596/2004 (3) ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 633/2004 (4) nustatančių išsamias eksporto licencijų sistemos atitinkamai kiaušinių ir paukštienos sektoriuose įgyvendinimo taisykles, 3 straipsnio 3 dalimi numatoma, kad eksporto licencijos, padavus paraiškas dėl licencijos, turi būti išduodamos kitos savaitės trečiadienį, jei iki tol Komisija nesiima specialių priemonių.

| (2) | Atsižvelgiant į 2005 m. švenčių dienas ir dėl šių švenčių nereguliarią Europos Sąjungos oficialiojo leidinio leidybą, laikotarpis tarp paraiškų pateikimo ir licencijų išdavimo bus per trumpas tinkamam rinkos administravimui garantuoti; dėl to šis laikotarpis turėtų būti pratęstas. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į 2005 m. švenčių dienas ir dėl šių švenčių nereguliarią Europos Sąjungos oficialiojo leidinio leidybą, laikotarpis tarp paraiškų pateikimo ir licencijų išdavimo bus per trumpas tinkamam rinkos administravimui garantuoti; dėl to šis laikotarpis turėtų būti pratęstas.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Paukštienos ir kiaušinių vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Paukštienos ir kiaušinių vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 596/2004 3 straipsnio 3 dalies ir nuo Reglamento (EB) Nr. 633/2004 3 straipsnio 3 dalies, 2005 m. eksporto licencijos išduodamos reglamento priede pateiktoje lentelėje nurodytomis dienomis.

Ši nukrypti leidžianti nuostata taikoma, jei iki šių datų nesiimama Reglamento (EB) Nr. 596/2004 3 straipsnio 4 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 633/2004 3 straipsnio 4 dalyje nurodytų specialių priemonių.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 282, 1975 11 1, p. 49. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

1

(2)  OL L 282, 1975 11 1, p. 77. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003.

2

(3)  OL L 94, 2004 3 31, p. 33. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1475/2004 (OL L 271, 2004 8 19).

3

(4)  OL L 100, 2004 4 6, p. 8. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1498/2004 (OL L 275, 2004 8 25).

4

---

PRIEDAS

| Licencijos paraiškų pateikimo laikotarpis | Išdavimo datos |
| --- | --- |
| 2005 m. kovo 21–25 d. | 2005 m. kovo 31 d. |
| 2005 m. gegužės 2–6 d. | 2005 m. gegužės 12 d. |
| 2005 m. gegužės 9–13 d. | 2005 m. gegužės 19 d. |
| 2005 m. rugpjūčio 8–12 d. | 2005 m. rugpjūčio 18 d. |
| 2005 m. spalio 24–28 d. | 2005 m. lapkričio 4 d. |
| 2005 m. gruodžio 19–23 d. | 2005 m. gruodžio 29 d. |

Licencijos paraiškų pateikimo laikotarpis

Išdavimo datos

2005 m. kovo 21–25 d.

2005 m. kovo 31 d.

2005 m. gegužės 2–6 d.

2005 m. gegužės 12 d.

2005 m. gegužės 9–13 d.

2005 m. gegužės 19 d.

2005 m. rugpjūčio 8–12 d.

2005 m. rugpjūčio 18 d.

2005 m. spalio 24–28 d.

2005 m. lapkričio 4 d.

2005 m. gruodžio 19–23 d.

2005 m. gruodžio 29 d.

---

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/65

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 433/2005

2005 m. kovo 16 d.

nustatantis grąžinamąsias eksporto išmokas alyvuogių aliejui

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1966 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą Nr. 136/66/EEB dėl bendro aliejų ir riebalų rinkos organizavimo (1), ypač į jo 3 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio nuostatas, jei kaina Bendrijoje yra aukštesnė už pasaulinės rinkos kainas, skirtumas tarp šių kainų gali būti padengiamas grąžinamosiomis išmokomis, kai alyvuogių aliejus eksportuojamas į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio nuostatas, jei kaina Bendrijoje yra aukštesnė už pasaulinės rinkos kainas, skirtumas tarp šių kainų gali būti padengiamas grąžinamosiomis išmokomis, kai alyvuogių aliejus eksportuojamas į trečiąsias šalis.

| (2) | Alyvuogių aliejaus eksporto grąžinamųjų išmokų nustatymo ir skyrimo išsamios taisyklės buvo nustatytos Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Alyvuogių aliejaus eksporto grąžinamųjų išmokų nustatymo ir skyrimo išsamios taisyklės buvo nustatytos Komisijos reglamentu (EEB) Nr. 616/72 (2).

| (3) | Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio 3 dalį grąžinamosios išmokos turi būti vienodos visai Bendrijai. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio 3 dalį grąžinamosios išmokos turi būti vienodos visai Bendrijai.

| (4) | Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio 4 dalį, alyvuogių aliejaus eksporto grąžinamosios išmokos turi būti nustatomos atsižvelgiant į alyvuogių aliejaus kainas bei turimus kiekius ir vystymosi perspektyvas Bendrijos rinkoje ir į alyvuogių aliejaus kainas pasaulio rinkoje. Tačiau, jei padėtis pasaulio rinkoje neleidžia nustatyti pačių palankiausių alyvuogių aliejaus pasaulinės rinkos kainų, gali būti atsižvelgta į pagrindinių konkuruojančių augalinių aliejų kainas šioje rinkoje ir į skirtumą tarp šios kainos ir alyvuogių aliejaus kainos, konstatuojamą per tam tikrą atskaitos laikotarpį. Grąžinamosios išmokos suma negali viršyti skirtumo tarp alyvuogių aliejaus kainos Bendrijoje ir alyvuogių aliejaus kainos pasaulinėje rinkoje, kuris, prireikus, derinamas, kadangi reikia atsižvelgti į produktų eksporto išlaidas pastarojoje rinkoje. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio 4 dalį, alyvuogių aliejaus eksporto grąžinamosios išmokos turi būti nustatomos atsižvelgiant į alyvuogių aliejaus kainas bei turimus kiekius ir vystymosi perspektyvas Bendrijos rinkoje ir į alyvuogių aliejaus kainas pasaulio rinkoje. Tačiau, jei padėtis pasaulio rinkoje neleidžia nustatyti pačių palankiausių alyvuogių aliejaus pasaulinės rinkos kainų, gali būti atsižvelgta į pagrindinių konkuruojančių augalinių aliejų kainas šioje rinkoje ir į skirtumą tarp šios kainos ir alyvuogių aliejaus kainos, konstatuojamą per tam tikrą atskaitos laikotarpį. Grąžinamosios išmokos suma negali viršyti skirtumo tarp alyvuogių aliejaus kainos Bendrijoje ir alyvuogių aliejaus kainos pasaulinėje rinkoje, kuris, prireikus, derinamas, kadangi reikia atsižvelgti į produktų eksporto išlaidas pastarojoje rinkoje.

| (5) | Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio 3 dalies trečios pastraipos b) punktą, gali būti nuspręsta, kad grąžinamoji išmoka bus nustatoma paraiškų konkurso tvarka. Be to, paraiškų konkursas remiasi grąžinamosios išmokos suma ir gali apsiriboti kai kuriomis paskirties šalimis, tam tikrais kiekiais, tam tikra kokybe ir prezentacija. |
| --- | --- |

(5)

Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio 3 dalies trečios pastraipos b) punktą, gali būti nuspręsta, kad grąžinamoji išmoka bus nustatoma paraiškų konkurso tvarka. Be to, paraiškų konkursas remiasi grąžinamosios išmokos suma ir gali apsiriboti kai kuriomis paskirties šalimis, tam tikrais kiekiais, tam tikra kokybe ir prezentacija.

| (6) | Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, alyvuogių aliejui gali būti nustatomos skirtingų lygių eksporto grąžinamosios išmokos priklausomai nuo paskirties, kai tai būtina dėl padėties pasaulinėje rinkoje ar dėl kai kurių rinkų keliamų specifinių reikalavimų. |
| --- | --- |

(6)

Pagal Reglamento Nr. 136/66/EEB 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, alyvuogių aliejui gali būti nustatomos skirtingų lygių eksporto grąžinamosios išmokos priklausomai nuo paskirties, kai tai būtina dėl padėties pasaulinėje rinkoje ar dėl kai kurių rinkų keliamų specifinių reikalavimų.

| (7) | Grąžinamosios išmokos turi būti nustatomos mažiausiai vieną kartą per mėnesį. Jei būtina, jos gali būti keičiamos nelaukiant, kol pasibaigs laikotarpis, kuriam jos buvo nustatytos. |
| --- | --- |

(7)

Grąžinamosios išmokos turi būti nustatomos mažiausiai vieną kartą per mėnesį. Jei būtina, jos gali būti keičiamos nelaukiant, kol pasibaigs laikotarpis, kuriam jos buvo nustatytos.

| (8) | Taikant šias taisykles dabartinei alyvuogių aliejaus sektoriaus rinkų situacijai, ypač šio produkto kainai Bendrijoje ir trečiųjų šalių rinkose, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede. |
| --- | --- |

(8)

Taikant šias taisykles dabartinei alyvuogių aliejaus sektoriaus rinkų situacijai, ypač šio produkto kainai Bendrijoje ir trečiųjų šalių rinkose, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede.

| (9) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Aliejų ir riebalų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(9)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Aliejų ir riebalų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento Nr. 136/66/EEB 1 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytų produktų grąžinamosios eksporto išmokos nustatomos tokio dydžio, kaip nurodoma priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. kovo 17 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 16 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL 172, 1966 9 30, p. 3025/66. Reglementas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 865/2004 (OL L 161, 2004 4 30, p. 97).

1

(2)  OL L 78, 1972 3 31, p. 1. Reglementas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 2962/77 (OL L 348, 1977 12 30, p. 53).

2

---

PRIEDAS

prie 2005 m. kovo 16 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias eksporto išmokas alyvuogių aliejui

| Produktų kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.
  Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). |

Produktų kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

Paskirties šalių skaitmeniniai kodai nurodyti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Komisija

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/67

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 25 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 94/140/EB, įsteigiantį Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamąjį komitetą

(2005/223/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu 94/140/EB (1) Komisija įsteigė Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamąjį komitetą (toliau – komitetas), į kurį ji gali kreiptis bet kuriuo klausimu, susijusiu su sukčiavimo prevencija ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn dėl sukčiavimo bei pažeidimų, taip pat su valstybių narių ar valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimu kovos su sukčiavimu srityje. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 94/140/EB (1) Komisija įsteigė Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamąjį komitetą (toliau – komitetas), į kurį ji gali kreiptis bet kuriuo klausimu, susijusiu su sukčiavimo prevencija ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn dėl sukčiavimo bei pažeidimų, taip pat su valstybių narių ar valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimu kovos su sukčiavimu srityje.

| (2) | Įsteigus komitetą, Bendrijos finansinių interesų apsaugos mechanizmas buvo ypač papildytas ir sustiprintas naujais teisės aktais ir organizaciniais pokyčiais pačioje Komisijoje. |
| --- | --- |

(2)

Įsteigus komitetą, Bendrijos finansinių interesų apsaugos mechanizmas buvo ypač papildytas ir sustiprintas naujais teisės aktais ir organizaciniais pokyčiais pačioje Komisijoje.

| (3) | Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (2) buvo priimtos bendros pažeidimo sąvoką apibrėžiančios ir administracines priemones bei sankcijas Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos srityje nustatančios nuostatos, be to, Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (3) priimtos specialios visoms Bendrijos veiklos sritims taikomos ir su Komisijos atliekamais patikrinimais bei inspektavimais vietoje susijusios nuostatos. |
| --- | --- |

(3)

Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 (2) buvo priimtos bendros pažeidimo sąvoką apibrėžiančios ir administracines priemones bei sankcijas Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos srityje nustatančios nuostatos, be to, Tarybos reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 (3) priimtos specialios visoms Bendrijos veiklos sritims taikomos ir su Komisijos atliekamais patikrinimais bei inspektavimais vietoje susijusios nuostatos.

| (4) | Amsterdamo sutarties patvirtintu EB sutarties 280 straipsniu buvo nustatyti nauji teisiniai kovos su sukčiavimu pagrindai. Naujame tekste ypač numatomi bendra Bendrijos ir valstybių narių kompetencija bei glaudus ir nuolatinis valstybių narių kompetentingų institucijų ir Komisijos bendradarbiavimas Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje. |
| --- | --- |

(4)

Amsterdamo sutarties patvirtintu EB sutarties 280 straipsniu buvo nustatyti nauji teisiniai kovos su sukčiavimu pagrindai. Naujame tekste ypač numatomi bendra Bendrijos ir valstybių narių kompetencija bei glaudus ir nuolatinis valstybių narių kompetentingų institucijų ir Komisijos bendradarbiavimas Bendrijos finansinių interesų apsaugos srityje.

| (5) | Komisijos sprendimu 1999/352/EB, EAPB, Euratomas (4) buvo įsteigta Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), atsakinga ne tik už sukčiavimo administracinių tyrimų atlikimą, bet ir už kitą veiklą, susijusią su Bendrijos interesų apsauga nuo neteisėtų veikų, kurios gali užtraukti administracinę ar baudžiamąją atsakomybę. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos sprendimu 1999/352/EB, EAPB, Euratomas (4) buvo įsteigta Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), atsakinga ne tik už sukčiavimo administracinių tyrimų atlikimą, bet ir už kitą veiklą, susijusią su Bendrijos interesų apsauga nuo neteisėtų veikų, kurios gali užtraukti administracinę ar baudžiamąją atsakomybę.

| (6) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 bei Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 1074/1999 (5) buvo nustatytas teisinis OLAF veiklos pagrindas, įgaliojantis ją ypač užtikrinti valstybių narių kompetentingų institucijų ir Komisijos bendradarbiavimą, siekiant suderinti Bendrijos finansinių interesų apsaugos nuo sukčiavimo veiksmus. |
| --- | --- |

(6)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 bei Tarybos reglamentu (Euratomas) Nr. 1074/1999 (5) buvo nustatytas teisinis OLAF veiklos pagrindas, įgaliojantis ją ypač užtikrinti valstybių narių kompetentingų institucijų ir Komisijos bendradarbiavimą, siekiant suderinti Bendrijos finansinių interesų apsaugos nuo sukčiavimo veiksmus.

| (7) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1338/2001 (6) euro apsaugos nuo padirbinėjimo srityje buvo organizuotas glaudus bei nuolatinis nacionalinių institucijų ir Komisijos, įgaliotos atitinkamame patariamajame komitete konsultuotis dėl visaapimančios Europos bendros valiutos apsaugos, bendradarbiavimas. Tarybos sprendimu 2001/923/EB (7) Komisija įpareigota administruoti ir įgyvendinti Bendrijos mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

(7)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1338/2001 (6) euro apsaugos nuo padirbinėjimo srityje buvo organizuotas glaudus bei nuolatinis nacionalinių institucijų ir Komisijos, įgaliotos atitinkamame patariamajame komitete konsultuotis dėl visaapimančios Europos bendros valiutos apsaugos, bendradarbiavimas. Tarybos sprendimu 2001/923/EB (7) Komisija įpareigota administruoti ir įgyvendinti Bendrijos mainų, paramos ir mokymo programą, skirtą euro apsaugai nuo klastojimo (Periklio programą), bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis.

| (8) | Atsižvelgiant į naują Bendrijos potvarkio orientaciją ir horizontalią komiteto paskirtį, reikėtų suderinti pastarojo patariamuosius įgaliojimus su valstybių narių, kurių atstovams privalo būti sudaryta galimybė gauti pagalbą iš nacionalinių institucijų, kompetencija. Norint užtikrinti didesnį komiteto darbų lankstumą, taip pat reikėtų numatyti galimybę sudaryti sektoriaus darbo grupes. |
| --- | --- |

(8)

Atsižvelgiant į naują Bendrijos potvarkio orientaciją ir horizontalią komiteto paskirtį, reikėtų suderinti pastarojo patariamuosius įgaliojimus su valstybių narių, kurių atstovams privalo būti sudaryta galimybė gauti pagalbą iš nacionalinių institucijų, kompetencija. Norint užtikrinti didesnį komiteto darbų lankstumą, taip pat reikėtų numatyti galimybę sudaryti sektoriaus darbo grupes.

| (9) | Sprendimas 94/140/EB turi būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(9)

Sprendimas 94/140/EB turi būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

NUSRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimas 94/140/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnio 1 dalis keičiama taip:
  „1.   Komisija gali kreiptis į komitetą bet kuriuo klausimu, susijusiu su sukčiavimo prevencija ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn dėl sukčiavimo bei kitų neigiamą poveikį Bendrijos finansiniams interesams turinčių neteisėtų veikų, taip pat bet kuriuo klausimu, susijusiu su valstybių narių kompetentingų institucijų ar pastarųjų ir Komisijos bendradarbiavimu, kuriuo siekiama apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo, kad būtų galima organizuoti glaudesnį ir nuolatinį kompetentingų institucijų bendradarbiavimą kovos su sukčiavimu srityje.
  Komisija gali kreiptis į komitetą bet kuriuo klausimu, susijusiu su Bendrijos finansinių interesų apsauga bei euro banknotų ir monetų apsauga nuo klastojimo.
  Komisija taip pat gali kreiptis į komitetą bet kuriuo su Bendrijos finansinių interesų teisine apsauga susijusiu klausimu, įskaitant policijos ir teisminio bendradarbiavimo kovos su sukčiavimu srityje aspektus.“ |
| --- | --- |

1)

2 straipsnio 1 dalis keičiama taip:

„1.   Komisija gali kreiptis į komitetą bet kuriuo klausimu, susijusiu su sukčiavimo prevencija ir patraukimu baudžiamojon atsakomybėn dėl sukčiavimo bei kitų neigiamą poveikį Bendrijos finansiniams interesams turinčių neteisėtų veikų, taip pat bet kuriuo klausimu, susijusiu su valstybių narių kompetentingų institucijų ar pastarųjų ir Komisijos bendradarbiavimu, kuriuo siekiama apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo, kad būtų galima organizuoti glaudesnį ir nuolatinį kompetentingų institucijų bendradarbiavimą kovos su sukčiavimu srityje.

Komisija gali kreiptis į komitetą bet kuriuo klausimu, susijusiu su Bendrijos finansinių interesų apsauga bei euro banknotų ir monetų apsauga nuo klastojimo.

Komisija taip pat gali kreiptis į komitetą bet kuriuo su Bendrijos finansinių interesų teisine apsauga susijusiu klausimu, įskaitant policijos ir teisminio bendradarbiavimo kovos su sukčiavimu srityje aspektus.“

| 2) | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 straipsnio 1 dalis keičiama taip:
  „1.   Komitetą sudaro po du atstovus iš kiekvienos valstybės narės. Jiems gali padėti du susijusių kompetentingų nacionalinių institucijų atstovai.“; |
| --- | --- | --- |

2)

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 straipsnio 1 dalis keičiama taip:

„1.   Komitetą sudaro po du atstovus iš kiekvienos valstybės narės. Jiems gali padėti du susijusių kompetentingų nacionalinių institucijų atstovai.“;

| b) | 3 straipsnio 3 dalis keičiama taip:
  „3.   Komisijai pritarus, Komiteto kompetencijai priklausančiuose sektoriuose darbui palengvinti gali būti sukurtos darbo grupės.
  Komisija teikia sekretoriato paslaugas.“; |
| --- | --- |

b)

3 straipsnio 3 dalis keičiama taip:

„3.   Komisijai pritarus, Komiteto kompetencijai priklausančiuose sektoriuose darbui palengvinti gali būti sukurtos darbo grupės.

Komisija teikia sekretoriato paslaugas.“;

| 3) | 6 straipsnio nuoroda į Sutarties 214 straipsnį keičiama nuoroda į Sutarties 287 straipsnį. |
| --- | --- |

3)

6 straipsnio nuoroda į Sutarties 214 straipsnį keičiama nuoroda į Sutarties 287 straipsnį.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja nuo jo paskelbimo dienos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 25 d.

Komisijos vardu

Siim KALLAS

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 61, 1994 3 4, p. 27.

1

(2)  OL L 312, 1995 12 23, p. 1.

2

(3)  OL L 292, 1996 11 15, p. 2.

3

(4)  OL L 136, 1999 5 31, p. 20.

4

(5)  OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

5

(6)  OL L 181, 2001 7 4, p. 6.

6

(7)  OL L 339, 2001 12 21, p. 50.

7

---

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/69

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. kovo 14 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/136/EB dėl neatidėliotinos laukinių kiaulių vakcinacijos prieš klasikinį kiaulių marą Liuksemburge plano nutraukimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 589)

(tik tekstas prancūzų kalba yra autentiškas)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/224/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą 2001/89/EB dėl Bendrijos klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonių (1), ypač į jos 16 straipsnio 1 dalį ir 20 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2001 m. laukinių kiaulių populiacijoje Liuksemburge pasitvirtino klasikinio kiaulių maro atvejų. |
| --- | --- |

(1)

2001 m. laukinių kiaulių populiacijoje Liuksemburge pasitvirtino klasikinio kiaulių maro atvejų.

| (2) | Komisija 2003 m. vasario 27 d. priėmė Sprendimą 2003/136/EB dėl klasikinio kiaulių maro išnaikinimo ir neatidėliotinos laukinių kiaulių vakcinacijos prieš klasikinį kiaulių marą Liuksemburge planų patvirtinimo (2) kaip vieną iš daugelio priemonių kovai su klasikiniu kiaulių maru. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2003 m. vasario 27 d. priėmė Sprendimą 2003/136/EB dėl klasikinio kiaulių maro išnaikinimo ir neatidėliotinos laukinių kiaulių vakcinacijos prieš klasikinį kiaulių marą Liuksemburge planų patvirtinimo (2) kaip vieną iš daugelio priemonių kovai su klasikiniu kiaulių maru.

| (3) | Liuksemburgas pateikė informaciją, patvirtinančią, kad žymiai sumažėjo klasikinio kiaulių maro laukinių kiaulių populiacijoje Liuksemburge atvejų ir daugiau nereikia taikyti patvirtinto laukinių kiaulių vakcinacijos plano. |
| --- | --- |

(3)

Liuksemburgas pateikė informaciją, patvirtinančią, kad žymiai sumažėjo klasikinio kiaulių maro laukinių kiaulių populiacijoje Liuksemburge atvejų ir daugiau nereikia taikyti patvirtinto laukinių kiaulių vakcinacijos plano.

| (4) | Todėl sprendimas 2003/136/EB turėtų būti iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(4)

Todėl sprendimas 2003/136/EB turėtų būti iš dalies pakeistas.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2003/136/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis išbraukiamas; |
| --- | --- |

1)

2 straipsnis išbraukiamas;

| 2) | 3 straipsnis pakeičiamas taip:
  „3 straipsnis
  Liuksemburgas priima įstatymus ir kitus teisės aktus, skirtus 1 straipsnyje nurodyto plano įgyvendinimui priede nurodytose teritorijose.“. |
| --- | --- |

2)

3 straipsnis pakeičiamas taip:

„3 straipsnis

Liuksemburgas priima įstatymus ir kitus teisės aktus, skirtus 1 straipsnyje nurodyto plano įgyvendinimui priede nurodytose teritorijose.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Liuksemburgo Didžiajai Hercogystei ir Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 14 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 316, 2001 12 1, p. 5. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL L 53, 2003 2 28, p. 52.

2

---

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/70

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. kovo 14 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2003/526/EB dėl apsaugos priemonių prieš klasikinį kiaulių marą Vokietijoje, Prancūzijoje, Liuksemburge ir Slovakijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 600)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/225/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1990 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvą 90/425/EEB dėl Bendrijos vidaus prekyboje tam tikrais gyvūnais ir produktais taikomų veterinarinių ir zootechninių patikrinimų, siekiant užbaigti vidaus rinkos kūrimą (1), ypač į jos 10 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Kovodama su klasikinio kiaulių maro protrūkiais, Komisija 2003 m. liepos 18 d. priėmė Sprendimą 2003/526/EBB dėl apsaugos priemonių prieš klasikinį kiaulių marą Belgijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Liuksemburge (2). Tuo sprendimu buvo nustatytos tam tikros papildomos klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonės. |
| --- | --- |

(1)

Kovodama su klasikinio kiaulių maro protrūkiais, Komisija 2003 m. liepos 18 d. priėmė Sprendimą 2003/526/EBB dėl apsaugos priemonių prieš klasikinį kiaulių marą Belgijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Liuksemburge (2). Tuo sprendimu buvo nustatytos tam tikros papildomos klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonės.

| (2) | Žymiai sumažėjo klasikinio kiaulių maro atvejų tam tikrose Reino krašto-Pfalco Vokietijoje, Moselle departamento Prancūzijoje ir Liuksemburgo teritorijose atvejų. Situacija taip pat pagerėjo Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom veterinarijos ir maisto tarnyboms priklausančiose teritorijose bei Púchov rajone Slovakijoje. Todėl Sprendimu 2003/526/EB patvirtintos šiems regionams skirtos priemonės daugiau neturėtų būti taikomos. |
| --- | --- |

(2)

Žymiai sumažėjo klasikinio kiaulių maro atvejų tam tikrose Reino krašto-Pfalco Vokietijoje, Moselle departamento Prancūzijoje ir Liuksemburgo teritorijose atvejų. Situacija taip pat pagerėjo Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom veterinarijos ir maisto tarnyboms priklausančiose teritorijose bei Púchov rajone Slovakijoje. Todėl Sprendimu 2003/526/EB patvirtintos šiems regionams skirtos priemonės daugiau neturėtų būti taikomos.

| (3) | Atsižvelgiant į bendrą klasikinio kiaulių maro situaciją kituose Vokietijos, Prancūzijos ir Slovakijos regionuose, reikėtų pratęsti Sprendime 2003/526/EB numatytų priemonių galiojimą. |
| --- | --- |

(3)

Atsižvelgiant į bendrą klasikinio kiaulių maro situaciją kituose Vokietijos, Prancūzijos ir Slovakijos regionuose, reikėtų pratęsti Sprendime 2003/526/EB numatytų priemonių galiojimą.

| (4) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2003/526/EB. |
| --- | --- |

(4)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2003/526/EB.

| (5) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2003/526/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 11 straipsnyje „2005 m. balandžio 30 d.“ pakeičiama „2006 m. balandžio 30 d.“ |
| --- | --- |

1)

11 straipsnyje „2005 m. balandžio 30 d.“ pakeičiama „2006 m. balandžio 30 d.“

| 2) | Priedas yra keičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu. |
| --- | --- |

2)

Priedas yra keičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 14 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 224, 1990 8 18, p. 29. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/33/EB (OL L 315, 2002 11 19, p. 14).

1

(2)  OL L 183, 2003 7 22, p. 46. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/831/EB (OL L 359, 2004 12 4, p. 61).

2

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

I DALIS

Vokietijos ir Prancūzijos teritorijos, nurodytos 2, 3, 5, 6, 7 ir 8 straipsniuose

| 1. | Vokietija: Reino kraštas-Pfalcas:






  a) | Kreise sritys: Bad Dürkheim, Donnersbergkreis ir Südliche Weinstraße; |
| --- | --- | --- |

1.

Vokietija: Reino kraštas-Pfalcas:

a)

Kreise sritys: Bad Dürkheim, Donnersbergkreis ir Südliche Weinstraße;

| b) | Miestai: Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens ir Kaiserslautern; |
| --- | --- |

b)

Miestai: Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens ir Kaiserslautern;

| c) | Alzey-Worms Kreis sritis: Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim ir Alzey vietovės; |
| --- | --- |

c)

Alzey-Worms Kreis sritis: Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim ir Alzey vietovės;

| d) | Bad Kreuznach Kreis sritis: Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg ir Bad Kreuznach vietovės; |
| --- | --- |

d)

Bad Kreuznach Kreis sritis: Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg ir Bad Kreuznach vietovės;

| e) | Germersheim Kreis sritis: Lingenfeld, Bellheim ir Germersheim savivaldybės; |
| --- | --- |

e)

Germersheim Kreis sritis: Lingenfeld, Bellheim ir Germersheim savivaldybės;

| f) | Kaiserslautern Kreis sritis: Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl and Bruchmühlbach-Miesau, Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden ir Kottweiler-Schwanden savivaldybės; |
| --- | --- |

f)

Kaiserslautern Kreis sritis: Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl and Bruchmühlbach-Miesau, Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden ir Kottweiler-Schwanden savivaldybės;

| g) | Kusel Kreis sritis: Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a. d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach ir Bosenbach vietovės; |
| --- | --- |

g)

Kusel Kreis sritis: Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a. d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach ir Bosenbach vietovės;

| h) | Rhein-Pfalz-Kreis sritis: Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg ir Altrip savivaldybės; |
| --- | --- |

h)

Rhein-Pfalz-Kreis sritis: Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg ir Altrip savivaldybės;

| i) | Südwestpfalz Kreis sritis: Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land ir Thaleischweiler-Fröschen savivaldybės, Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben ir Knopp-Labach vietovės. |
| --- | --- |

i)

Südwestpfalz Kreis sritis: Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land ir Thaleischweiler-Fröschen savivaldybės, Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben ir Knopp-Labach vietovės.

| 2. | Prancūzija:
  Bas-Rhine ir Moselle departamentų teritorija:






  — | į vakarus nuo kelio D 264 nuo Vokietijos sienos Wissembourg iki Soultz-sous-forêts; į šiaurę nuo kelio D 28 nuo Soultz-sous-Forêts iki Reichshoffen (visa Reichshoffen savivaldybės teritorija); į rytus nuo kelio D 62 nuo Reichshoffen iki Bitche ir į rytus nuo kelio D 35 nuo Bitche iki Vokietijos sienos (Ohrenthal); į pietus nuo Vokietijos sienos nuo Ohrenthal iki Wissembourg, |
| --- | --- | --- |

2.

Prancūzija:

Bas-Rhine ir Moselle departamentų teritorija:

—

į vakarus nuo kelio D 264 nuo Vokietijos sienos Wissembourg iki Soultz-sous-forêts; į šiaurę nuo kelio D 28 nuo Soultz-sous-Forêts iki Reichshoffen (visa Reichshoffen savivaldybės teritorija); į rytus nuo kelio D 62 nuo Reichshoffen iki Bitche ir į rytus nuo kelio D 35 nuo Bitche iki Vokietijos sienos (Ohrenthal); į pietus nuo Vokietijos sienos nuo Ohrenthal iki Wissembourg,

| — | Surbourg ir Offwiller savivaldybės ir Mouterhouse ir Ingwiller šalies miškai. |
| --- | --- |

—

Surbourg ir Offwiller savivaldybės ir Mouterhouse ir Ingwiller šalies miškai.

II DALIS

Slovakijos teritorijos, nurodytos 2, 3, 5, 7 ir 8 straipsniuose

Teritorijos, kurios priklauso Trnava (įskaitant Piešťany, Hlohovec ir Trnava rajonus), Trenčín (įskaitant Trenčín ir Bánovce nad Bebravou rajonus), Prievidza (įskaitant Prievidza ir Partizánske rajonus), Púchov (įskaitant tik Ilava rajoną), Žiar nad Hronom (įskaitant Žiar nad Hronom, Žarnovica ir Banská Štiavnica rajonus), Zvolen (įskaitant Zvolen, Krupina ir Detva rajonus), Banská Bystrica (įskaitant Banská Bystrica ir Brezno rajonus), Lučenec (įskaitant Lučenec ir Poltár rajonus) ir Veľký Krtíš veterinarijos ir maisto tarnyboms (DVFA).“

---

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/72

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. kovo 14 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2005/59/EB dėl Slovakijos teritorijų, kuriose turėtų būti įgyvendinami klasikinio kiaulių maro išnaikinimo tarp laukinių kiaulių ir neatidėliotinos jų vakcinacijos prieš klasikinį kiaulių marą planai

(pranešta dokumentu Nr. C(2005) 601)

(autentiškas tik tekstas slovakų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/226/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. spalio 23 d. Tarybos direktyvą 2001/89/EB dėl Bendrijos klasikinio kiaulių maro kontrolės priemonių (1), ypač į jos 16 straipsnio 1 dalį ir 20 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisija 2005 m. sausio 26 d. priėmė Sprendimą 2005/59/EB, patvirtinantį klasikinio kiaulių maro išnaikinimo tarp laukinių kiaulių ir neatidėliotinos jų vakcinacijos Slovakijoje planą (2), kaip vieną iš daugelio priemonių kovai su klasikiniu kiaulių maru. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2005 m. sausio 26 d. priėmė Sprendimą 2005/59/EB, patvirtinantį klasikinio kiaulių maro išnaikinimo tarp laukinių kiaulių ir neatidėliotinos jų vakcinacijos Slovakijoje planą (2), kaip vieną iš daugelio priemonių kovai su klasikiniu kiaulių maru.

| (2) | Slovakijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie šios laukinių kiaulių ligos paplitimo permainas. Iš šio pranešimo matyti, kad klasikinis kiaulių maras tarp laukinių kiaulių buvo sėkmingai išnaikintas Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom veterinarijos ir maisto tarnyboms priklausančiose teritorijose ir Púchov rajone, ir kad šiose teritorijose daugiau nebereikia taikyti patvirtinto ligos išnaikinimo plano. Remiantis epidemiologine informacija reikėtų išplėsti vakcinacijos planą ir pradėti skiepyti laukines kiaules nuo klasikinio kiaulių maro Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica ir Banská Štiavnica rajonuose. |
| --- | --- |

(2)

Slovakijos valdžios institucijos pranešė Komisijai apie šios laukinių kiaulių ligos paplitimo permainas. Iš šio pranešimo matyti, kad klasikinis kiaulių maras tarp laukinių kiaulių buvo sėkmingai išnaikintas Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom veterinarijos ir maisto tarnyboms priklausančiose teritorijose ir Púchov rajone, ir kad šiose teritorijose daugiau nebereikia taikyti patvirtinto ligos išnaikinimo plano. Remiantis epidemiologine informacija reikėtų išplėsti vakcinacijos planą ir pradėti skiepyti laukines kiaules nuo klasikinio kiaulių maro Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica ir Banská Štiavnica rajonuose.

| (3) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2005/59/EB. |
| --- | --- |

(3)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2005/59/EB.

| (4) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2005/59/EB priedas pakeičiamas šio sprendimo priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Slovakijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 14 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 316, 2001 12 1, p. 5. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL L 24, 2005 1 27, p. 46.

2

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

1.   Teritorijos, kuriose bus įgyvendinamas ligos išnaikinimo planas

Teritorijos, priklausančios Trnava (įskaitant Piešťany, Hlohovec ir Trnava rajonus), Trenčín (įskaitant Trenčín ir Bánovce nad Bebravou rajonus), Prievidza (įskaitant Prievidza ir Partizánske rajonus), Púchov (įskaitant tik Ilava rajoną), Žiar nad Hronom (įskaitant Žiar nad Hronom, Žarnovica ir Banská Štiavnica rajonus), Zvolen (įskaitant Zvolen, Krupina ir Detva rajonus), Banská Bystrica (įskaitant Banská Bystrica ir Brezno rajonus), Lučenec (įskaitant Lučenec and Poltár rajonus) ir Veľký Krtíš veterinarijos ir maisto tarnyboms (DVFA).

2.   Teritorijos, kuriose bus įgyvendinamas neatidėliotinos vakcinacijos planas

Trenčín, Bánovce nad Bebravou, Prievidza, Partizánske, Zvolen, Krupina, Detva, Veľký Krtíš, Lučenec, Poltár, Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica ir Banská Štiavnica rajonų teritorijos“.

---

Aktai, priimti remiantis Europos Sąjungos sutarties V antraštine dalimi

| 17.3.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 71/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 71/74

---

TARYBOS BENDROJI POZICIJA 2005/227/BUSP

2005 m. kovo 16 d.

atnaujinanti priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (ICTY) mandato įgyvendinimą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 15 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2004 m. kovo 30 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, atnaujinančią priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (ICTY) mandato įgyvendinimą (1). |
| --- | --- |

(1)

2004 m. kovo 30 d. Taryba priėmė Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, atnaujinančią priemones, remiančias veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai (ICTY) mandato įgyvendinimą (1).

| (2) | 2005 m. sausio 31 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/83/BUSP (2), įgyvendinantį Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, pakeisdama tos bendrosios pozicijos priede nustatytą asmenų sąrašą to sprendimo priede nustatytu naujausiu sąrašu. |
| --- | --- |

(2)

2005 m. sausio 31 d. Taryba priėmė Sprendimą 2005/83/BUSP (2), įgyvendinantį Bendrąją poziciją 2004/293/BUSP, pakeisdama tos bendrosios pozicijos priede nustatytą asmenų sąrašą to sprendimo priede nustatytu naujausiu sąrašu.

| (3) | Bendroji pozicija 2004/293/BUSP galioja iki 2005 m. kovo 30 d. |
| --- | --- |

(3)

Bendroji pozicija 2004/293/BUSP galioja iki 2005 m. kovo 30 d.

| (4) | Taryba mano, kad reikėtų pratęsti Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP galiojimą dar dvylikai mėnesių, |
| --- | --- |

(4)

Taryba mano, kad reikėtų pratęsti Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP galiojimą dar dvylikai mėnesių,

PRIĖMĖ ŠIĄ BENDRĄJĄ POZICIJĄ:

1 straipsnis

Bendrosios pozicijos 2004/293/BUSP su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/83/BUSP, galiojimas pratęsiamas dvylikai mėnesių.

2 straipsnis

Ši bendroji pozicija įsigalioja jos priėmimo dieną.

3 straipsnis

Ši bendroji pozicija skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2005 m. kovo 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. ASSELBORN

---

(1)  OL L 94, 2004 3 31, p. 65.

1

(2)  OL L 29, 2005 2 2, p. 50.

2

---