# Euroopan unionin L 58/4. m

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 58 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta4. maaliskuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 58

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta4. maaliskuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 361/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 362/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, CN-koodiin 11010015 kuuluvien vilja-alan tuotteiden vientitodistushakemusten hylkäämisestä | 3 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 363/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, melassin 4 päivästä maaliskuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla | 4 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 364/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta | 6 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 365/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 20. osittaista tarjouskilpailua varten | 8 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 366/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 9 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 367/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta | 11 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 368/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta | 13 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 369/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta | 14 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 370/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 15 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 371/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 16 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 372/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2277/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 17 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 373/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2276/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana | 18 |
| | * | Neuvoston direktiivi 2005/19/EY, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, diffuusioihin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/434/ETY muuttamisesta | 19 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 361/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EY) N:o 362/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, CN-koodiin 11010015 kuuluvien vilja-alan tuotteiden vientitodistushakemusten hylkäämisestä

3

Komission asetus (EY) N:o 363/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, melassin 4 päivästä maaliskuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

4

Komission asetus (EY) N:o 364/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

6

Komission asetus (EY) N:o 365/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 20. osittaista tarjouskilpailua varten

8

Komission asetus (EY) N:o 366/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

9

Komission asetus (EY) N:o 367/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

11

Komission asetus (EY) N:o 368/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

13

Komission asetus (EY) N:o 369/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

14

Komission asetus (EY) N:o 370/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

15

Komission asetus (EY) N:o 371/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

16

Komission asetus (EY) N:o 372/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2277/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

17

Komission asetus (EY) N:o 373/2005, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005, maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2276/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

18

*

Neuvoston direktiivi 2005/19/EY, annettu 17 päivänä helmikuuta 2005, eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, diffuusioihin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/434/ETY muuttamisesta

19

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | 2005/172/EY:Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2005, alueiden komitean alankomaalaisen varsinaisen jäsenen nimeämisestä | 28 |
| | | Komissio |
| | * | 2005/173/EY:Komission päätös, tehty 12 päivänä toukokuuta 2004, valtiontuesta, jonka Espanja on toteuttanut Espanjan valtion omistamille telakoille myönnettävää uutta rakenneuudistustukea varten Valtiontukiasia C 40/00 (ex NN 61/00)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1620)

   (
  1
  ) | 29 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

2005/172/EY:Neuvoston päätös, tehty 28 päivänä helmikuuta 2005, alueiden komitean alankomaalaisen varsinaisen jäsenen nimeämisestä

28

Komissio

*

2005/173/EY:Komission päätös, tehty 12 päivänä toukokuuta 2004, valtiontuesta, jonka Espanja on toteuttanut Espanjan valtion omistamille telakoille myönnettävää uutta rakenneuudistustukea varten Valtiontukiasia C 40/00 (ex NN 61/00)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1620)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1620)

1

29

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 361/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 3 päivänä maaliskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 115,2 |
| 204 | 72,9 |
| 212 | 123,3 |
| 624 | 183,1 |
| 999 | 123,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 170,8 |
| 068 | 164,9 |
| 204 | 165,5 |
| 220 | 230,6 |
| 999 | 183,0 |
| 0709 10 00 | 220 | 28,9 |
| 999 | 28,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 190,1 |
| 204 | 151,0 |
| 999 | 170,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 51,7 |
| 204 | 50,1 |
| 212 | 50,7 |
| 220 | 51,4 |
| 421 | 41,6 |
| 624 | 62,9 |
| 999 | 51,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,8 |
| 220 | 76,3 |
| 624 | 67,1 |
| 999 | 68,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 98,1 |
| 400 | 110,2 |
| 404 | 109,3 |
| 508 | 77,7 |
| 512 | 102,3 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 85,0 |
| 720 | 71,8 |
| 999 | 88,9 |
| 0808 20 50 | 052 | 208,3 |
| 388 | 70,3 |
| 400 | 92,1 |
| 512 | 85,3 |
| 528 | 59,7 |
| 720 | 45,1 |
| 999 | 93,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

115,2

204

72,9

212

123,3

624

183,1

999

123,6

0707 00 05

052

170,8

068

164,9

204

165,5

220

230,6

999

183,0

0709 10 00

220

28,9

999

28,9

0709 90 70

052

190,1

204

151,0

999

170,6

0805 10 20

052

51,7

204

50,1

212

50,7

220

51,4

421

41,6

624

62,9

999

51,4

0805 50 10

052

60,8

220

76,3

624

67,1

999

68,1

0808 10 80

388

98,1

400

110,2

404

109,3

508

77,7

512

102,3

524

56,8

528

85,0

720

71,8

999

88,9

0808 20 50

052

208,3

388

70,3

400

92,1

512

85,3

528

59,7

720

45,1

999

93,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 362/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

CN-koodiin 1101 00 15 kuuluvien vilja-alan tuotteiden vientitodistushakemusten hylkäämisestä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1),

ottaa huomioon vilja- ja riisialan tuonti- ja vientitodistusten järjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 27 päivänä heinäkuuta 2003 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1342/2003 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| | |
| --- | --- |

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1342/2003 8 artiklan 1 kohdan mukaan CN-koodiin 1101 00 15 kuuluvat 1 päivänä maaliskuuta 2005 jätetyt tuen ennakkovahvistuksen sisältävät vientitodistushakemukset on hylätty.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 189, 29.7.2003, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1092/2004 (EUVL L 209, 11.6.2004, s. 9).

2

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/4

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 363/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

melassin 4 päivästä maaliskuuta 2005 sovellettavien edustavien hintojen ja lisätuontitullien vahvistamisesta sokerialalla

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. |
| --- | --- |

(1)

Melassin tuontia sokerialalla koskevista yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muuttamisesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1422/95 (2) säädetään, että edustavana hintana pidetään komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) vahvistettua melassin cif-tuontihintaa. Kyseinen hinta vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

| (2) | Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Edustavia hintoja vahvistettaessa huomioon on otettava kaikki asetuksen (ETY) N:o 785/68 3 artiklassa säädetyt tiedot, lukuun ottamatta kyseisen asetuksen 4 artiklassa säädettyjä tapauksia, ja tarvittaessa hinnat voidaan vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklassa säädetyn menetelmän mukaisesti.

| (3) | Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voitaisiin mukauttaa muuhun kuin vakiolaatuun liittyvä hinta, hintoja on syytä nostaa tai laskea tarjotun melassin laadun mukaan asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan mukaisesti.

| (4) | Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät. |
| --- | --- |

(4)

Jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisätuontitulleja asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. Jos tuontitullien kantaminen suspendoidaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät.

| (5) | On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

On syytä vahvistaa kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden edustavat hinnat ja lisätuontitullit vahvistetaan liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 141, 24.6.1995, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 79/2003 (EYVL L 13, 18.1.2003, s. 4).

2

(3)  EYVL 145, 27.6.1968, s. 12. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1422/1995.

3

---

LIITE

Melassin 4 päivästä maaliskuuta 2005 sovellettavat edustavat hinnat ja lisätuontitullit sokerialalla

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta | Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,30 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 11,00 | — | 0 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta

Asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklassa tarkoitetun suspendoimisen vuoksi tuonnissa sovellettava tulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (1)

1703 10 00 (2)

10,30

—

0

1703 90 00 (2)

11,00

—

0

---

(1)  Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle.

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/6

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 364/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan nojalla mainitun asetuksen 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuotteita koskevien maailmanmarkkinoiden noteerausten tai hintojen ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 mukaan denaturoimattoman ja sellaisenaan viedyn valkoisen sokerin ja raakasokerin tukea vahvistettaessa on otettava huomioon yhteisön ja maailman sokerimarkkinoiden tilanne ja erityisesti mainitun asetuksen 28 artiklassa tarkoitetut hinnat ja kustannukset. Saman artiklan mukaisesti olisi myös otettava huomioon suunniteltuun vientiin liittyvät taloudelliset näkökohdat.

| (3) | Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden. |
| --- | --- |

(3)

Raakasokerin tuki on vahvistettava vakiolaadulle. Vakiolaatu määritellään asetuksen (EY) N:o 1260/2001 liitteessä I olevassa II kohdassa. Kyseinen tuki vahvistetaan lisäksi kyseisen asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kandisokeri määritellään sokerialan vientitukien myöntämisen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 7 päivänä syyskuuta 1995 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2135/95 (2). Tällä tavalla laskettua tuen määrää on lisättyjä maku- tai väriaineita sisältäviin sokereihin sovellettava niiden sakkaroosipitoisuuden perusteella, ja sen vuoksi tuki on vahvistettava tämän pitoisuuden yhtä prosenttia kohden.

| (4) | Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä. |
| --- | --- |

(4)

Erityistapauksissa tuen määrä voidaan vahvistaa luonteeltaan tästä poikkeavilla säännöksillä.

| (5) | Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava joka toinen viikko. Tukea voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 27 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden tuen eriyttämistä määräpaikan mukaan.

| (7) | Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta. |
| --- | --- |

(7)

Vuoden 2001 alusta tapahtunut Länsi-Balkanin maista peräisin olevan etuuskohteluun oikeutetun sokerin tuonnin sekä kyseisiin maihin suuntautuvan yhteisön sokerin viennin merkittävä ja nopea kasvu näyttää hyvin keinotekoiselta.

| (8) | Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille. |
| --- | --- |

(8)

Jotta vältettäisiin vientitukea saaneiden sokerialan tuotteiden jälleentuonnista yhteisöön aiheutuvat väärinkäytökset, on syytä olla vahvistamatta Länsi-Balkanin maille vientitukea tässä asetuksessa tarkoitetuille tuotteille.

| (9) | Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi. |
| --- | --- |

(9)

Kun otetaan huomioon nämä tekijät ja sokerialan nykyinen markkinatilanne ja erityisesti sokerin noteeraukset tai hinta yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla, on syytä vahvistaa tuki soveltuvien määrien mukaiseksi.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1260/2001 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoimattomien tuotteiden vientituet vahvistetaan liitteessä esitettyjen määrien mukaisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EYVL L 214, 8.9.1995, s. 16.

2

---

LIITE

4 PÄIVÄSTÄ MAALISKUUTA 2005 SOVELLETTAVAT SELLAISENAAN VIETÄVIEN VALKOISEN SOKERIN JA RAAKASOKERIN VIENTITUET (1)

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tukimäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,81 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,81 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3675 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,76 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,76 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino) | 0,3675 |
| Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).
  Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:







  S00 | : | Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29). |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tukimäärä

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,81 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,81 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3675

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,76

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,76

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg (nettopaino)

0,3675

Huom. Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1).

Määräpaikkojen numerokoodit määritellään komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11).

Muiksi määräpaikoiksi määritellään seuraavat:

S00

:

Kaikki määräpaikat (kolmannet maat, muut alueet, muonitus ja muut määräpaikat, joihin vienti rinnastetaan vientiin yhteisön ulkopuolelle) lukuun ottamatta Albaniaa, Kroatiaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Serbia ja Montenegroa (mukaan luettuna Kosovo, sellaisena kuin se on määriteltynä 10 päivänä kesäkuuta 1999, annetussa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa N:o 1244) sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa paitsi muihin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2201/96 1 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin sisältyvä sokeri (EYVL L 297, 21.11.1996, s. 29).

---

(1)  Tässä liitteessä vahvistettuja määriä ei sovelleta 1 päivästä helmikuuta 2005 alkaen Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen tekemisestä 22 päivänä heinäkuuta 1972 tehdyn Euroopan talousyhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen sopimuksen muuttamiseksi jalostettuihin maataloustuotteisiin sovellettavien säännösten osalta ja tämän sopimuksen väliaikaisesta soveltamisesta 22 päivänä joulukuuta 2004 tehdyn neuvoston päätöksen 2005/45/EY (EUVL L 23, 26.1.2005, s. 17) mukaisesti.

(2)  Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuottoaste on 92 prosenttia. Jos viedyn raakasokerin tuottoaste poikkeaa 92 prosentista, vientituen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 1260/2001 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 365/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

tiettyihin kolmansiin maihin vietävän valkoisen sokerin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 1327/2004 tarkoitetun pysyvän tarjouskilpailun osana järjestettävää 20. osittaista tarjouskilpailua varten

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 19 päivänä kesäkuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/2001 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2004/2005 19 päivänä heinäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1327/2004 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja. |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin vientiä koskevasta pysyvästä tarjouskilpailusta vientimaksujen ja/tai vientitukien määrittämiseksi markkinointivuodeksi 2004/2005 19 päivänä heinäkuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1327/2004 (2) nojalla tämän sokerin tiettyihin kolmansiin maihin vientiä varten järjestetään osittaisia tarjouskilpailuja.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1327/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1327/2004 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti kyseistä osittaista tarjouskilpailua varten vahvistetaan tarvittaessa vientituen enimmäismäärä, ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja maailmanmarkkinoiden sokerin markkinatilanne ja sen odotettavissa oleva kehitys.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat sokerin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vahvistetaan vientituen enimmäismääräksi asetuksen (EY) N:o 1327/2004 nojalla järjestetyssä valkoisen sokerin 20. tarjouskilpailussa 39,898 EUR/100 kg.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 178, 30.6.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 39/2004 (EUVL L 6, 10.1.2004, s. 16).

1

(2)  EUVL L 246, 20.7.2004, s. 23. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1685/2004 (EUVL L 303, 30.9.2004, s. 21).

2

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/9

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 366/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella.

| (2) | Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2). |
| --- | --- |

(2)

Tuet on vahvistettava ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2).

| (3) | Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Vehnän ja rukiin hienoihin jauhoihin, rouheisiin ja karkeisiin jauhoihin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljamäärä. Nämä määrät vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95.

| (4) | Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan. |
| --- | --- |

(4)

Maailmanmarkkinatilanne tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimukset voivat edellyttää tiettyjen tuotteiden tuen eriyttämistä niiden määräpaikan mukaan.

| (5) | Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana. |
| --- | --- |

(5)

Tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa. Sitä voidaan muuttaa muuna aikana.

| (6) | Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi. |
| --- | --- |

(6)

Näiden yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta vilja-alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti näiden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistettava liitteessä mainitun suuruiseksi.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 1 artiklan a, b ja c kohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, maltaita lukuun ottamatta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suuruisiksi.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1431/2003 (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

---

LIITE

viljojen sekä vehnän ja rukiin hienojen jauhojen, rouheiden ja karkeiden jauhojen vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 3 päivänä maaliskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| Tuotekoodi | Määräpaikka | Mittayksikkö | Tuen määrä |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 13,70 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 12,80 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 11,80 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 10,90 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 10,20 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.







  C01 | : | Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi. |

Tuotekoodi

Määräpaikka

Mittayksikkö

Tuen määrä

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

13,70

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

12,80

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

11,80

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

10,90

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

10,20

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Huom.: Tuotekoodit sekä A-sarjan määräpaikkakoodit on määritelty komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

C01

:

Kaikki kolmannet maat, ei kuitenkaan Albania, Bulgaria, Romania, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Serbia ja Montenegro, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Liechtenstein ja Sveitsi.

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/11

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 367/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (2) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Elintarvikeapuna toimitettavista maataloustuotteista aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 21 päivänä lokakuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2681/74 (3) 2 artiklassa säädetään, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti vahvistettuja vientitukia vastaava osa menoista kuuluu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastoon. |
| --- | --- |

(1)

Elintarvikeapuna toimitettavista maataloustuotteista aiheutuvien menojen yhteisörahoituksesta 21 päivänä lokakuuta 1974 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2681/74 (3) 2 artiklassa säädetään, että asiaa koskevien yhteisön sääntöjen mukaisesti vahvistettuja vientitukia vastaava osa menoista kuuluu Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastoon.

| (2) | Yhteisön elintarvikeaputoimia koskevan talousarvion laatimisen ja hallinnon helpottamiseksi ja jotta jäsenvaltiot saisivat tietoonsa kansallisia elintarvikeaputoimia koskevan yhteisön rahoitusosuuden, olisi määriteltävä näille toimille myönnettävien tukien taso. |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön elintarvikeaputoimia koskevan talousarvion laatimisen ja hallinnon helpottamiseksi ja jotta jäsenvaltiot saisivat tietoonsa kansallisia elintarvikeaputoimia koskevan yhteisön rahoitusosuuden, olisi määriteltävä näille toimille myönnettävien tukien taso.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa säädettyjä vientitukea koskevia yleisiä sääntöjä ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittuihin toimiin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1784/2003 13 artiklassa ja asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa säädettyjä vientitukea koskevia yleisiä sääntöjä ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan soveltuvin osin edellä mainittuihin toimiin.

| (4) | Riisin vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa. |
| --- | --- |

(4)

Riisin vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet määritellään asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kansainvälisissä yleissopimuksissa tai muissa täydentävissä ohjelmissa sekä muissa yhteisön veloituksetonta toimittamista koskevissa toimenpiteissä määrättyjen yhteisön elintarvikeaputoimien ja kansallisten elintarvikeaputoimien osalta vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavat tuet vahvistetaan liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EYVL L 329, 30.12.1995, s. 18. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 411/2002 (EYVL L 62, 5.3.2002, s. 27).

2

(3)  EYVL L 288, 25.10.1974, s. 1.

3

---

LIITE

yhteisön elintarvikeapuna ja kansallisena elintarvikeapuna toimitettuihin vilja- ja riisialan tuotteisiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 3 päivänä maaliskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/t) |
| --- |
| Tuotekoodi | Tuen määrä |
| 1001 10 00 9400 | 0,00 |
| 1001 90 99 9000 | 0,00 |
| 1002 00 00 9000 | 0,00 |
| 1003 00 90 9000 | 0,00 |
| 1005 90 00 9000 | 0,00 |
| 1006 30 92 9100 | 0,00 |
| 1006 30 92 9900 | 0,00 |
| 1006 30 94 9100 | 0,00 |
| 1006 30 94 9900 | 0,00 |
| 1006 30 96 9100 | 0,00 |
| 1006 30 96 9900 | 0,00 |
| 1006 30 98 9100 | 0,00 |
| 1006 30 98 9900 | 0,00 |
| 1006 30 65 9900 | 0,00 |
| 1007 00 90 9000 | 0,00 |
| 1101 00 15 9100 | 13,70 |
| 1101 00 15 9130 | 12,80 |
| 1102 10 00 9500 | 0,00 |
| 1102 20 10 9200 | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 | 48,00 |
| 1103 11 10 9200 | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 | 72,00 |
| 1104 12 90 9100 | 0,00 |
| Huom. Tuotekoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna. |

(EUR/t)

Tuotekoodi

Tuen määrä

1001 10 00 9400

0,00

1001 90 99 9000

0,00

1002 00 00 9000

0,00

1003 00 90 9000

0,00

1005 90 00 9000

0,00

1006 30 92 9100

0,00

1006 30 92 9900

0,00

1006 30 94 9100

0,00

1006 30 94 9900

0,00

1006 30 96 9100

0,00

1006 30 96 9900

0,00

1006 30 98 9100

0,00

1006 30 98 9900

0,00

1006 30 65 9900

0,00

1007 00 90 9000

0,00

1101 00 15 9100

13,70

1101 00 15 9130

12,80

1102 10 00 9500

0,00

1102 20 10 9200

56,00

1102 20 10 9400

48,00

1103 11 10 9200

0,00

1103 13 10 9100

72,00

1104 12 90 9100

0,00

Huom. Tuotekoodit määritellään komission asetuksessa (ETY) N:o 3846/87 (EYVL L 366, 24.12.1987, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna.

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/13

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 368/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitetun ohran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan.

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1757/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän ohran vientitukea koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 1757/2004 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaan komissio voi toimitettujen tarjousten perusteella päättää tarjouskilpailun ratkaisematta jättämisestä.

| (3) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(3)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 25 päivän helmikuuta ja 3 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1757/2004 tarkoitettua ohran vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 313, 12.10.2004, s. 10.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/14

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 369/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitetun kauran vientiä koskevan tarjouskilpailun osana toimitettujen tarjousten osalta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan,

ottaa huomioon kauraa koskevasta erityisestä interventiotoimenpiteestä Suomessa ja Ruotsissa markkinointivuonna 2004/2005 3 päivänä syyskuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1565/2004 (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1565/2004. |
| --- | --- |

(1)

Suomessa ja Ruotsissa tuotetun kauran Suomesta ja Ruotsista kaikkiin kolmansiin maihin, lukuun ottamatta Bulgariaa, Norjaa, Romaniaa ja Sveitsiä, suuntautuvan viennin tukea koskeva tarjouskilpailu on avattu asetuksella (EY) N:o 1565/2004.

| (2) | Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea. |
| --- | --- |

(2)

Erityisesti asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa säädetyt perusteet huomioon ottaen ei ole aiheellista vahvistaa enimmäistukea.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta niiden tarjousten osalta, jotka on toimitettu 25 päivänä helmikuuta ja 3 päivänä maaliskuuta 2005 välisenä aikana osana asetuksessa (EY) N:o 1565/2004 tarkoitettua kauran vientitukea koskevaa tarjouskilpailua.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78,

1

(2)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1431/2003 (EUVL L 203, 12.8.2003, s. 16).

2

(3)  EUVL L 285, 4.9.2004, s. 3.

3

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/15

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 370/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

tavallisen vehnän enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 115/2005 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 115/2005 (2). |
| --- | --- |

(1)

Tiettyihin kolmansiin maihin vietävän tavallisen vehnän vientitukea ja/tai vientimaksua koskeva tarjouskilpailu on avattu komission asetuksella (EY) N:o 115/2005 (2).

| (2) | Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyistä yksityiskohtaisista säännöistä vientitukien myöntämisen ja häiriötilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi toimitettujen tietojen perusteella päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1501/95 1 artiklassa tarkoitetut perusteet. Tässä tapauksessa tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä tai ne tarjousten tekijät, joiden tarjous on enimmäisvientituen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkisiin markkinoihin seuraa, että enimmäisvientituki olisi vahvistettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 115/2005 tarkoittaman tarjouskilpailun puitteissa 25 päivänä helmikuuta ja 3 päivänä maaliskuuta 2005 välisenä aikana toimitettujen tarjousten osalta tavallisen vehnän enimmäisvientitueksi vahvistetaan 10,00 EUR tonnia kohti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 24, 27.1.2005, s. 3.

2

(3)  EYVL L 147, 30.6.1995, s. 7. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/16

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 371/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

durran tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2275/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2275/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Espanjaan tuotavan durran tuontitullista. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2275/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Espanjaan tuotavan durran tuontitullista.

| (2) | Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2275/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 25 päivän helmikuuta ja 3 päivän maaliskuuta 2005 jätettyjen tarjousten osalta durran tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 22,47 EUR/t kohti 32 500 tonnin kokonaismäärään asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 32.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EYVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/17

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 372/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2277/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2277/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista tuotavan maissin tuontitullista Espanjaan. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2277/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista tuotavan maissin tuontitullista Espanjaan.

| (2) | Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 (3) 7 artiklan mukaisesti komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2277/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 25 päivän helmikuuta ja 3 päivänä maaliskuuta 2005 jätettyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 30,18 EUR/t 153 000 t kokonaismäärään asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 35.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 50).

3

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/18

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 373/2005,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2005,

maissin tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2276/2004 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,,

ottaa huomioon vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1784/2003 (1), ja erityisesti sen 12 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 2276/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Portugaliin tuotavan maissin tuontitulliin. |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 2276/2004 (2) on avattu tarjouskilpailu, joka koskee enimmäisalennusta kolmansista maista Portugaliin tuotavan maissin tuontitulliin.

| (2) | Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 7 artiklan mukaisesti (3) komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi. |
| --- | --- |

(2)

Komission asetuksen (EY) N:o 1839/95 7 artiklan mukaisesti (3) komissio voi asetuksen (EY) N:o 1784/2003 25 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää tuontitullin enimmäisalennuksen vahvistamisesta. Tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 1839/95 6 ja 7 artiklassa säädetyt perusteet. Tarjouskilpailun voittaa se tarjouksen tekijä, jonka tarjous on tuontitullin enimmäisalennuksen suuruinen tai sitä alhaisempi.

| (3) | Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä. |
| --- | --- |

(3)

Edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisen viljan tämänhetkiseen markkinatilanteeseen seuraa, että tuontitullin enimmäisalennukseksi olisi vahvistettava 1 artiklassa mainittu määrä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 2276/2004 tarkoittaman tarjouskilpailun rajoissa 25 päivän helmikuuta ja 3 päivän maaliskuuta 2005 välisenä aikana jätettyjen tarjousten osalta maissin tuontitullin enimmäisalennukseksi vahvistetaan 29,75 EUR/t 89 500 t kokonaismäärään asti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78.

1

(2)  EUVL L 396, 31.12.2004, s. 34.

2

(3)  EYVL L 177, 28.7.1995, s. 4. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 777/2004 (EUVL L 123, 27.4.2004, S. 50).

3

---

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/19

---

NEUVOSTON DIREKTIIVI 2005/19/EY,

annettu 17 päivänä helmikuuta 2005,

eri jäsenvaltioissa olevia yhtiöitä koskeviin sulautumisiin, diffuusioihin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä annetun direktiivin 90/434/ETY muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 94 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivillä 90/434/ETY (3) otettiin käyttöön yritysrakenteiden uudelleenjärjestelyyn sovellettavat yhteiset säännöt, jotka ovat kilpailun kannalta puolueettomia. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivillä 90/434/ETY (3) otettiin käyttöön yritysrakenteiden uudelleenjärjestelyyn sovellettavat yhteiset säännöt, jotka ovat kilpailun kannalta puolueettomia.

| (2) | Direktiivin 90/434/ETY tavoitteena on, että yritysrakenteiden uudelleenjärjestelyihin liittyvien tulojen, voittojen ja pääomavoittojen verotusta olisi lykättävä ja jäsenvaltioiden verotusoikeudet turvattava. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivin 90/434/ETY tavoitteena on, että yritysrakenteiden uudelleenjärjestelyihin liittyvien tulojen, voittojen ja pääomavoittojen verotusta olisi lykättävä ja jäsenvaltioiden verotusoikeudet turvattava.

| (3) | Yhtenä direktiivin 90/434/ETY tavoitteena on poistaa sisämarkkinoiden toimintaa haittaavia tekijöitä, kuten kaksinkertaista verotusta. Siltä osin kuin tätä ei täysin saavuteta kyseisen direktiivin säännösten perusteella, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(3)

Yhtenä direktiivin 90/434/ETY tavoitteena on poistaa sisämarkkinoiden toimintaa haittaavia tekijöitä, kuten kaksinkertaista verotusta. Siltä osin kuin tätä ei täysin saavuteta kyseisen direktiivin säännösten perusteella, jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet tavoitteen saavuttamiseksi.

| (4) | Sen jälkeen, kun direktiivi 90/434/ETY pantiin täytäntöön tammikuussa 1992, saadut kokemukset ovat osoittaneet erilaisia tapoja, miten direktiiviä voidaan parantaa ja miten vuonna 1990 hyväksyttyjen yhteisten sääntöjen myönteisiä vaikutuksia voitaisiin laajentaa. |
| --- | --- |

(4)

Sen jälkeen, kun direktiivi 90/434/ETY pantiin täytäntöön tammikuussa 1992, saadut kokemukset ovat osoittaneet erilaisia tapoja, miten direktiiviä voidaan parantaa ja miten vuonna 1990 hyväksyttyjen yhteisten sääntöjen myönteisiä vaikutuksia voitaisiin laajentaa.

| (5) | Neuvosto antoi 8 päivänä lokakuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 2157/2001 (4) eurooppayhtiön (SE) säännöistä ja direktiivin 2001/86/EY (5) eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta. Lisäksi neuvosto antoi 22 päivänä heinäkuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (6) eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä ja direktiivin 2003/72/EY (7) eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta. Kyseisten säädösten tärkeimpiä piirteitä on se, että sekä SE että SCE voivat siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltioiden välillä purkautumatta ja joutumatta selvitystilaan. |
| --- | --- |

(5)

Neuvosto antoi 8 päivänä lokakuuta 2001 asetuksen (EY) N:o 2157/2001 (4) eurooppayhtiön (SE) säännöistä ja direktiivin 2001/86/EY (5) eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta. Lisäksi neuvosto antoi 22 päivänä heinäkuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (6) eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä ja direktiivin 2003/72/EY (7) eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta. Kyseisten säädösten tärkeimpiä piirteitä on se, että sekä SE että SCE voivat siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltioiden välillä purkautumatta ja joutumatta selvitystilaan.

| (6) | Sääntömääräisen kotipaikan siirto on keino harjoittaa perustamissopimuksen 43 ja 48 artiklassa säädettyä sijoittautumisvapautta. Varoja ei siirretä eivätkä yhtiö ja sen osakkeenomistajat saa siitä tuloja, voittoja tai pääomavoittoja. Yhtiön päätöstä järjestellä liiketoimintansa uudelleen siirtämällä sääntömääräinen kotipaikkansa ei pitäisi vaikeuttaa syrjivillä verosäännöksillä eikä jäsenvaltioiden verolainsäädännöstä johtuvilla rajoituksilla, haitoilla tai vääristymillä, jotka ovat yhteisön oikeuden vastaisia. Eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirtäminen jäsenvaltiosta toiseen ei aina johda siihen, ettei kyseistä eurooppayhtiötä tai europpaosuuskuntaa enää pidettäisi ensimmäisessä jäsenvaltiossa asuvana. Eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan verotuksellinen kotipaikka määräytyy edelleen kansallisen lainsäädännön ja verosopimusten perusteella. |
| --- | --- |

(6)

Sääntömääräisen kotipaikan siirto on keino harjoittaa perustamissopimuksen 43 ja 48 artiklassa säädettyä sijoittautumisvapautta. Varoja ei siirretä eivätkä yhtiö ja sen osakkeenomistajat saa siitä tuloja, voittoja tai pääomavoittoja. Yhtiön päätöstä järjestellä liiketoimintansa uudelleen siirtämällä sääntömääräinen kotipaikkansa ei pitäisi vaikeuttaa syrjivillä verosäännöksillä eikä jäsenvaltioiden verolainsäädännöstä johtuvilla rajoituksilla, haitoilla tai vääristymillä, jotka ovat yhteisön oikeuden vastaisia. Eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirtäminen jäsenvaltiosta toiseen ei aina johda siihen, ettei kyseistä eurooppayhtiötä tai europpaosuuskuntaa enää pidettäisi ensimmäisessä jäsenvaltiossa asuvana. Eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan verotuksellinen kotipaikka määräytyy edelleen kansallisen lainsäädännön ja verosopimusten perusteella.

| (7) | Yhtiön sääntömääräisen kotipaikan siirto tai tällaiseen siirtoon liittyvä tapahtuma, joiden johdosta verotuksellinen kotipaikka muuttuu, saattaa johtaa jossain muodossa toteutettavaan verotukseen siinä jäsenvaltiossa, josta kotipaikka siirretään. Myös sellaisessa tapauksessa verotus on mahdollinen, jossa sääntömääräisen kotipaikan siirron tai tällaiseen siirtoon liittyvän tapahtuman seurauksena verotuksellinen kotipaikka ei muutu. Direktiiviin 90/434/ETY on sisällytetty joukko uusia sääntöjä tällaisten tapausten varalta siltä osin kuin ne koskevat eurooppayhtiötä tai eurooppaosuuskuntaa. Tapauksessa, jossa sääntömääräisen kotipaikan siirtämisen jälkeen eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan varat jäävät tosiasiassa liittymään eurooppayhtiölle tai eurooppaosuuskunnalle kuuluvaan kiinteään toimipaikkaan, joka sijaitsee siinä jäsenvaltiossa, josta sääntömääräinen kotipaikka siirrettiin muualle, kyseisen kiinteän toimipaikan olisi saatava direktiivin 90/434/ETY 4, 5 ja 6 artiklassa edellytettyjen kaltaiset edut. Nuo artiklat koskevat verovapaita varauksia sekä tappioiden vähennysoikeuden siirtymistä. Lisäksi perustamissopimuksen periaatteiden mukaisesti osakkeenomistajia ei tulisi verottaa sääntömääräisen kotipaikan siirron vuoksi. Koska jäsenvaltiot ovat perustamissopimuksen mukaisesti velvollisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet kaksinkertaisen verotuksen poistamiseksi, ei tässä vaiheessa ole tarpeen vahvistaa eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan verotuksellista kotipaikkaa koskevia yhteisiä sääntöjä. |
| --- | --- |

(7)

Yhtiön sääntömääräisen kotipaikan siirto tai tällaiseen siirtoon liittyvä tapahtuma, joiden johdosta verotuksellinen kotipaikka muuttuu, saattaa johtaa jossain muodossa toteutettavaan verotukseen siinä jäsenvaltiossa, josta kotipaikka siirretään. Myös sellaisessa tapauksessa verotus on mahdollinen, jossa sääntömääräisen kotipaikan siirron tai tällaiseen siirtoon liittyvän tapahtuman seurauksena verotuksellinen kotipaikka ei muutu. Direktiiviin 90/434/ETY on sisällytetty joukko uusia sääntöjä tällaisten tapausten varalta siltä osin kuin ne koskevat eurooppayhtiötä tai eurooppaosuuskuntaa. Tapauksessa, jossa sääntömääräisen kotipaikan siirtämisen jälkeen eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan varat jäävät tosiasiassa liittymään eurooppayhtiölle tai eurooppaosuuskunnalle kuuluvaan kiinteään toimipaikkaan, joka sijaitsee siinä jäsenvaltiossa, josta sääntömääräinen kotipaikka siirrettiin muualle, kyseisen kiinteän toimipaikan olisi saatava direktiivin 90/434/ETY 4, 5 ja 6 artiklassa edellytettyjen kaltaiset edut. Nuo artiklat koskevat verovapaita varauksia sekä tappioiden vähennysoikeuden siirtymistä. Lisäksi perustamissopimuksen periaatteiden mukaisesti osakkeenomistajia ei tulisi verottaa sääntömääräisen kotipaikan siirron vuoksi. Koska jäsenvaltiot ovat perustamissopimuksen mukaisesti velvollisia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet kaksinkertaisen verotuksen poistamiseksi, ei tässä vaiheessa ole tarpeen vahvistaa eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan verotuksellista kotipaikkaa koskevia yhteisiä sääntöjä.

| (8) | Direktiivissä 90/434/ETY ei käsitellä jossakin toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan kiinteän toimipaikan tappioita, jotka otetaan huomioon siinä jäsenvaltiossa, jossa eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan kotipaikka sijaitsee. Erityisesti kun eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräinen kotipaikka siirretään toiseen jäsenvaltioon, siirto ei estä jäsenvaltiota, jossa kotipaikka aiemmin sijaitsi, aikanaan palauttamasta kiinteän toimipaikan tappioita tuloon. |
| --- | --- |

(8)

Direktiivissä 90/434/ETY ei käsitellä jossakin toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevan kiinteän toimipaikan tappioita, jotka otetaan huomioon siinä jäsenvaltiossa, jossa eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan kotipaikka sijaitsee. Erityisesti kun eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräinen kotipaikka siirretään toiseen jäsenvaltioon, siirto ei estä jäsenvaltiota, jossa kotipaikka aiemmin sijaitsi, aikanaan palauttamasta kiinteän toimipaikan tappioita tuloon.

| (9) | Direktiivi 90/434/ETY ei koske sellaista jakautumista, jossa toimialoja siirtävä yhtiö ei purkaudu. Direktiivin 4 artikla olisi tämän vuoksi ulotettava koskemaan tällaisia tapauksia. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivi 90/434/ETY ei koske sellaista jakautumista, jossa toimialoja siirtävä yhtiö ei purkaudu. Direktiivin 4 artikla olisi tämän vuoksi ulotettava koskemaan tällaisia tapauksia.

| (10) | Direktiivin 90/434/ETY 3 artiklassa määritellään sen soveltamisalaan kuuluvat yhtiöt ja sen liitteessä luetellaan yhtiömuodot, joihin direktiiviä sovelletaan. Liitteessä ei kuitenkaan luetella tiettyjä yhtiömuotoja, vaikka niiden verotuksellinen kotipaikka on jäsenvaltiossa ja ne ovat siellä yhtiöveron alaisia. Tämä näyttää kokemuksen perusteella perusteettomalta puutteelta, joten direktiivin soveltamisalaa olisi laajennettava koskemaan yhteisöjä, joilla voi olla rajat ylittävää toimintaa yhteisössä ja jotka täyttävät kaikki asiaan kuuluvat edellytykset. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivin 90/434/ETY 3 artiklassa määritellään sen soveltamisalaan kuuluvat yhtiöt ja sen liitteessä luetellaan yhtiömuodot, joihin direktiiviä sovelletaan. Liitteessä ei kuitenkaan luetella tiettyjä yhtiömuotoja, vaikka niiden verotuksellinen kotipaikka on jäsenvaltiossa ja ne ovat siellä yhtiöveron alaisia. Tämä näyttää kokemuksen perusteella perusteettomalta puutteelta, joten direktiivin soveltamisalaa olisi laajennettava koskemaan yhteisöjä, joilla voi olla rajat ylittävää toimintaa yhteisössä ja jotka täyttävät kaikki asiaan kuuluvat edellytykset.

| (11) | Koska eurooppayhtiö on julkinen osakeyhtiö ja koska eurooppaosuuskunta on osuuskunta ja molemmat ovat luonteeltaan samanlaisia kuin muut direktiivin 90/434/ETY soveltamisalaan jo kuuluvat yhtiömuodot, eurooppayhtiö ja eurooppaosuuskunta olisi lisättävä direktiivin 90/434/ETY liitteessä olevaan luetteloon. |
| --- | --- |

(11)

Koska eurooppayhtiö on julkinen osakeyhtiö ja koska eurooppaosuuskunta on osuuskunta ja molemmat ovat luonteeltaan samanlaisia kuin muut direktiivin 90/434/ETY soveltamisalaan jo kuuluvat yhtiömuodot, eurooppayhtiö ja eurooppaosuuskunta olisi lisättävä direktiivin 90/434/ETY liitteessä olevaan luetteloon.

| (12) | Direktiivin liitteen luetteloon sisällytettävät muut uudet yhtiöt ovat yhtiöverovelvollisia siinä jäsenvaltiossa, jossa niiden kotipaikka on, mutta muut jäsenvaltiot eivät pidä joitakin niistä itsenäisinä verovelvollisina. Jotta direktiivin 90/434/ETY edut toteutuisivat, niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät kohtele yhtiöverovelvollisia yhteisöjä, joiden kotipaikka ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa, itsenäisinä verovelvollisina, olisi myönnettävä niille direktiivistä johtuvat edut. Ottaen huomioon, että jäsenvaltiot kohtelevat verotuksellisesti eri tavoin näitä nimenomaisia yhtiöverovelvollisia, jäsenvaltioilla olisi kuitenkin oltava mahdollisuus olla soveltamatta direktiivin asiaan liittyviä säännöksiä verottaessaan niitä, jotka ovat suoraan tai välillisesti näiden verovelvollisten osakkaita. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivin liitteen luetteloon sisällytettävät muut uudet yhtiöt ovat yhtiöverovelvollisia siinä jäsenvaltiossa, jossa niiden kotipaikka on, mutta muut jäsenvaltiot eivät pidä joitakin niistä itsenäisinä verovelvollisina. Jotta direktiivin 90/434/ETY edut toteutuisivat, niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät kohtele yhtiöverovelvollisia yhteisöjä, joiden kotipaikka ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa, itsenäisinä verovelvollisina, olisi myönnettävä niille direktiivistä johtuvat edut. Ottaen huomioon, että jäsenvaltiot kohtelevat verotuksellisesti eri tavoin näitä nimenomaisia yhtiöverovelvollisia, jäsenvaltioilla olisi kuitenkin oltava mahdollisuus olla soveltamatta direktiivin asiaan liittyviä säännöksiä verottaessaan niitä, jotka ovat suoraan tai välillisesti näiden verovelvollisten osakkaita.

| (13) | Jos direktiivin 90/434/ETY soveltamisalaan kuuluviin toimiin ryhtyvien yhtiöiden osakkeenomistajia ei kohdella itsenäisinä verovelvollisina, henkilöitä, joilla on osuus osakkeenomistajasta, ei tulisi verottaa rakenteiden uudelleenjärjestelytoimien yhteydessä. |
| --- | --- |

(13)

Jos direktiivin 90/434/ETY soveltamisalaan kuuluviin toimiin ryhtyvien yhtiöiden osakkeenomistajia ei kohdella itsenäisinä verovelvollisina, henkilöitä, joilla on osuus osakkeenomistajasta, ei tulisi verottaa rakenteiden uudelleenjärjestelytoimien yhteydessä.

| (14) | On jossain määrin epäilyksenalaista, soveltuuko direktiivi 90/434/ETY sivuliikkeiden muuttamiseen tytäryhtiöiksi. Kyseisissä toimissa kiinteään toimipaikkaan liittyvät ja direktiivin 90/434/ETY 2 artiklan i kohdassa määritellyn ”toimialan” muodostavat varat siirretään uuteen yhtiöön, joka on vastedes siirtävän yhtiön tytäryhtiö, ja olisi tehtävä selväksi, että direktiivi 90/434/ETY kattaa tämän toimen, koska kyseessä on varojensiirto jäsenvaltion yhtiöltä, jonka kiinteä toimipaikka on eri jäsenvaltiossa, viimeksi mainitun jäsenvaltion yhtiölle. |
| --- | --- |

(14)

On jossain määrin epäilyksenalaista, soveltuuko direktiivi 90/434/ETY sivuliikkeiden muuttamiseen tytäryhtiöiksi. Kyseisissä toimissa kiinteään toimipaikkaan liittyvät ja direktiivin 90/434/ETY 2 artiklan i kohdassa määritellyn ”toimialan” muodostavat varat siirretään uuteen yhtiöön, joka on vastedes siirtävän yhtiön tytäryhtiö, ja olisi tehtävä selväksi, että direktiivi 90/434/ETY kattaa tämän toimen, koska kyseessä on varojensiirto jäsenvaltion yhtiöltä, jonka kiinteä toimipaikka on eri jäsenvaltiossa, viimeksi mainitun jäsenvaltion yhtiölle.

| (15) | Nykyisestä ”osakkeidenvaihtoa” koskevasta määritelmästä direktiivin 90/434/ETY 2 artiklan d kohdassa ei käy ilmi, käsittääkö kyseinen termi yksinkertaisen ääntenenemmistön tuovan hankinnan lisäksi myös lisähankinnat. Yhtiöjärjestykset ja äänestyssäännöt on usein laadittu siten, että edellytetään lisähankintoja ennen kuin osakkeita hankkiva voi saada kohdeyhtiön täysin valvontaansa. ”Osakkeidenvaihdon” määritelmää olisi sen vuoksi muutettava siten, että siitä kävisi ilmi, että termi kattaa myös kaikki tällaiset lisähankinnat. |
| --- | --- |

(15)

Nykyisestä ”osakkeidenvaihtoa” koskevasta määritelmästä direktiivin 90/434/ETY 2 artiklan d kohdassa ei käy ilmi, käsittääkö kyseinen termi yksinkertaisen ääntenenemmistön tuovan hankinnan lisäksi myös lisähankinnat. Yhtiöjärjestykset ja äänestyssäännöt on usein laadittu siten, että edellytetään lisähankintoja ennen kuin osakkeita hankkiva voi saada kohdeyhtiön täysin valvontaansa. ”Osakkeidenvaihdon” määritelmää olisi sen vuoksi muutettava siten, että siitä kävisi ilmi, että termi kattaa myös kaikki tällaiset lisähankinnat.

| (16) | Sulautumisten ja jakautumisten yhteydessä vastaanottava yhtiö voi saada voittoa sen eron osalta, joka on vastaanotettujen varojen ja vastuiden arvon ja niiden osakkeiden arvon välillä, jotka sillä on mahdollisesti ollut siirtävässä yhtiössä ja jotka on mitätöity kyseisten toimien seurauksena. Direktiivin 90/434/ETY 7 artiklassa säädetään verovapaudesta kyseisten pääomavoittojen osalta, sillä kyseiset voitot voidaan yhtä helposti saada siirtävältä yhtiöltä jaettujen voittojen muodossa, jotka olisivat olleet verovapaita eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23 päivänä heinäkuuta 1990 annetun direktiivin 90/435/ETY (8) mukaisesti. Tämän kysymyksen osalta direktiivin 90/434/ETY ja direktiivin 90/435/ETY tavoitteet ovat samat, mutta vaadittavat edellytykset eivät ole samat. Direktiiviä 90/434/ETY olisi sen vuoksi muutettava sen vaatimusten yhdenmukaistamiseksi direktiivin 90/435/ETY vaatimusten kanssa ja viimeksi mainittuun direktiiviin sisältyvän alhaisemman osakkeenomistusvaatimuksen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(16)

Sulautumisten ja jakautumisten yhteydessä vastaanottava yhtiö voi saada voittoa sen eron osalta, joka on vastaanotettujen varojen ja vastuiden arvon ja niiden osakkeiden arvon välillä, jotka sillä on mahdollisesti ollut siirtävässä yhtiössä ja jotka on mitätöity kyseisten toimien seurauksena. Direktiivin 90/434/ETY 7 artiklassa säädetään verovapaudesta kyseisten pääomavoittojen osalta, sillä kyseiset voitot voidaan yhtä helposti saada siirtävältä yhtiöltä jaettujen voittojen muodossa, jotka olisivat olleet verovapaita eri jäsenvaltioissa sijaitseviin emo- ja tytäryhtiöihin sovellettavasta yhteisestä verojärjestelmästä 23 päivänä heinäkuuta 1990 annetun direktiivin 90/435/ETY (8) mukaisesti. Tämän kysymyksen osalta direktiivin 90/434/ETY ja direktiivin 90/435/ETY tavoitteet ovat samat, mutta vaadittavat edellytykset eivät ole samat. Direktiiviä 90/434/ETY olisi sen vuoksi muutettava sen vaatimusten yhdenmukaistamiseksi direktiivin 90/435/ETY vaatimusten kanssa ja viimeksi mainittuun direktiiviin sisältyvän alhaisemman osakkeenomistusvaatimuksen huomioon ottamiseksi.

| (17) | Laajennettaessa direktiivin 90/434/ETY soveltamisalaa sisällyttämällä siihen myös osittaisjakautumiset ja eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirtäminen olisi muutettava vastaavasti veronvälttämisen ja veronkiertämisen estämistä koskevien säännösten soveltamisalaa. |
| --- | --- |

(17)

Laajennettaessa direktiivin 90/434/ETY soveltamisalaa sisällyttämällä siihen myös osittaisjakautumiset ja eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirtäminen olisi muutettava vastaavasti veronvälttämisen ja veronkiertämisen estämistä koskevien säännösten soveltamisalaa.

| (18) | Direktiiviä 90/434/ETY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(18)

Direktiiviä 90/434/ETY olisi tämän vuoksi muutettava vastaavasti,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 90/434/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan nimi seuraavasti: |
| --- | --- |

1)

Korvataan nimi seuraavasti:

| 2) | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Kunkin jäsenvaltion on sovellettava tätä direktiiviä






  a) | sulautumisiin, jakautumisiin, osittaisjakautumisiin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin, jotka koskevat kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa olevia yhtiöitä |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kunkin jäsenvaltion on sovellettava tätä direktiiviä

a)

sulautumisiin, jakautumisiin, osittaisjakautumisiin, varojensiirtoihin ja osakkeidenvaihtoihin, jotka koskevat kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa olevia yhtiöitä

| b) | eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 (9) mukaan perustettujen eurooppayhtiöiden (Societas Europaea tai SE) ja eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (10) mukaan perustettujen eurooppaosuuskuntien (SCE) sääntömääräisen kotipaikan siirtoihin yhdestä jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon.” |
| --- | --- |

b)

eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 (9) mukaan perustettujen eurooppayhtiöiden (Societas Europaea tai SE) ja eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 (10) mukaan perustettujen eurooppaosuuskuntien (SCE) sääntömääräisen kotipaikan siirtoihin yhdestä jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon.”

| 3) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Lisätään kohta seuraavasti:






  ”b) a) | ’osittaisjakautumisella’ tarkoitetaan liiketointa, jolla yhtiö siirtää ilman, että se purkautuu, yhden tai useamman toimialansa yhdelle tai useammalle olemassa olevalle taikka uudelle yhtiölle jättäen vähintään yhden toimialan siirtävään yhtiöön ja antaen osakkailleen vastineeksi vastaavassa suhteessa varat ja vastuut vastaanottavien yhtiöiden liikkeeseenlaskemia yhtiöpääomaa vastaavia arvopapereita ja mahdollisesti käteisvälirahan, jonka määrä ei kuitenkaan saa ylittää 10:tä prosenttia näiden arvopapereiden nimellisarvosta tai nimellisarvon puuttuessa kirjanpidollisesta vasta-arvosta;” |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Lisätään kohta seuraavasti:

”b) a)

’osittaisjakautumisella’ tarkoitetaan liiketointa, jolla yhtiö siirtää ilman, että se purkautuu, yhden tai useamman toimialansa yhdelle tai useammalle olemassa olevalle taikka uudelle yhtiölle jättäen vähintään yhden toimialan siirtävään yhtiöön ja antaen osakkailleen vastineeksi vastaavassa suhteessa varat ja vastuut vastaanottavien yhtiöiden liikkeeseenlaskemia yhtiöpääomaa vastaavia arvopapereita ja mahdollisesti käteisvälirahan, jonka määrä ei kuitenkaan saa ylittää 10:tä prosenttia näiden arvopapereiden nimellisarvosta tai nimellisarvon puuttuessa kirjanpidollisesta vasta-arvosta;”

| b) | Korvataan d kohta seuraavasti:






  ”d) | ’osakkeidenvaihdolla’ tarkoitetaan liiketointa, jolla yhtiö hankkii toisen yhtiön yhtiöpääomasta itselleen tämän yhtiön ääntenenemmistön antavan osuuden, tai jos yhtiöllä jo on ääntenenemmistö, se hankkii lisäpääomaa, antaen vaihdossa viimeksi mainitun yhtiön osakkaille heidän arvopapereidensa vastineeksi ensiksi mainitun yhtiön liikkeeseenlaskemia yhtiöpääomaa vastaavia arvopapereita ja mahdollisesti käteisvälirahan, jonka määrä ei kuitenkaan saa ylittää 10:tä prosenttia vaihdettujen arvopapereiden nimellisarvosta tai nimellisarvon puuttuessa kirjanpidollisesta vasta-arvosta;” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan d kohta seuraavasti:

”d)

’osakkeidenvaihdolla’ tarkoitetaan liiketointa, jolla yhtiö hankkii toisen yhtiön yhtiöpääomasta itselleen tämän yhtiön ääntenenemmistön antavan osuuden, tai jos yhtiöllä jo on ääntenenemmistö, se hankkii lisäpääomaa, antaen vaihdossa viimeksi mainitun yhtiön osakkaille heidän arvopapereidensa vastineeksi ensiksi mainitun yhtiön liikkeeseenlaskemia yhtiöpääomaa vastaavia arvopapereita ja mahdollisesti käteisvälirahan, jonka määrä ei kuitenkaan saa ylittää 10:tä prosenttia vaihdettujen arvopapereiden nimellisarvosta tai nimellisarvon puuttuessa kirjanpidollisesta vasta-arvosta;”

| c) | Lisätään seuraava kohta:






  ”j) | ’sääntömääräisen kotipaikan siirrolla’ tarkoitetaan liiketointa, jolla eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa yhdestä jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon ilman, että se purkautuu tai muodostaa uuden oikeushenkilön.” |
| --- | --- | --- |

c)

Lisätään seuraava kohta:

”j)

’sääntömääräisen kotipaikan siirrolla’ tarkoitetaan liiketointa, jolla eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa yhdestä jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon ilman, että se purkautuu tai muodostaa uuden oikeushenkilön.”

| 4) | Korvataan 3 artiklan c kohdan kahdeksas luetelmakohta Italian osalta seuraavasti:






  ”— | imposta sul reddito delle società Italiassa” |
| --- | --- | --- |

4)

Korvataan 3 artiklan c kohdan kahdeksas luetelmakohta Italian osalta seuraavasti:

”—

imposta sul reddito delle società Italiassa”

| 5) | Korvataan II osaston otsake seuraavasti: |
| --- | --- |

5)

Korvataan II osaston otsake seuraavasti:

| 6) | Korvataan 4 artikla seuraavasti:
  ”4 artikla
  1.   Sulautuminen, jakautuminen tai osittaisjakautuminen ei saa johtaa siirrettyjen varojen ja vastuiden todellisen arvon ja niiden verotuksessa käytettävän arvon välisen eron mukaisesti laskettujen pääomavoittojen verottamiseen.
  Tässä artiklassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:






  a) | ’verotuksessa käytettävällä arvolla’ tarkoitetaan sitä arvoa, jota olisi käytetty laskettaessa siirtävän yhtiön tulosta tai voitosta taikka pääomavoitosta kannettavan veron määrää, jos näitä varoja ja vastuita olisi myyty yhtiön sulautumisen tai jakautumisen tai osittaisjakautumisen ajankohtana mutta erillään näistä liiketoimista; |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 4 artikla seuraavasti:

”4 artikla

1.   Sulautuminen, jakautuminen tai osittaisjakautuminen ei saa johtaa siirrettyjen varojen ja vastuiden todellisen arvon ja niiden verotuksessa käytettävän arvon välisen eron mukaisesti laskettujen pääomavoittojen verottamiseen.

Tässä artiklassa sovelletaan seuraavia määritelmiä:

a)

’verotuksessa käytettävällä arvolla’ tarkoitetaan sitä arvoa, jota olisi käytetty laskettaessa siirtävän yhtiön tulosta tai voitosta taikka pääomavoitosta kannettavan veron määrää, jos näitä varoja ja vastuita olisi myyty yhtiön sulautumisen tai jakautumisen tai osittaisjakautumisen ajankohtana mutta erillään näistä liiketoimista;

| b) | ’siirretyillä varoilla ja vastuilla’ tarkoitetaan siirtävän yhtiön varoja ja vastuita, jotka yhtiön sulautumisen tai jakautumisen taikka osittaisjakautumisen seurauksena jäävät tosiasiallisesti liittymään siirtävän yhtiön jäsenvaltiossa sijaitsevaan vastaanottavan yhtiön kiinteään toimipaikkaan ja vaikuttavat verotusperusteiden määräytymiseen. |
| --- | --- |

b)

’siirretyillä varoilla ja vastuilla’ tarkoitetaan siirtävän yhtiön varoja ja vastuita, jotka yhtiön sulautumisen tai jakautumisen taikka osittaisjakautumisen seurauksena jäävät tosiasiallisesti liittymään siirtävän yhtiön jäsenvaltiossa sijaitsevaan vastaanottavan yhtiön kiinteään toimipaikkaan ja vaikuttavat verotusperusteiden määräytymiseen.

2.   Edellä 1 kohtaa sovellettaessa ja kun jäsenvaltio ei pidä siirtävää yhtiötä, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan kyseisen yhtiön oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti yhtiö on perustettu, ja tämän johdosta verottaa yhtiön osakkaita heidän osuudestaan siirtävän yhtiön voittoon silloin kun tällaista voittoa syntyy, valtio ei saa verottaa tuloja, voittoja tai pääomavoittoja, jotka lasketaan siirrettyjen varojen ja vastuiden todellisen arvon ja niiden verotuksessa käytettävän arvon välisen eron perusteella.

3.   Edellä 1 ja 2 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos vastaanottava yhtiö tekee uudet poisto-, voitto- ja tappiolaskelmat siirretyistä varoista ja vastuista niiden sääntöjen mukaisesti, joita olisi sovellettu siirtävään yhtiöön tai siirtäviin yhtiöihin, jos sulautumista, jakautumista tai osittaisjakautumista ei olisi tapahtunut.

4.   Siinä tapauksessa, että vastaanottava yhtiö voi siirtävän yhtiön jäsenvaltion lainsäädännön nojalla tehdä uudet poisto-, voitto- ja tappiolaskelmat siirretyistä varoista ja vastuista muilla kuin 3 kohdassa vahvistetuilla perusteilla, 1 kohtaa ei sovelleta niihin varoihin ja vastuisiin, joiden osalta vastaanottava yhtiö on käyttänyt tätä mahdollisuutta.”

| 7) | Korvataan 6 artikla seuraavasti:
  ”6 artikla
  Siltä osin kuin siirtävän yhtiön jäsenvaltion lainsäädännön mukaan olisi mahdollista 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen liiketoimien osalta siirtävän yhtiön verotuksessa vähentämättä olevien tappioiden siirtyminen vastaanottavalle yhtiölle, jäsenvaltion on ulotettava näiden säännösten soveltaminen siirtävän yhtiön verotuksessa vähentämättä olevien tappioiden siirtymiseen sen alueella sijaitsevalle vastaanottavan yhtiön kiinteälle toimipaikalle.” |
| --- | --- |

7)

Korvataan 6 artikla seuraavasti:

”6 artikla

Siltä osin kuin siirtävän yhtiön jäsenvaltion lainsäädännön mukaan olisi mahdollista 1 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen liiketoimien osalta siirtävän yhtiön verotuksessa vähentämättä olevien tappioiden siirtyminen vastaanottavalle yhtiölle, jäsenvaltion on ulotettava näiden säännösten soveltaminen siirtävän yhtiön verotuksessa vähentämättä olevien tappioiden siirtymiseen sen alueella sijaitsevalle vastaanottavan yhtiön kiinteälle toimipaikalle.”

| 8) | Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Jäsenvaltiot voivat poiketa 1 kohdasta, jos vastaanottavan yhtiön osuus siirtävän yhtiön pääomasta on vähemmän kuin 20 prosenttia.
  Osuuden vähimmäismäärä on 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen 15 prosenttia. Osuuden vähimmäismäärä on 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 10 prosenttia.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 7 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jäsenvaltiot voivat poiketa 1 kohdasta, jos vastaanottavan yhtiön osuus siirtävän yhtiön pääomasta on vähemmän kuin 20 prosenttia.

Osuuden vähimmäismäärä on 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen 15 prosenttia. Osuuden vähimmäismäärä on 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen 10 prosenttia.”

| 9) | Korvataan 8 artikla seuraavasti:
  ”8 artikla
  1.   Sulautumisen, jakautumisen tai osakkeidenvaihdon yhteydessä tapahtuva vastaanottavan tai hankkivan yhtiön yhtiöpääomia vastaavien arvopapereiden jakaminen siirtävän tai hankitun yhtiön osakkeenomistajalle vastikkeeksi jälkimmäisen yhtiön yhtiöpääomaa vastaavista arvopapereista ei saa itsessään johtaa osakkeenomistajan tulon, voiton tai pääomavoiton verottamiseen.
  2.   Osittaisjakautumisen yhteydessä tapahtuva vastaanottavan yhtiön yhtiöpääomia vastaavien arvopapereiden jakaminen siirtävän yhtiön osakkeenomistajalle ei saa itsessään johtaa osakkeenomistajan tulon, voiton tai pääomavoiton verottamiseen.
  3.   Jos jäsenvaltio ei pidä osakkeenomistajaa itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan osakkeenomistajan oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti se on perustettu, ja tämän johdosta verottaa henkilöitä, joilla on osuus osakkeenomistajasta, niiden osuudesta osakkeenomistajan voittoon silloin kun tällaista voittoa syntyy, kyseinen jäsenvaltio ei saa verottaa niiden henkilöiden saamia tuloja, voittoja tai pääomavoittoja, jotka johtuvat vastaanottavan tai hankkivan yhtiön yhtiöpääomia vastaavien arvopapereiden jakamisesta osakkeenomistajalle.
  4.   Edellä 1 ja 3 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos osakkeenomistaja ei osoita saamilleen arvopapereille suurempaa verotuksessa käytettävää arvoa kuin mikä vaihdetuilla arvopapereilla oli välittömästi ennen sulautumista, jakautumista tai osakkeidenvaihtoa.
  5.   Edellä 2 ja 3 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos osakkeenomistaja ei osoita saamilleen arvopapereille ja siirtävässä yhtiössä pidetyille arvopapereille yhteensä suurempaa verotuksessa käytettävää arvoa kuin mikä arvo siirtävässä yhtiössä pidetyillä arvopapereilla oli välittömästi ennen osittaisjakautumista.
  6.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdan soveltaminen ei estä jäsenvaltioita verottamasta vastaanotettujen arvopapereiden myöhemmästä luovutuksesta johtuvaa voittoa samalla tavalla kuin ennen hankintaa olemassa olevien arvopapereiden luovutuksesta johtuvaa voittoa.
  7.   Tässä artiklassa ’verotuksessa käytettävällä arvolla’ tarkoitetaan sitä arvoa, jota käytetään laskettaessa yhtiön osakkeenomistajan tulosta, voitosta tai pääomavoitosta kannettavan veron määrää.
  8.   Siinä tapauksessa, että osakkeenomistaja voi asuinvaltionsa lainsäädännön mukaan valita muun kuin 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun verotuskäsittelyn, 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta niihin arvopapereihin, joiden osalta osakkeenomistaja on käyttänyt valintamahdollisuuttaan.
  9.   Edellä 1, 2 ja 3 kohta eivät estä jäsenvaltiota ottamasta osakkeenomistajan verotuksessa huomioon yhtiön sulautumisessa, jakautumisessa, osittaisjakautumisessa tai osakkeidenvaihdossa hänelle mahdollisesti annettua käteisvälirahaa.” |
| --- | --- |

9)

Korvataan 8 artikla seuraavasti:

”8 artikla

1.   Sulautumisen, jakautumisen tai osakkeidenvaihdon yhteydessä tapahtuva vastaanottavan tai hankkivan yhtiön yhtiöpääomia vastaavien arvopapereiden jakaminen siirtävän tai hankitun yhtiön osakkeenomistajalle vastikkeeksi jälkimmäisen yhtiön yhtiöpääomaa vastaavista arvopapereista ei saa itsessään johtaa osakkeenomistajan tulon, voiton tai pääomavoiton verottamiseen.

2.   Osittaisjakautumisen yhteydessä tapahtuva vastaanottavan yhtiön yhtiöpääomia vastaavien arvopapereiden jakaminen siirtävän yhtiön osakkeenomistajalle ei saa itsessään johtaa osakkeenomistajan tulon, voiton tai pääomavoiton verottamiseen.

3.   Jos jäsenvaltio ei pidä osakkeenomistajaa itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan osakkeenomistajan oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti se on perustettu, ja tämän johdosta verottaa henkilöitä, joilla on osuus osakkeenomistajasta, niiden osuudesta osakkeenomistajan voittoon silloin kun tällaista voittoa syntyy, kyseinen jäsenvaltio ei saa verottaa niiden henkilöiden saamia tuloja, voittoja tai pääomavoittoja, jotka johtuvat vastaanottavan tai hankkivan yhtiön yhtiöpääomia vastaavien arvopapereiden jakamisesta osakkeenomistajalle.

4.   Edellä 1 ja 3 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos osakkeenomistaja ei osoita saamilleen arvopapereille suurempaa verotuksessa käytettävää arvoa kuin mikä vaihdetuilla arvopapereilla oli välittömästi ennen sulautumista, jakautumista tai osakkeidenvaihtoa.

5.   Edellä 2 ja 3 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos osakkeenomistaja ei osoita saamilleen arvopapereille ja siirtävässä yhtiössä pidetyille arvopapereille yhteensä suurempaa verotuksessa käytettävää arvoa kuin mikä arvo siirtävässä yhtiössä pidetyillä arvopapereilla oli välittömästi ennen osittaisjakautumista.

6.   Edellä 1, 2 ja 3 kohdan soveltaminen ei estä jäsenvaltioita verottamasta vastaanotettujen arvopapereiden myöhemmästä luovutuksesta johtuvaa voittoa samalla tavalla kuin ennen hankintaa olemassa olevien arvopapereiden luovutuksesta johtuvaa voittoa.

7.   Tässä artiklassa ’verotuksessa käytettävällä arvolla’ tarkoitetaan sitä arvoa, jota käytetään laskettaessa yhtiön osakkeenomistajan tulosta, voitosta tai pääomavoitosta kannettavan veron määrää.

8.   Siinä tapauksessa, että osakkeenomistaja voi asuinvaltionsa lainsäädännön mukaan valita muun kuin 4 ja 5 kohdassa tarkoitetun verotuskäsittelyn, 1, 2 ja 3 kohtaa ei sovelleta niihin arvopapereihin, joiden osalta osakkeenomistaja on käyttänyt valintamahdollisuuttaan.

9.   Edellä 1, 2 ja 3 kohta eivät estä jäsenvaltiota ottamasta osakkeenomistajan verotuksessa huomioon yhtiön sulautumisessa, jakautumisessa, osittaisjakautumisessa tai osakkeidenvaihdossa hänelle mahdollisesti annettua käteisvälirahaa.”

| 10) | Korvataan 10 artikla seuraavasti:
  ”10 artikla
  1.   Jos sulautumisen, jakautumisen, osittaisjakautumisen tai varojensiirron yhteydessä siirrettyihin varoihin kuuluu siirtävän yhtiön kiinteä toimipaikka, joka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa kuin tämä yhtiö, siirtävän yhtiön jäsenvaltion on luovuttava oikeudestaan verottaa tätä kiinteää toimipaikkaa.
  Siirtävän yhtiön jäsenvaltio voi palauttaa tämän yhtiön verotettavaan voittoon kiinteän toimipaikan tappioita, jotka aiemmin on mahdollisesti vähennetty yhtiön tässä valtiossa verotettavasta voitosta ja joita ei ole lisätty tuloon.
  Jäsenvaltio, jossa kiinteä toimipaikka sijaitsee, ja vastaanottavan yhtiön jäsenvaltio soveltavat tällaiseen siirtoon tämän direktiivin säännöksiä ikään kuin jäsenvaltio, jossa kiinteä toimipaikka sijaitsee, olisi siirtävän yhtiön jäsenvaltio.
  Näitä säännöksiä sovelletaan myös siinä tapauksessa, että kiinteä toimipaikka sijaitsee samassa jäsenvaltiossa kuin missä vastaanottavan yhtiön kotipaikka on.
  2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos siirtävän yhtiön jäsenvaltio soveltaa maailmanlaajuisten voittojen verotuksen järjestelmää, kyseisellä jäsenvaltiolla on oikeus verottaa kaikkia sulautumisen, jakautumisen, osittaisjakautumisen tai varojensiirron seurauksena syntyneitä kiinteän toimipaikan voittoja ja pääomavoittoja, edellyttäen että jäsenvaltio antaa huojennuksen sen veron osalta, joka tämän direktiivin säännösten puuttuessa olisi ollut suoritettava kyseisistä voitoista ja pääomavoitoista siinä jäsenvaltiossa, jossa kyseinen kiinteä toimipaikka sijaitsee, samalla tavalla ja samansuuruisena kuin jäsenvaltio olisi tehnyt, jos kyseinen vero olisi tosiasiallisesti määrätty ja maksettu.” |
| --- | --- |

10)

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

1.   Jos sulautumisen, jakautumisen, osittaisjakautumisen tai varojensiirron yhteydessä siirrettyihin varoihin kuuluu siirtävän yhtiön kiinteä toimipaikka, joka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa kuin tämä yhtiö, siirtävän yhtiön jäsenvaltion on luovuttava oikeudestaan verottaa tätä kiinteää toimipaikkaa.

Siirtävän yhtiön jäsenvaltio voi palauttaa tämän yhtiön verotettavaan voittoon kiinteän toimipaikan tappioita, jotka aiemmin on mahdollisesti vähennetty yhtiön tässä valtiossa verotettavasta voitosta ja joita ei ole lisätty tuloon.

Jäsenvaltio, jossa kiinteä toimipaikka sijaitsee, ja vastaanottavan yhtiön jäsenvaltio soveltavat tällaiseen siirtoon tämän direktiivin säännöksiä ikään kuin jäsenvaltio, jossa kiinteä toimipaikka sijaitsee, olisi siirtävän yhtiön jäsenvaltio.

Näitä säännöksiä sovelletaan myös siinä tapauksessa, että kiinteä toimipaikka sijaitsee samassa jäsenvaltiossa kuin missä vastaanottavan yhtiön kotipaikka on.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos siirtävän yhtiön jäsenvaltio soveltaa maailmanlaajuisten voittojen verotuksen järjestelmää, kyseisellä jäsenvaltiolla on oikeus verottaa kaikkia sulautumisen, jakautumisen, osittaisjakautumisen tai varojensiirron seurauksena syntyneitä kiinteän toimipaikan voittoja ja pääomavoittoja, edellyttäen että jäsenvaltio antaa huojennuksen sen veron osalta, joka tämän direktiivin säännösten puuttuessa olisi ollut suoritettava kyseisistä voitoista ja pääomavoitoista siinä jäsenvaltiossa, jossa kyseinen kiinteä toimipaikka sijaitsee, samalla tavalla ja samansuuruisena kuin jäsenvaltio olisi tehnyt, jos kyseinen vero olisi tosiasiallisesti määrätty ja maksettu.”

| 11) | Lisätään osasto seuraavasti:
  ”IV a OSASTO
  Epäitsenäisinä verovelvollisina pidettävien yhteisöjen erityistapaus
  10 a artikla
  1.   Kun jäsenvaltio ei pidä siirtävää yhtiötä tai hankittua yhtiötä, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan kyseisen yhtiön oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti yhtiö on perustettu, sillä on oikeus olla soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä verottaessaan niitä, jotka ovat suoraan tai välillisesti kyseisen yhtiön osakkeenomistajia, tämän yhtiön tuloista, voitoista tai pääomavoitoista.
  2.   Jäsenvaltion, joka käyttää 1 kohdassa tarkoitettua oikeutta, on annettava huojennus sen veron osalta, joka yhtiön, jota ei pidetä itsenäisenä verovelvollisena, olisi tämän direktiivin säännösten puuttuessa pitänyt suorittaa saamistaan tuloista, voitoista ja pääomavoitoista, samalla tavalla ja samansuuruisena kuin jäsenvaltio olisi tehnyt, jos kyseinen vero olisi tosiasiallisesti määrätty ja maksettu.
  3.   Kun jäsenvaltio ei pidä vastaanottavaa tai hankkivaa yhtiötä, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan kyseisen yhtiön oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti yhtiö on perustettu, jäsenvaltiolla on oikeus olla soveltamatta 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa.
  4.   Kun jäsenvaltio ei pidä vastaanottavaa yhtiötä, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan kyseisen yhtiön oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti yhtiö on perustettu, jäsenvaltio voi soveltaa niihin, jotka ovat suoraan tai välillisesti kyseisen yhtiön osakkeenomistajia, samaa verotuskohtelua kuin se soveltaisi, jos vastaanottavan yhtiön kotipaikka olisi tässä jäsenvaltiossa.” |
| --- | --- |

11)

Lisätään osasto seuraavasti:

”IV a OSASTO

Epäitsenäisinä verovelvollisina pidettävien yhteisöjen erityistapaus

10 a artikla

1.   Kun jäsenvaltio ei pidä siirtävää yhtiötä tai hankittua yhtiötä, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan kyseisen yhtiön oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti yhtiö on perustettu, sillä on oikeus olla soveltamatta tämän direktiivin säännöksiä verottaessaan niitä, jotka ovat suoraan tai välillisesti kyseisen yhtiön osakkeenomistajia, tämän yhtiön tuloista, voitoista tai pääomavoitoista.

2.   Jäsenvaltion, joka käyttää 1 kohdassa tarkoitettua oikeutta, on annettava huojennus sen veron osalta, joka yhtiön, jota ei pidetä itsenäisenä verovelvollisena, olisi tämän direktiivin säännösten puuttuessa pitänyt suorittaa saamistaan tuloista, voitoista ja pääomavoitoista, samalla tavalla ja samansuuruisena kuin jäsenvaltio olisi tehnyt, jos kyseinen vero olisi tosiasiallisesti määrätty ja maksettu.

3.   Kun jäsenvaltio ei pidä vastaanottavaa tai hankkivaa yhtiötä, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan kyseisen yhtiön oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti yhtiö on perustettu, jäsenvaltiolla on oikeus olla soveltamatta 8 artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa.

4.   Kun jäsenvaltio ei pidä vastaanottavaa yhtiötä, jonka kotipaikka ei ole jäsenvaltiossa, itsenäisenä verovelvollisena arvioituaan kyseisen yhtiön oikeudellisia tunnusmerkkejä sen lainsäädännön perusteella, jonka mukaisesti yhtiö on perustettu, jäsenvaltio voi soveltaa niihin, jotka ovat suoraan tai välillisesti kyseisen yhtiön osakkeenomistajia, samaa verotuskohtelua kuin se soveltaisi, jos vastaanottavan yhtiön kotipaikka olisi tässä jäsenvaltiossa.”

| 12) | Lisätään seuraava osasto:
  ”IV b OSASTO
  Eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirtoon sovellettavat säännöt
  10 b artikla
  1.   Jos






  a) | eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltiosta toiseen, tai |
| --- | --- | --- |

12)

Lisätään seuraava osasto:

”IV b OSASTO

Eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirtoon sovellettavat säännöt

10 b artikla

1.   Jos

a)

eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltiosta toiseen, tai

| b) | sääntömääräisen kotipaikan siirtyessä jäsenvaltiosta toiseen ensimmäisessä jäsenvaltiossa asuva eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta lakkaa olemasta tuossa jäsenvaltiossa asuva ja siitä tulee toisessa jäsenvaltiossa asuva, |
| --- | --- |

b)

sääntömääräisen kotipaikan siirtyessä jäsenvaltiosta toiseen ensimmäisessä jäsenvaltiossa asuva eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta lakkaa olemasta tuossa jäsenvaltiossa asuva ja siitä tulee toisessa jäsenvaltiossa asuva,

tämä sääntömääräisen kotipaikan siirto tai asumisen lakkaaminen ei saa johtaa siinä jäsenvaltiossa, josta sääntömääräinen kotipaikka on siirretty, niistä eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan varoista ja vastuista saatujen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti laskettujen pääomavoittojen verotukseen, jotka tämän seurauksena jäävät tosiasiallisesti liittymään eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan siinä jäsenvaltiossa, josta sääntömääräinen kotipaikka on siirretty, sijaitsevaan kiinteään toimipaikkaan ja jotka vaikuttavat verotusperusteiden määräytymiseen.

2.   Edellä 1 kohtaa sovelletaan ainoastaan, jos eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta tekee uudet poisto-, voitto- ja tappiolaskelmat varoista ja vastuista, jotka jäävät tosiasiallisesti liittymään kiinteään toimipaikkaan, ikään kuin sääntömääräisen kotipaikan siirtoa ei olisi tapahtunut tai eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan verotuksellinen asuminen ei olisi lakannut.

3.   Jos eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta voi kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla tehdä uudet poisto-, voitto- ja tappiolaskelmat kyseiseen jäsenvaltioon jääneistä varoista ja vastuista muilla kuin 2 kohdassa tarkoitetuilla perusteilla, 1 kohtaa ei sovelleta niihin varoihin ja vastuisiin, joiden osalta tätä mahdollisuutta on käytetty.

10 c artikla

1.   Jos

| a) | eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltiosta toiseen, tai |
| --- | --- |

a)

eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltiosta toiseen, tai

| b) | sääntömääräisen kotipaikan siirtyessä jäsenvaltiosta toiseen ensimmäisessä jäsenvaltiossa asuva eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta lakkaa olemasta tuossa jäsenvaltiossa asuva ja siitä tulee toisessa jäsenvaltiossa asuva, |
| --- | --- |

b)

sääntömääräisen kotipaikan siirtyessä jäsenvaltiosta toiseen ensimmäisessä jäsenvaltiossa asuva eurooppayhtiö tai eurooppaosuuskunta lakkaa olemasta tuossa jäsenvaltiossa asuva ja siitä tulee toisessa jäsenvaltiossa asuva,

jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jos eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan ennen sääntömääräisen kotipaikan siirtoa asianmukaisesti muodostamat muut kuin ulkomaisista kiinteistä toimipaikoista johtuvat varaukset on osittain tai kokonaan vapautettu verosta, eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan kiinteä toimipaikka, joka sijaitsee sen jäsenvaltion alueella, josta sääntömääräinen kotipaikka siirrettiin, voi tehdä tällaiset varaukset samalla tavoin verosta vapautettuina.

2.   Siltä osin kuin yhtiö, joka siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa jäsenvaltion alueella, saisi vähentää verotuksessa vähentämättä olevia tappioita, kyseisen jäsenvaltion on sallittava sääntömääräisen kotipaikkansa siirtävän eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan vähentämättä olevien tappioiden siirtyminen eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan kyseisen jäsenvaltion alueelle sijoittautuneelle kiinteälle toimipaikalle edellyttäen, että yhtiöllä, jonka sääntömääräinen kotipaikka tai verotuksellinen kotipaikka on edelleen kyseisessä jäsenvaltiossa, olisi ollut mahdollisuus vähentää tappiot vastaavissa olosuhteissa.

10 d artikla

1.   Eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirto ei saa itsessään johtaa osakkeenomistajien tulojen, voittojen tai pääomavoittojen verotukseen.

2.   Edellä 1 kohdan soveltaminen ei estä jäsenvaltioita verottamasta sääntömääräisen kotipaikkansa siirtävän eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan pääomaa vastaavien arvopapereiden myöhemmästä siirrosta johtuvia voittoja.”

| 13) | Korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Jäsenvaltio voi olla soveltamatta kaikkia tai joitakin II, III, IV ja IV b osaston säännöksiä tai evätä niistä saatavan hyödyn, jos sulautumisen, jakautumisen, osittaisjakautumisen, varojensiirron, osakkeidenvaihdon tai eurooppayhtiön taikka eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirron:






  a) | pääasiallisena tarkoituksena tai yhtenä pääasiallisista tarkoituksista on veronvälttäminen tai veronkiertäminen; se seikka, että jotain 1 artiklassa tarkoitetuista liiketoimista ei ole suoritettu pätevästä taloudellisesta syystä, kuten liiketoimeen osallistuvien yhtiöiden toimintojen uudelleenjärjestely tai järkeistäminen, saattaa johtaa olettamaan, että liiketoimen pääasiallisena tarkoituksena tai yhtenä pääasiallisista tarkoituksista on veronvälttäminen tai veronkiertäminen; |
| --- | --- | --- |

13)

Korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltio voi olla soveltamatta kaikkia tai joitakin II, III, IV ja IV b osaston säännöksiä tai evätä niistä saatavan hyödyn, jos sulautumisen, jakautumisen, osittaisjakautumisen, varojensiirron, osakkeidenvaihdon tai eurooppayhtiön taikka eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirron:

a)

pääasiallisena tarkoituksena tai yhtenä pääasiallisista tarkoituksista on veronvälttäminen tai veronkiertäminen; se seikka, että jotain 1 artiklassa tarkoitetuista liiketoimista ei ole suoritettu pätevästä taloudellisesta syystä, kuten liiketoimeen osallistuvien yhtiöiden toimintojen uudelleenjärjestely tai järkeistäminen, saattaa johtaa olettamaan, että liiketoimen pääasiallisena tarkoituksena tai yhtenä pääasiallisista tarkoituksista on veronvälttäminen tai veronkiertäminen;

| b) | seurauksena yhtiö ei – riippumatta siitä, osallistuuko yhtiö liiketoimeen vai ei – enää täytä niitä työntekijöiden edustukselle yhtiön toimielimissä asetettuja edellytyksiä, jotka olivat voimassa ennen kyseistä liiketointa.” |
| --- | --- |

b)

seurauksena yhtiö ei – riippumatta siitä, osallistuuko yhtiö liiketoimeen vai ei – enää täytä niitä työntekijöiden edustukselle yhtiön toimielimissä asetettuja edellytyksiä, jotka olivat voimassa ennen kyseistä liiketointa.”

| 14) | Korvataan liite tämän direktiivin liitteen tekstillä. |
| --- | --- |

14)

Korvataan liite tämän direktiivin liitteen tekstillä.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2006 tarvittavat lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset noudattaakseen sekä tämän direktiivin säännöksiä, jotka koskevat eurooppayhtiön tai eurooppaosuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan siirtoa, että tämän direktiivin liitteen a kohtaa. Jäsenvaltioiden on toimitettava viipymättä kyseiset säännökset sekä vastaavuustaulukko kyseisten säännösten ja tämän direktiivin välillä kirjallisina komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2007 tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset siltä osin, kuin on kyse muista kuin 1 kohdassa mainituista säännöksistä. Jäsenvaltioiden on toimitettava viipymättä kyseiset säännökset sekä vastaavuustaulukko kyseisten säännösten ja tämän direktiivin välillä kirjallisina komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

3.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä helmikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  Lausunto annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EUVL C 110, 30.4.2004, s. 30.

2

(3)  EYVL L 225, 20.8.1990, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

3

(4)  EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 885/2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 1).

4

(5)  EYVL L 294, 10.11.2001, s. 22.

5

(6)  EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 15/2004 (EUVL L 116, 22.4.2004, s. 68).

6

(7)  EUVL L 207, 18.8.2003, s. 25.

7

(8)  EYVL L 225, 20.8.1990, s. 6. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2003/123/EY (EUVL L 7, 13.1.2004, s. 41).

8

(9)  EYVL L 294, 10.11.2001, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 885/2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 1).

9

(10)  EUVL L 207, 18.8.2003, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 15/2004 (EUVL L 116, 22.4.2004, s. 68).

10

---

LIITE

”LIITE

LUETTELO 3 ARTIKLAN A KOHDASSA TARKOITETUISTA YHTIÖISTÄ

| a) | Eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 ja eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/86/EY mukaisesti perustetut yhtiöt sekä eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 ja eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/72/EY mukaisesti perustetut osuuskunnat; |
| --- | --- |

a)

Eurooppayhtiön (SE) säännöistä 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2157/2001 ja eurooppayhtiön sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 8 päivänä lokakuuta 2001 annetun neuvoston direktiivin 2001/86/EY mukaisesti perustetut yhtiöt sekä eurooppaosuuskunnan (SCE) säännöistä 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1435/2003 ja eurooppaosuuskunnan sääntöjen täydentämisestä henkilöstöedustuksen osalta 22 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston direktiivin 2003/72/EY mukaisesti perustetut osuuskunnat;

| b) | Belgian lainsäädännön mukaiset ’société anonyme’/’naamloze vennootschap’, ’société en commandite par actions’/’commanditaire vennootschap op aandelen’, ’société privée à responsabilité limitée’/’besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid’’société coopérative à responsabilité limitée’/’coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid’, ’société coopérative à responsabilité illimitée’/’coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid’, ’société en nom collectif’/’vennootschap onder firma’, ’société en commandite simple’/ ’gewone commanditaire vennootschap’ -nimiset yhtiöt, julkiset yritykset, jotka ovat ottaneet jonkun edellä mainituista yhtiömuodoista sekä muut Belgian lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Belgian yhtiöveron alaisia; |
| --- | --- |

b)

Belgian lainsäädännön mukaiset ’société anonyme’/’naamloze vennootschap’, ’société en commandite par actions’/’commanditaire vennootschap op aandelen’, ’société privée à responsabilité limitée’/’besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid’’société coopérative à responsabilité limitée’/’coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid’, ’société coopérative à responsabilité illimitée’/’coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid’, ’société en nom collectif’/’vennootschap onder firma’, ’société en commandite simple’/ ’gewone commanditaire vennootschap’ -nimiset yhtiöt, julkiset yritykset, jotka ovat ottaneet jonkun edellä mainituista yhtiömuodoista sekä muut Belgian lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Belgian yhtiöveron alaisia;

| c) | Tšekin lainsäädännön mukaiset ’akciová společnost’, ja ’společnost s ručením omezeným’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

c)

Tšekin lainsäädännön mukaiset ’akciová společnost’, ja ’společnost s ručením omezeným’ -nimiset yhtiöt;

| d) | Tanskan lainsäädännön mukaiset ’aktieselskab’ ja ’anpartsselskab’ -nimiset yhtiöt. Muut yhtiöverolain alaisina toimivat yritykset edellyttäen, että niiden verotettava tulo lasketaan ja verotetaan ’aktieselskaber’ -yhtiöihin sovellettavan yleisen verotuslainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

d)

Tanskan lainsäädännön mukaiset ’aktieselskab’ ja ’anpartsselskab’ -nimiset yhtiöt. Muut yhtiöverolain alaisina toimivat yritykset edellyttäen, että niiden verotettava tulo lasketaan ja verotetaan ’aktieselskaber’ -yhtiöihin sovellettavan yleisen verotuslainsäädännön mukaisesti;

| e) | Saksan lainsäädännön mukaiset ’Aktiengesellschaft’, ’Kommanditgesellschaft auf Aktien’, ’Gesellschaft mit beschränkter Haftung’, ’Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit’, ’Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft’, ’Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts’ -nimiset yhtiöt sekä muut Saksan lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Saksan yhtiöveron alaisia; |
| --- | --- |

e)

Saksan lainsäädännön mukaiset ’Aktiengesellschaft’, ’Kommanditgesellschaft auf Aktien’, ’Gesellschaft mit beschränkter Haftung’, ’Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit’, ’Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft’, ’Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts’ -nimiset yhtiöt sekä muut Saksan lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Saksan yhtiöveron alaisia;

| f) | Viron lainsäädännön mukaiset ’täisühing’, ’usaldusühing’, ’osaühing’, ’aktsiaselts’, ja ’tulundusühistu’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

f)

Viron lainsäädännön mukaiset ’täisühing’, ’usaldusühing’, ’osaühing’, ’aktsiaselts’, ja ’tulundusühistu’ -nimiset yhtiöt;

| g) | Kreikan lainsäädännön mukaiset ’ανώνυμη εταιρεία’, ’εταιρεία περιoρισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

g)

Kreikan lainsäädännön mukaiset ’ανώνυμη εταιρεία’, ’εταιρεία περιoρισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)’ -nimiset yhtiöt;

| h) | Espanjan lainsäädännön mukaiset ’sociedad anónima’, ’sociedad comanditaria por acciones’, ’sociedad de responsabilidad limitada’ nimiset yhtiöt, sekä julkisoikeudelliset yksiköt, jotka toimivat yksityisoikeuden alaisina; |
| --- | --- |

h)

Espanjan lainsäädännön mukaiset ’sociedad anónima’, ’sociedad comanditaria por acciones’, ’sociedad de responsabilidad limitada’ nimiset yhtiöt, sekä julkisoikeudelliset yksiköt, jotka toimivat yksityisoikeuden alaisina;

| i) | Ranskan lainsäädännön mukaiset ’société anonyme’, ’société en commandite par actions’, ’société à responsabilité limitée’, ’sociétés par actions simplifiées’, ’sociétés d’assurances mutuelles’, ’caisses d’épargne et de prévoyance’, ’sociétés civiles’, jotka ovat automaattisesti yhtiöverotuksen alaisia, ’coopératives’, ’unions de coopératives’ -nimiset yhtiöt, teollis- ja kaupallisluonteiset julkiset laitokset ja yritykset sekä muut Ranskan lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Ranskan yhtiöveron alaisia; |
| --- | --- |

i)

Ranskan lainsäädännön mukaiset ’société anonyme’, ’société en commandite par actions’, ’société à responsabilité limitée’, ’sociétés par actions simplifiées’, ’sociétés d’assurances mutuelles’, ’caisses d’épargne et de prévoyance’, ’sociétés civiles’, jotka ovat automaattisesti yhtiöverotuksen alaisia, ’coopératives’, ’unions de coopératives’ -nimiset yhtiöt, teollis- ja kaupallisluonteiset julkiset laitokset ja yritykset sekä muut Ranskan lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Ranskan yhtiöveron alaisia;

| j) | Irlannin lainsäädännön mukaisesti muodostetut tai sen mukaiset yhtiöt, ’Industrial and Provident Societies Act’, -nimisen järjestelmän mukaan rekisteröidyt laitokset, ’Building Societies Acts’ -järjestelmän mukaan rekisteröidyt building societies ja Trustee Savings Banks Act, 1989 -järjestelmän mukaiset ’trustee savings banks’ |
| --- | --- |

j)

Irlannin lainsäädännön mukaisesti muodostetut tai sen mukaiset yhtiöt, ’Industrial and Provident Societies Act’, -nimisen järjestelmän mukaan rekisteröidyt laitokset, ’Building Societies Acts’ -järjestelmän mukaan rekisteröidyt building societies ja Trustee Savings Banks Act, 1989 -järjestelmän mukaiset ’trustee savings banks’

| k) | Italian lainsäädännön mukaiset ’società per azioni’, ’società in accomandita per azioni’, ’società a responsabilità limitata’, ’società cooperative’, ’società di mutua assicurazione’ -nimiset yhtiöt, sekä kokonaan tai pääasiallisesti kaupallista toimintaa harjoittavat julkiset ja yksityiset yhteisöt; |
| --- | --- |

k)

Italian lainsäädännön mukaiset ’società per azioni’, ’società in accomandita per azioni’, ’società a responsabilità limitata’, ’società cooperative’, ’società di mutua assicurazione’ -nimiset yhtiöt, sekä kokonaan tai pääasiallisesti kaupallista toimintaa harjoittavat julkiset ja yksityiset yhteisöt;

| l) | Kyproksen lainsäädännön mukaiset tuloverolaeissa määritellyt ’εταιρείες’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

l)

Kyproksen lainsäädännön mukaiset tuloverolaeissa määritellyt ’εταιρείες’ -nimiset yhtiöt;

| m) | Latvian lainsäädännön mukaiset ’akciju sabiedrība’ ja ’sabiedrība ar ierobežotu atbildību’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

m)

Latvian lainsäädännön mukaiset ’akciju sabiedrība’ ja ’sabiedrība ar ierobežotu atbildību’ -nimiset yhtiöt;

| n) | Liettuan lainsäädännön mukaisesti perustetut yhtiöt; |
| --- | --- |

n)

Liettuan lainsäädännön mukaisesti perustetut yhtiöt;

| o) | Luxemburgin lainsäädännön mukaiset ’société anonyme’, ’société en commandite par actions’, ’société à responsabilité limitée’, ’société coopérative’, ’société coopérative organisée comme une société anonyme’, ’association d’assurances mutuelles’, ’association d’épargne-pension’, ’entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’État, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public’ -nimiset yhtiöt sekä muut Luxemburgin lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Luxemburgin yhtiöveron alaisia; |
| --- | --- |

o)

Luxemburgin lainsäädännön mukaiset ’société anonyme’, ’société en commandite par actions’, ’société à responsabilité limitée’, ’société coopérative’, ’société coopérative organisée comme une société anonyme’, ’association d’assurances mutuelles’, ’association d’épargne-pension’, ’entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’État, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public’ -nimiset yhtiöt sekä muut Luxemburgin lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Luxemburgin yhtiöveron alaisia;

| p) | Unkarin lainsäädännön mukaiset ’közkereseti társaság’, ’betéti társaság’, ’közös vállalat’, ’korlátolt felelősségű társaság’, ’részvénytársaság’, ’egyesülés’, ’közhasznú társaság’, ’szövetkezet’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

p)

Unkarin lainsäädännön mukaiset ’közkereseti társaság’, ’betéti társaság’, ’közös vállalat’, ’korlátolt felelősségű társaság’, ’részvénytársaság’, ’egyesülés’, ’közhasznú társaság’, ’szövetkezet’ -nimiset yhtiöt;

| q) | Maltan lainsäädännön mukaiset ’Kumpaniji ta’ Responsabilita Limitata’ ja ’Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

q)

Maltan lainsäädännön mukaiset ’Kumpaniji ta’ Responsabilita Limitata’ ja ’Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet’ -nimiset yhtiöt;

| r) | Alankomaiden lainsäädännön mukaiset ’naamloze vennootschap’, ’besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid’, ’Open commanditaire vennootschap’, ’Coöperatie’, ’onderlinge waarborgmaatschappij’, ’Fonds voor gemene rekening’, ’vereniging op coöperatieve grondslag’ ja ’vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt’ -nimiset yhtiöt sekä muut Alankomaiden lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Alankomaiden yhtiöveron alaisia; |
| --- | --- |

r)

Alankomaiden lainsäädännön mukaiset ’naamloze vennootschap’, ’besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid’, ’Open commanditaire vennootschap’, ’Coöperatie’, ’onderlinge waarborgmaatschappij’, ’Fonds voor gemene rekening’, ’vereniging op coöperatieve grondslag’ ja ’vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt’ -nimiset yhtiöt sekä muut Alankomaiden lainsäädännön mukaiset yhtiöt, jotka ovat Alankomaiden yhtiöveron alaisia;

| s) | Itävallan lainsäädännön mukaiset ’Aktiengesellschaft’, ’Gesellschaft mit beschränkter Haftung’, ’Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

s)

Itävallan lainsäädännön mukaiset ’Aktiengesellschaft’, ’Gesellschaft mit beschränkter Haftung’, ’Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften’ -nimiset yhtiöt;

| t) | Puolan lainsäädännön mukaiset ’spółka akcyjna’ ja ’spółka z ograniczoną odpowiedzialnością’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

t)

Puolan lainsäädännön mukaiset ’spółka akcyjna’ ja ’spółka z ograniczoną odpowiedzialnością’ -nimiset yhtiöt;

| u) | Portugalin lainsäädännön mukaisesti muodostetut kaupalliset yhtiöt tai kaupallisen yhtiön muodossa toimivat siviilioikeudelliset yhtiöt sekä muut kaupallista tai teollista toimintaa harjoittavat oikeushenkilöt; |
| --- | --- |

u)

Portugalin lainsäädännön mukaisesti muodostetut kaupalliset yhtiöt tai kaupallisen yhtiön muodossa toimivat siviilioikeudelliset yhtiöt sekä muut kaupallista tai teollista toimintaa harjoittavat oikeushenkilöt;

| v) | Slovenian lainsäädännön mukaiset ’delniška družba’, ’komanditna družba’ ja ’družba z omejeno odgovornostjo’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

v)

Slovenian lainsäädännön mukaiset ’delniška družba’, ’komanditna družba’ ja ’družba z omejeno odgovornostjo’ -nimiset yhtiöt;

| w) | Slovakian lainsäädännön mukaiset ’akciová spoločnosť’, ’spoločnosť s ručením obmedzeným’ ja ’komanditná spoločnosť’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

w)

Slovakian lainsäädännön mukaiset ’akciová spoločnosť’, ’spoločnosť s ručením obmedzeným’ ja ’komanditná spoločnosť’ -nimiset yhtiöt;

| x) | Suomen lainsäädännön mukaiset ’osakeyhtiö’/’aktiebolag’, ’osuuskunta’/’andelslag’, ’säästöpankki’/’sparbank’ ja ’vakuutusyhtiö’/’försäkringsbolag’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

x)

Suomen lainsäädännön mukaiset ’osakeyhtiö’/’aktiebolag’, ’osuuskunta’/’andelslag’, ’säästöpankki’/’sparbank’ ja ’vakuutusyhtiö’/’försäkringsbolag’ -nimiset yhtiöt;

| y) | Ruotsin lainsäädännön mukaiset ’aktiebolag’, ’försäkringsaktiebolag’, ’ekonomiska föreningar’, ’sparbanker’, ’ömsesidiga försäkringsbolag’ -nimiset yhtiöt; |
| --- | --- |

y)

Ruotsin lainsäädännön mukaiset ’aktiebolag’, ’försäkringsaktiebolag’, ’ekonomiska föreningar’, ’sparbanker’, ’ömsesidiga försäkringsbolag’ -nimiset yhtiöt;

| z) | Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisesti perustetut yhtiöt.” |
| --- | --- |

z)

Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädännön mukaisesti perustetut yhtiöt.”

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/28 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/28

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä helmikuuta 2005,

alueiden komitean alankomaalaisen varsinaisen jäsenen nimeämisestä

(2005/172/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 263 artiklan,

ottaa huomioon Alankomaiden hallituksen ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston päätös 2002/60/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston päätös 2002/60/EY (1) alueiden komitean jäsenten ja varajäsenten nimeämisestä.

| (2) | Alueiden komiteassa on vapautunut paikka G.A.A. VERKERKin erottua, mistä neuvosto sai tiedon 6 päivänä lokakuuta 2004, |
| --- | --- |

(2)

Alueiden komiteassa on vapautunut paikka G.A.A. VERKERKin erottua, mistä neuvosto sai tiedon 6 päivänä lokakuuta 2004,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Nimetään Pieter Theodoor VAN WOENSEL, Wethouder van Den Haag, alueiden komitean varsinaiseksi jäseneksi G.A.A. VERKERKin tilalle tämän jäljellä olevaksi toimikaudeksi eli 25 päivään tammikuuta 2006.

Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. BODEN

---

(1)  EYVL L 24, 26.1.2002, s. 38.

1

---

Komissio

| 4.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 58/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 58/29

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 12 päivänä toukokuuta 2004,

valtiontuesta, jonka Espanja on toteuttanut Espanjan valtion omistamille telakoille myönnettävää uutta rakenneuudistustukea varten

Valtiontukiasia C 40/00 (ex NN 61/00)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1620)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/173/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon laivanrakennusteollisuudelle myönnettävän tuen uusien sääntöjen vahvistamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1540/98 (1),

ottaa huomioon tietyille rakenneuudistuksen alaisille telakoille myönnettävästä tuesta 2 päivänä kesäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/97 (2),

on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (3) mainittujen artikloiden mukaisesti ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Komissio hyväksyi 6 päivänä elokuuta 1997 asetuksen (EY) N:o 1013/97 nojalla tekemällään päätöksellä (4) noin 1,9 miljardin euron rakenneuudistustuen myöntämisen Espanjan valtion omistamille telakoille. Kyseisen asetuksen mukaisesti tuen hyväksymisen edellytyksenä oli, että telakoiden rakenneuudistukseen ei myönnettäisi enää lisätukia. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi 6 päivänä elokuuta 1997 asetuksen (EY) N:o 1013/97 nojalla tekemällään päätöksellä (4) noin 1,9 miljardin euron rakenneuudistustuen myöntämisen Espanjan valtion omistamille telakoille. Kyseisen asetuksen mukaisesti tuen hyväksymisen edellytyksenä oli, että telakoiden rakenneuudistukseen ei myönnettäisi enää lisätukia.

| (2) | Komissio sai lehdistön kautta tietoonsa, että vuosina 1999 ja 2000 oli toteutettu monia Espanjan valtion omistamiin siviilitelakoihin liittyviä yrityskauppoja. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 27 päivänä tammikuuta ja 29 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. Espanja ei vastannut kumpaankaan tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(2)

Komissio sai lehdistön kautta tietoonsa, että vuosina 1999 ja 2000 oli toteutettu monia Espanjan valtion omistamiin siviilitelakoihin liittyviä yrityskauppoja. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 27 päivänä tammikuuta ja 29 päivänä maaliskuuta 2000 päivätyillä kirjeillä. Espanja ei vastannut kumpaankaan tietopyyntöön.

| (3) | Komissio aloitti 12 päivänä heinäkuuta 2000 tekemällään päätöksellä perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn (jäljempänä ’menettelyn aloittaminen’), joka koski yrityskauppaa, jolla valtion holdingyhtiö Sociedad Estatal de Participaciones Industriales (SEPI) osti Astilleros Españoles SA:lta Juliana- ja Cádiz-telakat sekä Manises-moottoritehtaan kunkin erillisenä yhtiönä. Komissio ilmoitti Espanjan viranomaisille päätöksestään 1 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio aloitti 12 päivänä heinäkuuta 2000 tekemällään päätöksellä perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn (jäljempänä ’menettelyn aloittaminen’), joka koski yrityskauppaa, jolla valtion holdingyhtiö Sociedad Estatal de Participaciones Industriales (SEPI) osti Astilleros Españoles SA:lta Juliana- ja Cádiz-telakat sekä Manises-moottoritehtaan kunkin erillisenä yhtiönä. Komissio ilmoitti Espanjan viranomaisille päätöksestään 1 päivänä elokuuta 2000 päivätyllä kirjeellä.

| (4) | Espanja esitti 18 päivänä toukokuuta ja 24 päivänä syyskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä huomautuksia menettelyn aloittamisesta. Se ilmoitti myös komissiolle, että SEPI oli päättänyt heinäkuussa 2000 fuusioida kaikki Espanjan valtion omistamat telakat yhdeksi konserniksi. |
| --- | --- |

(4)

Espanja esitti 18 päivänä toukokuuta ja 24 päivänä syyskuuta 2001 päivätyillä kirjeillä huomautuksia menettelyn aloittamisesta. Se ilmoitti myös komissiolle, että SEPI oli päättänyt heinäkuussa 2000 fuusioida kaikki Espanjan valtion omistamat telakat yhdeksi konserniksi.

| (5) | Komissio päätti 28 päivänä marraskuuta 2001 laajentaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn (jäljempänä ’menettelyn ensimmäinen laajentaminen’) koskemaan SEPI:n ja Bazánin sekä AESA:n ja Bazánin välisiä uusia yrityskauppoja, joiden tarkoituksena oli uuden IZAR-konsernin perustaminen. Komissio ilmoitti 28 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Espanjalle menettelyn laajentamisesta ja pyysi sitä toimittamaan kaikki yrityskauppoihin mahdollisesti sisältyvän tuen arvioinnissa tarvittavat tiedot. Komissio täsmensi 29 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, että voidakseen laatia tuesta asianmukaisen arvioinnin se tarvitsee kohdetelakoiden ja AESA:n tilinpäätökset sekä muut asiakirjat, joissa on lisätietoja yrityksistä omistajanvaihdoksen aikaan laadituista arvioinneista. |
| --- | --- |

(5)

Komissio päätti 28 päivänä marraskuuta 2001 laajentaa perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn (jäljempänä ’menettelyn ensimmäinen laajentaminen’) koskemaan SEPI:n ja Bazánin sekä AESA:n ja Bazánin välisiä uusia yrityskauppoja, joiden tarkoituksena oli uuden IZAR-konsernin perustaminen. Komissio ilmoitti 28 päivänä marraskuuta 2001 päivätyllä kirjeellä Espanjalle menettelyn laajentamisesta ja pyysi sitä toimittamaan kaikki yrityskauppoihin mahdollisesti sisältyvän tuen arvioinnissa tarvittavat tiedot. Komissio täsmensi 29 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, että voidakseen laatia tuesta asianmukaisen arvioinnin se tarvitsee kohdetelakoiden ja AESA:n tilinpäätökset sekä muut asiakirjat, joissa on lisätietoja yrityksistä omistajanvaihdoksen aikaan laadituista arvioinneista.

| (6) | Espanja esitti 31 päivänä tammikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä huomautuksia menettelyn ensimmäisestä laajentamisesta. Komissio muistutti Espanjalle 28 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä pyytäneensä tältä kyseisten yritysten vuosikertomuksia, joita ei ollut vielä toimitettu. Espanja toimitti lisätietoja 29 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka ei kuitenkaan sisältänyt komission pyytämiä vuosikertomuksia. |
| --- | --- |

(6)

Espanja esitti 31 päivänä tammikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä huomautuksia menettelyn ensimmäisestä laajentamisesta. Komissio muistutti Espanjalle 28 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä pyytäneensä tältä kyseisten yritysten vuosikertomuksia, joita ei ollut vielä toimitettu. Espanja toimitti lisätietoja 29 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, joka ei kuitenkaan sisältänyt komission pyytämiä vuosikertomuksia.

| (7) | Espanjan jätettyä toimittamatta pyydetyt tiedot komissio päätti 12 päivänä elokuuta 2002 tehdä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (5) 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen, jossa Espanjaa vaadittiin toimittamaan pyydetyt tiedot. Espanjalle ilmoitettiin komission päätöksestä 12 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Komissio korosti kyseisessä kirjeessä, että jos Espanja ei toimita sille pyydettyjä tietoja, se tekee asiasta lopullisen päätöksen saatavilla olevien tietojen perusteella. Espanja vastasi välipäätökseen 16 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä muttei toimittanut pyydettyjä vuosikertomuksia. |
| --- | --- |

(7)

Espanjan jätettyä toimittamatta pyydetyt tiedot komissio päätti 12 päivänä elokuuta 2002 tehdä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (5) 10 artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen antamista koskevan välipäätöksen, jossa Espanjaa vaadittiin toimittamaan pyydetyt tiedot. Espanjalle ilmoitettiin komission päätöksestä 12 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Komissio korosti kyseisessä kirjeessä, että jos Espanja ei toimita sille pyydettyjä tietoja, se tekee asiasta lopullisen päätöksen saatavilla olevien tietojen perusteella. Espanja vastasi välipäätökseen 16 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä muttei toimittanut pyydettyjä vuosikertomuksia.

| (8) | Komissio päätti 27 päivänä toukokuuta 2003 laajentaa toistamiseen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä (jäljempänä ’menettelyn toinen laajentaminen’) ulottaakseen sen vastikään havaitsemaansa valtiontukeen, jota se epäili sääntöjenvastaiseksi ja jonka se arveli liittyvän SEPI:n ja AESA:n sekä niiden omistamien telakoiden välisiin yrityskauppoihin. Komissio ilmoitti Espanjalle 27 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä menettelyn toisesta laajentamisesta ja pyysi sitä toimittamaan kaikki mahdollisen tuen arvioinnissa tarvittavat tiedot. Espanja otti 10 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä kantaa menettelyn toiseen laajentamiseen. Komissio pyysi Espanjalta lisäselvityksiä 16 päivänä lokakuuta ja 11 päivänä marraskuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Espanja vastasi komissiolle 25 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä ja lähetti lisätietoja 14 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio päätti 27 päivänä toukokuuta 2003 laajentaa toistamiseen perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaista menettelyä (jäljempänä ’menettelyn toinen laajentaminen’) ulottaakseen sen vastikään havaitsemaansa valtiontukeen, jota se epäili sääntöjenvastaiseksi ja jonka se arveli liittyvän SEPI:n ja AESA:n sekä niiden omistamien telakoiden välisiin yrityskauppoihin. Komissio ilmoitti Espanjalle 27 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä menettelyn toisesta laajentamisesta ja pyysi sitä toimittamaan kaikki mahdollisen tuen arvioinnissa tarvittavat tiedot. Espanja otti 10 päivänä heinäkuuta 2003 päivätyllä kirjeellä kantaa menettelyn toiseen laajentamiseen. Komissio pyysi Espanjalta lisäselvityksiä 16 päivänä lokakuuta ja 11 päivänä marraskuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Espanja vastasi komissiolle 25 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä ja lähetti lisätietoja 14 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä.

| (9) | Aloitettuaan menettelyn komissio sai 18 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä huomautuksia Tanskalta ja menettelyn ensimmäisen laajentamisen jälkeen 22 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneeltä kuningaskunnalta. Menettelyn toisen laajentamisen jälkeen komissio sai huomautuksia 24 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Royal Van Lent Shipyardilta, samana päivänä päivätyllä kirjeellä henkilöllisyytensä salassapitoa pyytäneeltä asianomaiselta osapuolelta ja 6 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä IZAR:lta. Huomautukset toimitettiin Espanjalle 14 päivänä helmikuuta 2001, 6 päivänä maaliskuuta 2002 ja 13 päivänä lokakuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Espanja otti kantaa huomautuksiin 14 päivänä maaliskuuta 2001, 4 päivänä huhtikuuta 2002 ja 10 päivänä marraskuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. IZAR nosti 14 päivänä marraskuuta 2003 kanteen (6) komissiota vastaan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa ja pyysi menettelyn toista laajentamista koskevan päätöksen kumoamista. |
| --- | --- |

(9)

Aloitettuaan menettelyn komissio sai 18 päivänä joulukuuta 2000 päivätyllä kirjeellä huomautuksia Tanskalta ja menettelyn ensimmäisen laajentamisen jälkeen 22 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneeltä kuningaskunnalta. Menettelyn toisen laajentamisen jälkeen komissio sai huomautuksia 24 päivänä syyskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä Royal Van Lent Shipyardilta, samana päivänä päivätyllä kirjeellä henkilöllisyytensä salassapitoa pyytäneeltä asianomaiselta osapuolelta ja 6 päivänä lokakuuta 2003 päivätyllä kirjeellä IZAR:lta. Huomautukset toimitettiin Espanjalle 14 päivänä helmikuuta 2001, 6 päivänä maaliskuuta 2002 ja 13 päivänä lokakuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Espanja otti kantaa huomautuksiin 14 päivänä maaliskuuta 2001, 4 päivänä huhtikuuta 2002 ja 10 päivänä marraskuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. IZAR nosti 14 päivänä marraskuuta 2003 kanteen (6) komissiota vastaan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa ja pyysi menettelyn toista laajentamista koskevan päätöksen kumoamista.

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

| (10) | Tuensaajayritykset ovat Astilleros Españoles SA (AESA), E.N. Bazán de Construcciones Navales Militares SA (Bazán), IZAR Construcciones Navales (IZAR), Astilleros de Cádiz SRL (Cádiz), Astilleros de Puerto Real SRL (Puerto Real), Astilleros de Sestao SRL (Sestao), Astilleros de Sevilla SRL (Sevilla), Juliana Constructora Gijonesa SA (Juliana), Fábrica de motores diésel de Manises SA (Manises) ja Astilleros y Talleres del Noroeste (Astano, joka muutti sittemmin nimensä Feneksi). |
| --- | --- |

(10)

Tuensaajayritykset ovat Astilleros Españoles SA (AESA), E.N. Bazán de Construcciones Navales Militares SA (Bazán), IZAR Construcciones Navales (IZAR), Astilleros de Cádiz SRL (Cádiz), Astilleros de Puerto Real SRL (Puerto Real), Astilleros de Sestao SRL (Sestao), Astilleros de Sevilla SRL (Sevilla), Juliana Constructora Gijonesa SA (Juliana), Fábrica de motores diésel de Manises SA (Manises) ja Astilleros y Talleres del Noroeste (Astano, joka muutti sittemmin nimensä Feneksi).

| (11) | Kaikki Espanjan valtion omistamat telakat ovat kuuluneet vuodesta 1998 valtion holdingyhtiöön SEPI:in. Suorassa omistuksessa ollutta Astanoa lukuun ottamatta kaikki siviilitelakat olivat vuoteen 1998 asti riippumattomia yrityksiä, jotka olivat SEPI:n tytäryhtiön AESA-holdingyhtiön omistuksessa. AESA itse ei harjoittanut laivanrakennustoimintaa vaan toimi holdingyhtiönä, joka hallinnoi aktiivisesti omistamiaan telakoita. SEPI omisti myös Bazánin, joka harjoitti toimintaa pääasiassa kolmella sotilastelakalla (jotka eivät olleet riippumattomia yrityksiä). Vuoden 1998 alusta valtio-omisteisten telakoiden omistusrakenne oli seuraava: |
| --- | --- |

(11)

Kaikki Espanjan valtion omistamat telakat ovat kuuluneet vuodesta 1998 valtion holdingyhtiöön SEPI:in. Suorassa omistuksessa ollutta Astanoa lukuun ottamatta kaikki siviilitelakat olivat vuoteen 1998 asti riippumattomia yrityksiä, jotka olivat SEPI:n tytäryhtiön AESA-holdingyhtiön omistuksessa. AESA itse ei harjoittanut laivanrakennustoimintaa vaan toimi holdingyhtiönä, joka hallinnoi aktiivisesti omistamiaan telakoita. SEPI omisti myös Bazánin, joka harjoitti toimintaa pääasiassa kolmella sotilastelakalla (jotka eivät olleet riippumattomia yrityksiä). Vuoden 1998 alusta valtio-omisteisten telakoiden omistusrakenne oli seuraava:

Image

| (12) | Ensimmäisessä yrityskauppaerässä (jäljempänä ’siirto 1’), joka toteutettiin 28 päivänä joulukuuta 1999, SEPI osti AESA:lta Cádiz- ja Juliana-telakat sekä Manises-moottoritehtaan 15,3 miljoonan euron hintaan. (7). Barreras- ja Astander-telakat yksityistettiin, joten ne eivät kuulu tämän tutkinnan piiriin. Siirron 1 jälkeen omistusrakenne oli seuraava: |
| --- | --- |

(12)

Ensimmäisessä yrityskauppaerässä (jäljempänä ’siirto 1’), joka toteutettiin 28 päivänä joulukuuta 1999, SEPI osti AESA:lta Cádiz- ja Juliana-telakat sekä Manises-moottoritehtaan 15,3 miljoonan euron hintaan. (7). Barreras- ja Astander-telakat yksityistettiin, joten ne eivät kuulu tämän tutkinnan piiriin. Siirron 1 jälkeen omistusrakenne oli seuraava:

Image

| (13) | SEPI päätti heinäkuussa 2000 yhdistää kaikki valtio-omisteiset telakat yhdeksi konserniksi. Fuusio toteutettiin pääasiassa kahden yrityskaupan välityksellä. SEPI:n omistama sotilastelakkakonserni Bazán osti ensiksikin (jäljempänä ’siirto 2’) AESA:n kolme jäljellä olevaa telakkaa (Puerto Realin, Sestaon ja Sevillan), joista veloitettiin yksi Espanjan peseta kustakin. |
| --- | --- |

(13)

SEPI päätti heinäkuussa 2000 yhdistää kaikki valtio-omisteiset telakat yhdeksi konserniksi. Fuusio toteutettiin pääasiassa kahden yrityskaupan välityksellä. SEPI:n omistama sotilastelakkakonserni Bazán osti ensiksikin (jäljempänä ’siirto 2’) AESA:n kolme jäljellä olevaa telakkaa (Puerto Realin, Sestaon ja Sevillan), joista veloitettiin yksi Espanjan peseta kustakin.

| (14) | Bazán osti lisäksi suoraan SEPI:ltä (jäljempänä ’siirto 3’) kolme telakkaa (Julianan, Cádizin ja Astanon) ja Manises-moottoritehtaan maksaen kustakin yhden pesetan. Kyseiset yritykset purettiin ja fuusioitiin Bazániin, jonka nimi muutettiin IZAR:ksi. Telakoiden nykyinen omistusrakenne on siten seuraava: |
| --- | --- |

(14)

Bazán osti lisäksi suoraan SEPI:ltä (jäljempänä ’siirto 3’) kolme telakkaa (Julianan, Cádizin ja Astanon) ja Manises-moottoritehtaan maksaen kustakin yhden pesetan. Kyseiset yritykset purettiin ja fuusioitiin Bazániin, jonka nimi muutettiin IZAR:ksi. Telakoiden nykyinen omistusrakenne on siten seuraava:

Image

| (15) | Aloittaessaan tutkintamenettelyn komissio ilmoitti, että se epäili, että siirtoon 1, jossa SEPI maksoi AESA:lle myöhemmin saadun tiedon mukaan 60 miljoonaa euroa Juliana-, Cádiz- ja Manises-yrityksistä, voi liittyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(15)

Aloittaessaan tutkintamenettelyn komissio ilmoitti, että se epäili, että siirtoon 1, jossa SEPI maksoi AESA:lle myöhemmin saadun tiedon mukaan 60 miljoonaa euroa Juliana-, Cádiz- ja Manises-yrityksistä, voi liittyä valtiontukea.

| (16) | Komissio epäili myös kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, sillä näytti siltä, että tuki ei ollut valtio-omisteisille telakoille myönnetyn viimeisimmän rakenneuudistuspaketin hyväksymisestä vuonna 1997 tehdyn komission päätöksen mukainen. Tuki vaikutti tämän vuoksi asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomalta rakenneuudistustuelta. Tämä päätelmä perustui erityisesti seuraaviin seikkoihin: |
| --- | --- |

(16)

Komissio epäili myös kyseisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille, sillä näytti siltä, että tuki ei ollut valtio-omisteisille telakoille myönnetyn viimeisimmän rakenneuudistuspaketin hyväksymisestä vuonna 1997 tehdyn komission päätöksen mukainen. Tuki vaikutti tämän vuoksi asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltumattomalta rakenneuudistustuelta. Tämä päätelmä perustui erityisesti seuraaviin seikkoihin:

| (17) | Näytti ensiksikin siltä, että ”myynnissä” ei ollut kyse todellisesta yrityskaupasta vaan pääomankorotuksesta, joka mahdollisti AESA:n ja sen omistuksessa vielä olleiden telakoiden (Puerto Realin, Sevillan ja Sestaon) toiminnan jatkumisen. |
| --- | --- |

(17)

Näytti ensiksikin siltä, että ”myynnissä” ei ollut kyse todellisesta yrityskaupasta vaan pääomankorotuksesta, joka mahdollisti AESA:n ja sen omistuksessa vielä olleiden telakoiden (Puerto Realin, Sevillan ja Sestaon) toiminnan jatkumisen.

| (18) | Kun otetaan lisäksi huomioon telakoiden aiemmasta toiminnasta saadut heikot tulokset, yksikään kaupallinen sijoittaja ei todennäköisesti olisi valmis ostamaan telakoita kyseisin ehdoin. |
| --- | --- |

(18)

Kun otetaan lisäksi huomioon telakoiden aiemmasta toiminnasta saadut heikot tulokset, yksikään kaupallinen sijoittaja ei todennäköisesti olisi valmis ostamaan telakoita kyseisin ehdoin.

| (19) | Komissio päätti 25 päivänä marraskuuta 2001 laajentaa tutkintamenettelyn siirtoihin 2 ja 3, joiden tarkoituksena oli fuusioida kaikki Espanjan valtion omistamat telakat yhdeksi konserniksi. Komissio totesi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä, että vuosien 1999 ja 2000 välisenä aikana toteutetut yrityskaupat olivat yhteydessä toisiinsa ja johtivat lopulta kaikkien valtio-omisteisten telakoiden fuusiointiin yhdeksi konserniksi. Menettely oli tämän vuoksi laajennettava kaikkiin fuusion toteuttamiseksi tehtyihin yrityskauppoihin, jotta SEPI:n toteuttamien yrityskauppojen yhteydessä siviilitelakoille mahdollisesti myönnetystä valtiontuesta voitaisiin laatia kattava ja paikkansapitävä arviointi. |
| --- | --- |

(19)

Komissio päätti 25 päivänä marraskuuta 2001 laajentaa tutkintamenettelyn siirtoihin 2 ja 3, joiden tarkoituksena oli fuusioida kaikki Espanjan valtion omistamat telakat yhdeksi konserniksi. Komissio totesi menettelyn laajentamista koskevassa päätöksessä, että vuosien 1999 ja 2000 välisenä aikana toteutetut yrityskaupat olivat yhteydessä toisiinsa ja johtivat lopulta kaikkien valtio-omisteisten telakoiden fuusiointiin yhdeksi konserniksi. Menettely oli tämän vuoksi laajennettava kaikkiin fuusion toteuttamiseksi tehtyihin yrityskauppoihin, jotta SEPI:n toteuttamien yrityskauppojen yhteydessä siviilitelakoille mahdollisesti myönnetystä valtiontuesta voitaisiin laatia kattava ja paikkansapitävä arviointi.

| (20) | Komissio korosti myös, että valtiontuen poissulkemiseksi julkisten yritysten hyväksi toteutetuissa pääomankorotuksissa on noudatettava markkinaehtoja. Komissio epäili sen vuoksi, että telakasta ja moottoritehtaasta maksettu yhden Espanjan pesetan myyntihinta ei ollut markkinaehtojen mukainen ja että IZAR oli tämän vuoksi saanut kyseisten yrityskauppojen yhteydessä valtiontukeen perustuvaa taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio korosti myös, että valtiontuen poissulkemiseksi julkisten yritysten hyväksi toteutetuissa pääomankorotuksissa on noudatettava markkinaehtoja. Komissio epäili sen vuoksi, että telakasta ja moottoritehtaasta maksettu yhden Espanjan pesetan myyntihinta ei ollut markkinaehtojen mukainen ja että IZAR oli tämän vuoksi saanut kyseisten yrityskauppojen yhteydessä valtiontukeen perustuvaa taloudellista hyötyä.

| (21) | Koska sovellettavissa yhteisön säännöksissä kielletään pelastamis- ja rakenneuudistustuen myöntäminen valtio-omisteisille siviilitelakoille, komissio epäili, soveltuivatko tarkasteltavina olevat yrityskaupat yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(21)

Koska sovellettavissa yhteisön säännöksissä kielletään pelastamis- ja rakenneuudistustuen myöntäminen valtio-omisteisille siviilitelakoille, komissio epäili, soveltuivatko tarkasteltavina olevat yrityskaupat yhteismarkkinoille.

| (22) | Komissio havaitsi myöhemmissä tutkimuksissaan, että SEPI lainasi vuonna 1999 194,4 miljoonaa euroa vastikään ostamilleen Cádizille, Julianalle ja Manisesille. Koska näyttää siltä, että lainat myönnettiin vaikeuksissa olleille yrityksille, komissio katsoo, että lainat saattoivat olla valtiontukea. |
| --- | --- |

(22)

Komissio havaitsi myöhemmissä tutkimuksissaan, että SEPI lainasi vuonna 1999 194,4 miljoonaa euroa vastikään ostamilleen Cádizille, Julianalle ja Manisesille. Koska näyttää siltä, että lainat myönnettiin vaikeuksissa olleille yrityksille, komissio katsoo, että lainat saattoivat olla valtiontukea.

| (23) | Komissio totesi myös, että SEPI toteutti 18 päivänä heinäkuuta 2000 AESA:n hyväksi 252,4 miljoonan euron pääomankorotuksen, joka saattoi olla valtiontukea. AESA:n todettiin toteuttaneen lähes samanaikaisesti Puerto Real-, Sestao- ja Sevilla-telakoiden hyväksi samansuuruiset pääomankorotukset. AESA toteutti tämän pääomankorotuksen kolmen telakkansa hyväksi vain kaksi päivää ennen niiden siirtymistä Bazánin omistukseen. |
| --- | --- |

(23)

Komissio totesi myös, että SEPI toteutti 18 päivänä heinäkuuta 2000 AESA:n hyväksi 252,4 miljoonan euron pääomankorotuksen, joka saattoi olla valtiontukea. AESA:n todettiin toteuttaneen lähes samanaikaisesti Puerto Real-, Sestao- ja Sevilla-telakoiden hyväksi samansuuruiset pääomankorotukset. AESA toteutti tämän pääomankorotuksen kolmen telakkansa hyväksi vain kaksi päivää ennen niiden siirtymistä Bazánin omistukseen.

| (24) | Näyttää lisäksi siltä, että Bazánille maksettiin korvaus Astano-, Cádiz- ja Juliana-telakoiden sekä Manisesin moottoritehtaan ostosta aiheutuneesta 68,2 miljoonan euron tappiosta. Komissio epäili, että SEPI oli korottanut kohdeyritysten pääomaa kyseisellä määrällä ennen niiden siirtymistä Bazánin omistukseen. |
| --- | --- |

(24)

Näyttää lisäksi siltä, että Bazánille maksettiin korvaus Astano-, Cádiz- ja Juliana-telakoiden sekä Manisesin moottoritehtaan ostosta aiheutuneesta 68,2 miljoonan euron tappiosta. Komissio epäili, että SEPI oli korottanut kohdeyritysten pääomaa kyseisellä määrällä ennen niiden siirtymistä Bazánin omistukseen.

| (25) | Komissio päätti 27 päivänä toukokuuta 2003 IZAR:n perustamiseen johtaneita yrityskauppoja koskevien uusien tietojen perusteella laajentaa tutkintamenettelyä, sillä se epäili tarkasteltavina olevien lainojen ja pääomankorotusten soveltuvuutta yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(25)

Komissio päätti 27 päivänä toukokuuta 2003 IZAR:n perustamiseen johtaneita yrityskauppoja koskevien uusien tietojen perusteella laajentaa tutkintamenettelyä, sillä se epäili tarkasteltavina olevien lainojen ja pääomankorotusten soveltuvuutta yhteismarkkinoille.

| (26) | Menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä komissio korosti, että jos lisätuen myöntämiseen liittyvät epäilyt osoittautuvat oikeiksi, voidaan katsoa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti, että Espanjan valtion omistamien telakoiden rakenneuudistukseen vuonna 1997 myönnetty tuki oli yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, joka on perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(26)

Menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä komissio korosti, että jos lisätuen myöntämiseen liittyvät epäilyt osoittautuvat oikeiksi, voidaan katsoa menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti, että Espanjan valtion omistamien telakoiden rakenneuudistukseen vuonna 1997 myönnetty tuki oli yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, joka on perittävä takaisin.

III   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (27) | Aloittaessaan tutkintamenettelyn komissio sai huomautuksia Tanskalta, joka katsoi, että AESA:n ja SEPI:n välinen yrityskauppa oli luokiteltava sääntöjenvastaiseksi pääomankorotukseksi, joka rikkoi AESA:lle vuonna 1997 myönnetyn tukipaketin ehtoja. Tanska tuki tästä syystä komission päätöstä menettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(27)

Aloittaessaan tutkintamenettelyn komissio sai huomautuksia Tanskalta, joka katsoi, että AESA:n ja SEPI:n välinen yrityskauppa oli luokiteltava sääntöjenvastaiseksi pääomankorotukseksi, joka rikkoi AESA:lle vuonna 1997 myönnetyn tukipaketin ehtoja. Tanska tuki tästä syystä komission päätöstä menettelyn aloittamisesta.

| (28) | Tanska katsoi lisäksi, että koska Bazán sai vuonna 1998 tukea sillä edellytyksellä, että se luopuisi kaupallisesta laivanrakennustoiminnasta, se ei noudattanut kyseistä ehtoa ostaessaan useita siviilitelakoita. Tanska totesi lopuksi, että tanskalaiset telakat ovat joutuneet kärsimään valtiontukea saaneiden espanjalaisten telakoiden suunnalta tulevasta kilpailusta. |
| --- | --- |

(28)

Tanska katsoi lisäksi, että koska Bazán sai vuonna 1998 tukea sillä edellytyksellä, että se luopuisi kaupallisesta laivanrakennustoiminnasta, se ei noudattanut kyseistä ehtoa ostaessaan useita siviilitelakoita. Tanska totesi lopuksi, että tanskalaiset telakat ovat joutuneet kärsimään valtiontukea saaneiden espanjalaisten telakoiden suunnalta tulevasta kilpailusta.

| (29) | Komissio sai Yhdistyneeltä kuningaskunnalta huomautuksia menettelyn laajentamisesta. Yhdistynyt kuningaskunta jakoi komission esittämät epäilykset siitä, voitiinko Espanjan valtion omistamien telakoiden rakenneuudistuksen katsoa noudattavan markkinatalouden periaatteita. Yhdistynyt kuningaskunta kiinnitti huomiota erityisesti valtio-omisteisen AESA:n velkoihin, joiden määrä oli sen mukaan huomattava yrityskauppojen toteutuksen aikaan. Yhdistynyt kuningaskunta katsoi, että kaupallisten ja laivanrakennuskonsernien fuusioiminen yhdeksi konserniksi, IZAR:ksi, tarjosi erinomaisen tilaisuuden valtiontukisääntöjen kiertämiseen. |
| --- | --- |

(29)

Komissio sai Yhdistyneeltä kuningaskunnalta huomautuksia menettelyn laajentamisesta. Yhdistynyt kuningaskunta jakoi komission esittämät epäilykset siitä, voitiinko Espanjan valtion omistamien telakoiden rakenneuudistuksen katsoa noudattavan markkinatalouden periaatteita. Yhdistynyt kuningaskunta kiinnitti huomiota erityisesti valtio-omisteisen AESA:n velkoihin, joiden määrä oli sen mukaan huomattava yrityskauppojen toteutuksen aikaan. Yhdistynyt kuningaskunta katsoi, että kaupallisten ja laivanrakennuskonsernien fuusioiminen yhdeksi konserniksi, IZAR:ksi, tarjosi erinomaisen tilaisuuden valtiontukisääntöjen kiertämiseen.

| (30) | Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan brittiläisen teollisuuden edustajat ovat laajasti sitä mieltä, että syynä siihen, että espanjalaiset telakat saavat suuria laivanrakennus- ja laivakonversiotilauksia, ovat niiden hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet eikä suinkaan niiden oman kilpailukyky. Yhdistynyt kuningaskunta väittää voivansa esittää konkreettisia esimerkkejä tapauksista, joissa brittiläiset telakat ovat osallistuneet tarjouskilpailuun. Sopimus on kuitenkin tehty espanjalaisten telakoiden kanssa ehdoin, joita on vaikea ymmärtää sovellettaessa tavanomaisia kaupankäyntiehtoja. Yhdistynyt kuningaskunta uskoo myös, että tappiolliset telakat ovat jatkuvien omistajanvaihdosten kohteena, jotta niille voitaisiin myöntää toistuvasti avustuksia, vaikka ne pyrkivät välttämään välttämättömän rakenneuudistuksen toteuttamisen. |
| --- | --- |

(30)

Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan brittiläisen teollisuuden edustajat ovat laajasti sitä mieltä, että syynä siihen, että espanjalaiset telakat saavat suuria laivanrakennus- ja laivakonversiotilauksia, ovat niiden hyväksi toteutetut tukitoimenpiteet eikä suinkaan niiden oman kilpailukyky. Yhdistynyt kuningaskunta väittää voivansa esittää konkreettisia esimerkkejä tapauksista, joissa brittiläiset telakat ovat osallistuneet tarjouskilpailuun. Sopimus on kuitenkin tehty espanjalaisten telakoiden kanssa ehdoin, joita on vaikea ymmärtää sovellettaessa tavanomaisia kaupankäyntiehtoja. Yhdistynyt kuningaskunta uskoo myös, että tappiolliset telakat ovat jatkuvien omistajanvaihdosten kohteena, jotta niille voitaisiin myöntää toistuvasti avustuksia, vaikka ne pyrkivät välttämään välttämättömän rakenneuudistuksen toteuttamisen.

| (31) | Komissio vastaanotti huomautuksia kolmelta osapuolelta. Eräs henkilöllisyytensä salassapitoa pyytänyt osapuoli esitti huomautuksia, jotka koskivat sekä nyt tarkasteltavaa valtiontukiasiaa että valtiontukiasiaa N:o C 38/03 (ex NN 10/03) (8). Kyseinen osapuoli totesi, että IZAR harjoittaa huviveneiden ja erityisesti luksushuviveneiden rakennusta, korjausta, huoltoa ja konversiota. Se totesi myös, että tutkittavana oleva tuki on aiheuttanut huvivenemarkkinoilla vakavia kilpailunvääristymiä, jotka johtuvat IZAR:n Cartagenassa ja San Fernandossa sijaitsevien sotilastelakoiden käytöstä huviveneiden rakennukseen. Myös Royal van Lent Shipyard Royal BV, joka harjoittaa megahuviveneiden rakentamista, esitti huomautuksia sekä tästä asiasta että asiasta C 38/03. Yritys väittää, että Espanjan hallituksen viime vuosina myöntämät tuet ovat aiheuttaneet suurta vahinkoa monille huvivenemarkkinoilla toimiville kilpaileville yrityksille. |
| --- | --- |

(31)

Komissio vastaanotti huomautuksia kolmelta osapuolelta. Eräs henkilöllisyytensä salassapitoa pyytänyt osapuoli esitti huomautuksia, jotka koskivat sekä nyt tarkasteltavaa valtiontukiasiaa että valtiontukiasiaa N:o C 38/03 (ex NN 10/03) (8). Kyseinen osapuoli totesi, että IZAR harjoittaa huviveneiden ja erityisesti luksushuviveneiden rakennusta, korjausta, huoltoa ja konversiota. Se totesi myös, että tutkittavana oleva tuki on aiheuttanut huvivenemarkkinoilla vakavia kilpailunvääristymiä, jotka johtuvat IZAR:n Cartagenassa ja San Fernandossa sijaitsevien sotilastelakoiden käytöstä huviveneiden rakennukseen. Myös Royal van Lent Shipyard Royal BV, joka harjoittaa megahuviveneiden rakentamista, esitti huomautuksia sekä tästä asiasta että asiasta C 38/03. Yritys väittää, että Espanjan hallituksen viime vuosina myöntämät tuet ovat aiheuttaneet suurta vahinkoa monille huvivenemarkkinoilla toimiville kilpaileville yrityksille.

| (32) | Komissio sai huomautuksia myös IZAR:lta, jonka mukaan SEPI:n sille siirtämiä varoja ei voida katsoa valtion varoiksi. SEPI:n AESA:lle myöntämästä 194,4 miljoonan euron lainasta IZAR totesi, että kyse ei ollut uudesta lainasta, vaan siitä, että SEPI otti vastatakseen AESA:n telakoilleen myöntämän lainan. IZAR väittää lisäksi, että SEPI:n AESA:n hyväksi osoittama 254,4 miljoonan euron pääomankorotus tehtiin syyskuussa 2000, jolloin AESA ei omistanut yhtään telakkaa, ja tämän vuoksi kyseistä pääomankorotusta ei voida katsoa telakkatueksi. IZAR:in mukaan SEPI ei ole missään vaiheessa kattanut sen 68,2 miljoonan euron tappioita, kuten IZAR:n vuosikertomuksesta nähdään. Lopuksi IZAR totesi, että komission päätös tehtiin väärän oikeusperustan pohjalta, eikä espanjalaisille telakoille vuonna 1997 myönnettyjä tukia ole syytä periä takaisin. |
| --- | --- |

(32)

Komissio sai huomautuksia myös IZAR:lta, jonka mukaan SEPI:n sille siirtämiä varoja ei voida katsoa valtion varoiksi. SEPI:n AESA:lle myöntämästä 194,4 miljoonan euron lainasta IZAR totesi, että kyse ei ollut uudesta lainasta, vaan siitä, että SEPI otti vastatakseen AESA:n telakoilleen myöntämän lainan. IZAR väittää lisäksi, että SEPI:n AESA:n hyväksi osoittama 254,4 miljoonan euron pääomankorotus tehtiin syyskuussa 2000, jolloin AESA ei omistanut yhtään telakkaa, ja tämän vuoksi kyseistä pääomankorotusta ei voida katsoa telakkatueksi. IZAR:in mukaan SEPI ei ole missään vaiheessa kattanut sen 68,2 miljoonan euron tappioita, kuten IZAR:n vuosikertomuksesta nähdään. Lopuksi IZAR totesi, että komission päätös tehtiin väärän oikeusperustan pohjalta, eikä espanjalaisille telakoille vuonna 1997 myönnettyjä tukia ole syytä periä takaisin.

IV   ESPANJAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (33) | Espanja ilmoitti menettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan, että summa, jonka SEPI maksoi AESA:lle kahdesta telakasta ja moottoritehtaasta, oli huomattavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmoitettua summaa alhaisempi. Yrityksistä maksettu hinta oli todellisuudessa 15,3 miljoonaa euroa (eikä päätöksessä mainittu 60 miljoonaa euroa), joka jakautui seuraavasti: Cádiz 8,054 miljoonaa, Juliana 5,235 miljoonaa ja Manises 2,013 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(33)

Espanja ilmoitti menettelyn aloittamista koskevissa huomautuksissaan, että summa, jonka SEPI maksoi AESA:lle kahdesta telakasta ja moottoritehtaasta, oli huomattavasti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä ilmoitettua summaa alhaisempi. Yrityksistä maksettu hinta oli todellisuudessa 15,3 miljoonaa euroa (eikä päätöksessä mainittu 60 miljoonaa euroa), joka jakautui seuraavasti: Cádiz 8,054 miljoonaa, Juliana 5,235 miljoonaa ja Manises 2,013 miljoonaa euroa.

| (34) | Espanja perusteli komissiolle myös, miksi sen mielestä siirtoon 1 ei liittynyt valtiontukea. Espanjan pääperuste oli, että yrityskaupat toteutettiin yritysten yksityistämisen valmistelemiseksi. SEPI on erikoistunut yksityistämiseen, joten yksityistettävät yritykset oli siirrettävä sen omistukseen. Hyvin pian ilmeni kuitenkin, ettei yrityksille ilmaantuisi yhtään ostajaehdokasta. Tästä syystä yritykset päätettiin siirtää myöhemmin Bazánille. |
| --- | --- |

(34)

Espanja perusteli komissiolle myös, miksi sen mielestä siirtoon 1 ei liittynyt valtiontukea. Espanjan pääperuste oli, että yrityskaupat toteutettiin yritysten yksityistämisen valmistelemiseksi. SEPI on erikoistunut yksityistämiseen, joten yksityistettävät yritykset oli siirrettävä sen omistukseen. Hyvin pian ilmeni kuitenkin, ettei yrityksille ilmaantuisi yhtään ostajaehdokasta. Tästä syystä yritykset päätettiin siirtää myöhemmin Bazánille.

| (35) | Koska Espanja väitti yrityskauppojen tarkoituksena olleen kohdeyritysten yksityistämisen valmisteleminen, se katsoi, että SEPA:n ei tarvinnut toimia markkinatoimijan tapaan ostaessaan yritykset, vaan sen odotettiin ainoastaan maksavan niistä kohtuullisen hinnan. Kyseisessä tilanteessa yritysten kirjanpitoarvo katsottiin parhaaksi ratkaisuksi hinnan määrittelemiseksi. |
| --- | --- |

(35)

Koska Espanja väitti yrityskauppojen tarkoituksena olleen kohdeyritysten yksityistämisen valmisteleminen, se katsoi, että SEPA:n ei tarvinnut toimia markkinatoimijan tapaan ostaessaan yritykset, vaan sen odotettiin ainoastaan maksavan niistä kohtuullisen hinnan. Kyseisessä tilanteessa yritysten kirjanpitoarvo katsottiin parhaaksi ratkaisuksi hinnan määrittelemiseksi.

| (36) | Espanja perusteli komissiolle menettelyn ensimmäisen laajentamisen jälkeen, miksi se katsoi, että siirtoihin 2 ja 3 ei sisältynyt valtiontukea, eli miksi se piti yrityksestä maksettua 1 pesetan summaa riittävänä. Perustelut olivat seuraavat: |
| --- | --- |

(36)

Espanja perusteli komissiolle menettelyn ensimmäisen laajentamisen jälkeen, miksi se katsoi, että siirtoihin 2 ja 3 ei sisältynyt valtiontukea, eli miksi se piti yrityksestä maksettua 1 pesetan summaa riittävänä. Perustelut olivat seuraavat:

| (37) | Espanjan mukaan SEPI, joka omisti 100 prosenttia kaikkien kohdeyritysten osakkeista, toimi markkinatoimijan tavoin päättäessään keskittää laivanrakennuksen yhteen konserniin synergiaetujen saamiseksi. Myös sotilastelakan tuotantokapasiteettia oli lisättävä tilauskannan suuruuden ja alan kasvunäkymien vuoksi. |
| --- | --- |

(37)

Espanjan mukaan SEPI, joka omisti 100 prosenttia kaikkien kohdeyritysten osakkeista, toimi markkinatoimijan tavoin päättäessään keskittää laivanrakennuksen yhteen konserniin synergiaetujen saamiseksi. Myös sotilastelakan tuotantokapasiteettia oli lisättävä tilauskannan suuruuden ja alan kasvunäkymien vuoksi.

| (38) | Espanja korosti myös, että AESA:n ja SEPI:n toteutettamat ensimmäiset yrityskaupat ja IZAR:n perustamiseen johtaneet myöhemmät yrityskaupat eivät olleet yhteydessä toisiinsa. Ensimmäisten kauppojen tarkoituksena oli kohdeyritysten yksityistäminen, kun taas toisessa vaiheessa tarkoituksena oli perustaa Espanjaan suuri laivanrakennuskonserni. |
| --- | --- |

(38)

Espanja korosti myös, että AESA:n ja SEPI:n toteutettamat ensimmäiset yrityskaupat ja IZAR:n perustamiseen johtaneet myöhemmät yrityskaupat eivät olleet yhteydessä toisiinsa. Ensimmäisten kauppojen tarkoituksena oli kohdeyritysten yksityistäminen, kun taas toisessa vaiheessa tarkoituksena oli perustaa Espanjaan suuri laivanrakennuskonserni.

| (39) | Espanjan mukaan se, että samojen yritysten (Cádiz, Juliana ja Manises) kokonaishinta muuttui lyhyessä ajassa 15,3 miljoonasta eurosta 3 pesetaan osoittaa, että ensimmäisten ja toisen vaiheen yrityskaupoilla oli erilaiset tavoitteet. |
| --- | --- |

(39)

Espanjan mukaan se, että samojen yritysten (Cádiz, Juliana ja Manises) kokonaishinta muuttui lyhyessä ajassa 15,3 miljoonasta eurosta 3 pesetaan osoittaa, että ensimmäisten ja toisen vaiheen yrityskaupoilla oli erilaiset tavoitteet.

| (40) | Telakoiden siirtyminen kaikkine varoineen ja velkoineen Bazánin omistukseen ei hyödyttänyt telakoita millään tavalla. Espanja väittää lisäksi, ettei yrityskaupoissa käytetty julkisia varoja. |
| --- | --- |

(40)

Telakoiden siirtyminen kaikkine varoineen ja velkoineen Bazánin omistukseen ei hyödyttänyt telakoita millään tavalla. Espanja väittää lisäksi, ettei yrityskaupoissa käytetty julkisia varoja.

| (41) | Espanja totesi myös, että vaikka siirto 2 saattoi hyödyttää jossain määrin Bazánia, Bazánin sotilaallinen luonne synnytti perustamissopimuksen 296 artiklassa määrätyn poikkeuksen nojalla epäilyjä siitä, kuuluiko se perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(41)

Espanja totesi myös, että vaikka siirto 2 saattoi hyödyttää jossain määrin Bazánia, Bazánin sotilaallinen luonne synnytti perustamissopimuksen 296 artiklassa määrätyn poikkeuksen nojalla epäilyjä siitä, kuuluiko se perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan soveltamisalaan.

| (42) | Espanja väitti, ettei konsernin sisäisessä yrityskaupassa veloitetun hinnan välttämättä tarvitse perustua markkinatalouden periaatteisiin. Espanjan mukaan tarkasteltavissa yrityskaupoissa veloitetut hinnat (1 peseta) olivat täysin kohtuullisia ja perustuivat telakoiden arvoon. Markkinatalouden oloissa toimiva sijoittaja ei olisi maksanut telakoista korkeampaa hintaa eikä kirjanpitoarvon mukaisen hinnan veloittaminen olisi ollut perusteltua kyseisessä tilanteessa. |
| --- | --- |

(42)

Espanja väitti, ettei konsernin sisäisessä yrityskaupassa veloitetun hinnan välttämättä tarvitse perustua markkinatalouden periaatteisiin. Espanjan mukaan tarkasteltavissa yrityskaupoissa veloitetut hinnat (1 peseta) olivat täysin kohtuullisia ja perustuivat telakoiden arvoon. Markkinatalouden oloissa toimiva sijoittaja ei olisi maksanut telakoista korkeampaa hintaa eikä kirjanpitoarvon mukaisen hinnan veloittaminen olisi ollut perusteltua kyseisessä tilanteessa.

| (43) | Espanja katsoo, että yleisperiaatteen mukaan konsernin sisäisten toimintojen uudelleenorganisointi ei vaikuta vasta perustetun uuden yrityksen tai siihen integroitujen yritysten kilpailuasemaan. Espanja viittaa tältä osin yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön asiassa 61/79, Denkavit Italiana (9), 27 päivänä maaliskuuta 1980 annetussa tuomiossa, asiassa C-387/92, Banco Exterior de España (10), 15 päivänä maaliskuuta 1994 annetussa tuomiossa ja asiassa C-200/97, Ecotrade/Altiformi (11), 1 päivänä joulukuuta 1998 annetussa tuomiossa. |
| --- | --- |

(43)

Espanja katsoo, että yleisperiaatteen mukaan konsernin sisäisten toimintojen uudelleenorganisointi ei vaikuta vasta perustetun uuden yrityksen tai siihen integroitujen yritysten kilpailuasemaan. Espanja viittaa tältä osin yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöön asiassa 61/79, Denkavit Italiana (9), 27 päivänä maaliskuuta 1980 annetussa tuomiossa, asiassa C-387/92, Banco Exterior de España (10), 15 päivänä maaliskuuta 1994 annetussa tuomiossa ja asiassa C-200/97, Ecotrade/Altiformi (11), 1 päivänä joulukuuta 1998 annetussa tuomiossa.

| (44) | Siinä tapauksessa, että komissio katsoo hinnan edelleen liian alhaiseksi ja siten Bazánille/IZAR:lle myönnetyksi tueksi, Espanja viittaa 27 päivänä heinäkuuta 1994 tehtyyn komission päätökseen (12), jossa todetaan, että vaikka autotehtaan siirrosta kahden Treuhandiin kuuluvan yksikön välillä maksettu hinta oli todennäköisesti liian alhainen, komissio katsoo, ettei kyseisellä seikalla ole merkitystä, koska kyseessä oli Treuhandin sisäinen yrityskauppa. |
| --- | --- |

(44)

Siinä tapauksessa, että komissio katsoo hinnan edelleen liian alhaiseksi ja siten Bazánille/IZAR:lle myönnetyksi tueksi, Espanja viittaa 27 päivänä heinäkuuta 1994 tehtyyn komission päätökseen (12), jossa todetaan, että vaikka autotehtaan siirrosta kahden Treuhandiin kuuluvan yksikön välillä maksettu hinta oli todennäköisesti liian alhainen, komissio katsoo, ettei kyseisellä seikalla ole merkitystä, koska kyseessä oli Treuhandin sisäinen yrityskauppa.

| (45) | Espanjan mukaan kohtuullista markkinahintaa ei ollut olemassa, ja tämän vuoksi komissio ei ole voinut vahvistaa menettelyn kohteena olevan valtiontuen olemassaoloa, kuten asetuksessa (EY) N:o 659/1999, oikeuskäytännössä ja komission omassa käytännössä edellytetään. |
| --- | --- |

(45)

Espanjan mukaan kohtuullista markkinahintaa ei ollut olemassa, ja tämän vuoksi komissio ei ole voinut vahvistaa menettelyn kohteena olevan valtiontuen olemassaoloa, kuten asetuksessa (EY) N:o 659/1999, oikeuskäytännössä ja komission omassa käytännössä edellytetään.

| (46) | Espanja toimitti tietoja kohdetelakoiden kirjanpitoarvosta ja kunkin telakan arvioiduista taloudellisista riskeistä. Riskit jaettiin kolmeen tyyppiin: voimassa oleviin sopimuksiin liittyvä taloudellinen riski, tuotantokapasiteetin vajaakäytöstä aiheutuva taloudellinen riski ja muut taloudelliset riskit (liiketoimintaan, henkilöstöön ja verotukseen liittyvät riskit). Espanja väitti, että jos viitearvona käytetään kirjanpitoarvoa ja tästä vähennetään arvioidut riskit, kustakin yrityksestä maksettu 1 pesetan hinta vastasi niiden todellista arvoa eikä Bazán/IZAR saanut yrityskaupoista minkäänlaista hyötyä (ks. taulukko 1).
  Taulukko 1
  Kirjanpitoarvot ja kuhunkin yrityskauppaan liittyvät riskit heinäkuussa 2000








  (milj. EUR) |
| --- | --- |
| Yritys | Kirjanpitoarvo | Arvioitu riski | Arvioitu nettoarvo |
| AESA:n Bazánille myymät yritykset |
| Puerto Real | 68,8 | [...] (13) | [...] |
| Sestao | 91,1 | [...] | [...] |
| Sevilla | 37,8 | [...] | [...] |
| SEPI:n Bazánille myymät yritykset |
| Cadiz | – 20,9 | [...] | [...] |
| Juliana | – 31,6 | [...] | [...] |
| Manises | – 14,7 | [...] | [...] |
| Astano | 1,0 | [...] | [...] |

(46)

Espanja toimitti tietoja kohdetelakoiden kirjanpitoarvosta ja kunkin telakan arvioiduista taloudellisista riskeistä. Riskit jaettiin kolmeen tyyppiin: voimassa oleviin sopimuksiin liittyvä taloudellinen riski, tuotantokapasiteetin vajaakäytöstä aiheutuva taloudellinen riski ja muut taloudelliset riskit (liiketoimintaan, henkilöstöön ja verotukseen liittyvät riskit). Espanja väitti, että jos viitearvona käytetään kirjanpitoarvoa ja tästä vähennetään arvioidut riskit, kustakin yrityksestä maksettu 1 pesetan hinta vastasi niiden todellista arvoa eikä Bazán/IZAR saanut yrityskaupoista minkäänlaista hyötyä (ks. taulukko 1).

Taulukko 1

Kirjanpitoarvot ja kuhunkin yrityskauppaan liittyvät riskit heinäkuussa 2000

(milj. EUR)

Yritys

Kirjanpitoarvo

Arvioitu riski

Arvioitu nettoarvo

AESA:n Bazánille myymät yritykset

Puerto Real

68,8

[...] (13)

[...]

Sestao

91,1

[...]

[...]

Sevilla

37,8

[...]

[...]

SEPI:n Bazánille myymät yritykset

Cadiz

– 20,9

[...]

[...]

Juliana

– 31,6

[...]

[...]

Manises

– 14,7

[...]

[...]

Astano

1,0

[...]

[...]

| (47) | Vastauksena Tanskan huomautuksiin Espanja totesi, että Bazánille myönnettyyn tukeen liittyvät huomautukset eivät vaikuta tähän menettelyyn eivätkä siten ole merkityksellisiä. Espanja kiisti lisäksi väitteet, joiden mukaan AESA:n ja SEPI:n väliset yrityskaupat olisi katsottava tueksi, sillä Espanjan mukaan kauppoihin ei sisältynyt varojen perusteetonta siirtoa. Espanja ilmoitti katsovansa, etteivät tanskalaisten telakoiden kohtaamat ongelmat johdu espanjalaisten telakoiden suunnalta tulevasta kilpailusta vaan epäterveestä kilpailusta Etelä-Korean taholta. |
| --- | --- |

(47)

Vastauksena Tanskan huomautuksiin Espanja totesi, että Bazánille myönnettyyn tukeen liittyvät huomautukset eivät vaikuta tähän menettelyyn eivätkä siten ole merkityksellisiä. Espanja kiisti lisäksi väitteet, joiden mukaan AESA:n ja SEPI:n väliset yrityskaupat olisi katsottava tueksi, sillä Espanjan mukaan kauppoihin ei sisältynyt varojen perusteetonta siirtoa. Espanja ilmoitti katsovansa, etteivät tanskalaisten telakoiden kohtaamat ongelmat johdu espanjalaisten telakoiden suunnalta tulevasta kilpailusta vaan epäterveestä kilpailusta Etelä-Korean taholta.

| (48) | Espanja ilmoitti olevansa yllättynyt Yhdistyneen kuningaskunnan esittämistä, sotilas- ja siviilituotannon välisiä ristikkäistukia koskevista väitteistä, sillä sen mukaan Yhdistyneellä kuningaskunnalla on useita telakoita, jotka harjoittavat sekä siviili- että sotilastuotantoa. Espanja kiisti myös väitteen, jonka mukaan espanjalaiset telakat olisivat hyötyneet toimenpiteistä, joita Euroopan komissio ei ole hyväksynyt. |
| --- | --- |

(48)

Espanja ilmoitti olevansa yllättynyt Yhdistyneen kuningaskunnan esittämistä, sotilas- ja siviilituotannon välisiä ristikkäistukia koskevista väitteistä, sillä sen mukaan Yhdistyneellä kuningaskunnalla on useita telakoita, jotka harjoittavat sekä siviili- että sotilastuotantoa. Espanja kiisti myös väitteen, jonka mukaan espanjalaiset telakat olisivat hyötyneet toimenpiteistä, joita Euroopan komissio ei ole hyväksynyt.

| (49) | Menettelyn toisen laajentamisen jälkeen Espanja perusteli komissiolle, miksi sen mielestä komission analysoimiin lainoihin ja pääomankorotuksiin ei sisältynyt valtiontukea. |
| --- | --- |

(49)

Menettelyn toisen laajentamisen jälkeen Espanja perusteli komissiolle, miksi sen mielestä komission analysoimiin lainoihin ja pääomankorotuksiin ei sisältynyt valtiontukea.

| (50) | Espanja väitti ensiksikin, että SEPI toimi markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan tapaan pyrkiessään saamaan toiminnastaan mahdollisimman suuren voiton. Sen mukaan komissio ei ole myöskään esittänyt todisteita siitä, että SEPI:n varat olisivat peräisin valtiolta tai että ne olisi myönnetty valtion lukuun. |
| --- | --- |

(50)

Espanja väitti ensiksikin, että SEPI toimi markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan tapaan pyrkiessään saamaan toiminnastaan mahdollisimman suuren voiton. Sen mukaan komissio ei ole myöskään esittänyt todisteita siitä, että SEPI:n varat olisivat peräisin valtiolta tai että ne olisi myönnetty valtion lukuun.

| (51) | SEPI:n Cádizille, Julianalle ja Manisesille myöntämistä lainoista Espanja toteaa, että kun SEPI otti 22 päivänä joulukuuta 1999 yritykset vastuulleen, näiden velat AESA:lle olivat 120,8 miljoonaa (Cádiz), 47,2 miljoonaa (Juliana) ja 24,1 miljoonaa euroa (Manises). SEPI otti siten vastuulleen AESA:n saatavat kyseisiltä yrityksiltä. SEPI:n myöntämää lainaa ei voida katsoa uudeksi telakkatueksi. Lainasta veloitettiin lisäksi markkinakoron mukainen korko (MIBOR + 8 prosenttiyksikköä). |
| --- | --- |

(51)

SEPI:n Cádizille, Julianalle ja Manisesille myöntämistä lainoista Espanja toteaa, että kun SEPI otti 22 päivänä joulukuuta 1999 yritykset vastuulleen, näiden velat AESA:lle olivat 120,8 miljoonaa (Cádiz), 47,2 miljoonaa (Juliana) ja 24,1 miljoonaa euroa (Manises). SEPI otti siten vastuulleen AESA:n saatavat kyseisiltä yrityksiltä. SEPI:n myöntämää lainaa ei voida katsoa uudeksi telakkatueksi. Lainasta veloitettiin lisäksi markkinakoron mukainen korko (MIBOR + 8 prosenttiyksikköä).

| (52) | Espanjan mukaan SEPI:n AESA:n hyväksi toteuttamaa 252,4 miljoonan euron pääomankorotusta ei toteutettu 18 päivänä heinäkuuta 2000, kuten menettelyn aloittamisen yhteydessä väitettiin, vaan syyskuussa 2000. AESA ei harjoittanut tuolloin enää minkäänlaista toimintaa, sillä se oli jo myynyt viimeiset telakkansa Bazánille. Kyseinen pääomankorotus ei sen vuoksi voinut vääristää kilpailua millään tavoin. Sen tarkoituksena oli AESA:n hallitun sulkemisen organisointi. Espanja viittaa tältä osin yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C 303/88, ENI-Lanerossi, 21 päivänä maaliskuuta 1991 antamaan tuomioon (14). |
| --- | --- |

(52)

Espanjan mukaan SEPI:n AESA:n hyväksi toteuttamaa 252,4 miljoonan euron pääomankorotusta ei toteutettu 18 päivänä heinäkuuta 2000, kuten menettelyn aloittamisen yhteydessä väitettiin, vaan syyskuussa 2000. AESA ei harjoittanut tuolloin enää minkäänlaista toimintaa, sillä se oli jo myynyt viimeiset telakkansa Bazánille. Kyseinen pääomankorotus ei sen vuoksi voinut vääristää kilpailua millään tavoin. Sen tarkoituksena oli AESA:n hallitun sulkemisen organisointi. Espanja viittaa tältä osin yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C 303/88, ENI-Lanerossi, 21 päivänä maaliskuuta 1991 antamaan tuomioon (14).

| (53) | Astanon, Cádizin, Julianan ja Manisesin hyväksi toteutetuista pääomankorotuksista Espanja totesi, että IZAR:n vuosikertomuksen 2000 mukaan sille aiheutui tuolloin kyseisten yritysten ostosta 68,2 miljoonan euron tappiot. Espanjan mukaan SEPI ei myöntänyt minkäänlaista tukea telakoille ennen niiden siirtämistä Bazánin omistukseen. |
| --- | --- |

(53)

Astanon, Cádizin, Julianan ja Manisesin hyväksi toteutetuista pääomankorotuksista Espanja totesi, että IZAR:n vuosikertomuksen 2000 mukaan sille aiheutui tuolloin kyseisten yritysten ostosta 68,2 miljoonan euron tappiot. Espanjan mukaan SEPI ei myöntänyt minkäänlaista tukea telakoille ennen niiden siirtämistä Bazánin omistukseen.

| (54) | Espanja perusteli lisäksi laajasti, miksi se vastustaa mahdollisuutta, että osa vuonna 1997 hyväksytystä tuesta muuttuisi yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, jos komissio katsoo, että Espanjan valtion omistamille telakoille myönnettiin sääntöjenvastaista lisätukea. |
| --- | --- |

(54)

Espanja perusteli lisäksi laajasti, miksi se vastustaa mahdollisuutta, että osa vuonna 1997 hyväksytystä tuesta muuttuisi yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, jos komissio katsoo, että Espanjan valtion omistamille telakoille myönnettiin sääntöjenvastaista lisätukea.

| (55) | Espanja yhtyi täysin IZAR:n esittämiin huomautuksiin. Kahden muun osapuolen mainitsemasta luksushuviveneiden tuotantoon liittyvästä ongelmasta Espanja totesi, että kyseiset alukset eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan, eikä kyseisiä huomautuksia sen vuoksi ole syytä ottaa huomioon. IZAR on harjoittanut luksushuviveneiden rakennustoimintaa ilman minkäänlaista valtiontukea. Lisäksi sen osuus luksushuviveneiden maailmanmarkkinoista on erittäin pieni (alle [...] prosentti). Espanja kiistää osan väitetyistä investoinneista San Fernandon ja Cartagenan telakoihin. |
| --- | --- |

(55)

Espanja yhtyi täysin IZAR:n esittämiin huomautuksiin. Kahden muun osapuolen mainitsemasta luksushuviveneiden tuotantoon liittyvästä ongelmasta Espanja totesi, että kyseiset alukset eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1540/98 soveltamisalaan, eikä kyseisiä huomautuksia sen vuoksi ole syytä ottaa huomioon. IZAR on harjoittanut luksushuviveneiden rakennustoimintaa ilman minkäänlaista valtiontukea. Lisäksi sen osuus luksushuviveneiden maailmanmarkkinoista on erittäin pieni (alle [...] prosentti). Espanja kiistää osan väitetyistä investoinneista San Fernandon ja Cartagenan telakoihin.

V   ARVIOINTI

| (56) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva peruste täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevaa taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(56)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yhteisöjen tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kauppaan kohdistuvaa vaikutusta koskeva peruste täyttyy, jos tuensaajayritys harjoittaa jäsenvaltioiden välisen kaupan kohteena olevaa taloudellista toimintaa.

| (57) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvina voidaan pitää tukityyppejä, joista neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Neuvosto antoi tämän määräyksen nojalla 29 päivänä kesäkuuta 1998 asetuksen (EY) N:o 1540/98, joka oli voimassa vuoden 1999 alusta vuoden 2003 loppuun ja jota sovelletaan valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (15) mukaisesti kaikkeen kyseisen jakson aikana myönnettyyn sääntöjenvastaiseen tukeen. |
| --- | --- |

(57)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvina voidaan pitää tukityyppejä, joista neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Neuvosto antoi tämän määräyksen nojalla 29 päivänä kesäkuuta 1998 asetuksen (EY) N:o 1540/98, joka oli voimassa vuoden 1999 alusta vuoden 2003 loppuun ja jota sovelletaan valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annetun komission ilmoituksen (15) mukaisesti kaikkeen kyseisen jakson aikana myönnettyyn sääntöjenvastaiseen tukeen.

| (58) | Laivanrakennus on taloudellisen toiminnan ala, jolla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Laivanrakennusalan hyväksi myönnetty tuki kuuluu tämän vuoksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(58)

Laivanrakennus on taloudellisen toiminnan ala, jolla käydään jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Laivanrakennusalan hyväksi myönnetty tuki kuuluu tämän vuoksi perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan.

| (59) | Komissio huomauttaa, että asetuksen (EY) N:o 1540/98 mukaan ”laivanrakennuksella” tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista. Komissio huomauttaa lisäksi, että kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaisesti laivanrakennus-, laivankorjaus- ja laivakonversioalalle myönnettyä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana vain, jos se on kyseisen asetuksen säännöksien mukaista. Tätä säännöstä sovelletaan edellä mainittua toimintaa harjoittavien yritysten lisäksi myös liitännäisyhtiöihin. |
| --- | --- |

(59)

Komissio huomauttaa, että asetuksen (EY) N:o 1540/98 mukaan ”laivanrakennuksella” tarkoitetaan omalla käyttövoimalla kulkevien kauppa-alusten rakentamista. Komissio huomauttaa lisäksi, että kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaisesti laivanrakennus-, laivankorjaus- ja laivakonversioalalle myönnettyä tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana vain, jos se on kyseisen asetuksen säännöksien mukaista. Tätä säännöstä sovelletaan edellä mainittua toimintaa harjoittavien yritysten lisäksi myös liitännäisyhtiöihin.

| (60) | Komissio hyväksyi elokuussa 1997 asetuksen N:o 1013/97 mukaisesti Espanjan valtion omistamille siviilitelakoille suunnatun poikkeuksellisen rakenneuudistustukipaketin, jonka tarkoituksena oli palauttaa telakoiden elinkelpoisuus vuoden 1998 loppuun mennessä. Yhdessä aiemmin hyväksyttyjen tukien kanssa tukipaketin kokonaismäärä oli 318 miljardia pesetaa (1,9 miljardia euroa). |
| --- | --- |

(60)

Komissio hyväksyi elokuussa 1997 asetuksen N:o 1013/97 mukaisesti Espanjan valtion omistamille siviilitelakoille suunnatun poikkeuksellisen rakenneuudistustukipaketin, jonka tarkoituksena oli palauttaa telakoiden elinkelpoisuus vuoden 1998 loppuun mennessä. Yhdessä aiemmin hyväksyttyjen tukien kanssa tukipaketin kokonaismäärä oli 318 miljardia pesetaa (1,9 miljardia euroa).

| (61) | Hyväksyessään tukipaketin neuvosto korosti tuen ainutkertaista luonnetta. Espanjan hallitus sitoutui olemaan myöntämättä telakoille lisätukea rakenneuudistuksia, pelastamista, tappioiden korvaamista tai yksityistämistä varten. Tämä otetaan huomioon tuen hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä asetetuissa edellytyksissä ja asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa, jossa säädetään, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea ei voida myöntää yritykselle, jolle on jo myönnetty tällaista tukea asetuksen (EY) N:o 1013/97 nojalla. |
| --- | --- |

(61)

Hyväksyessään tukipaketin neuvosto korosti tuen ainutkertaista luonnetta. Espanjan hallitus sitoutui olemaan myöntämättä telakoille lisätukea rakenneuudistuksia, pelastamista, tappioiden korvaamista tai yksityistämistä varten. Tämä otetaan huomioon tuen hyväksymistä koskevassa komission päätöksessä asetetuissa edellytyksissä ja asetuksen (EY) N:o 1540/98 5 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa, jossa säädetään, että pelastamis- ja rakenneuudistustukea ei voida myöntää yritykselle, jolle on jo myönnetty tällaista tukea asetuksen (EY) N:o 1013/97 nojalla.

| (62) | Elokuussa 1997 tehdyllä komission päätöksellä hyväksytyn tuen jälkeen myönnetty lisätuki on tämän vuoksi yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, ellei sitä hyväksytä eri oikeusperustan mukaan. |
| --- | --- |

(62)

Elokuussa 1997 tehdyllä komission päätöksellä hyväksytyn tuen jälkeen myönnetty lisätuki on tämän vuoksi yhteismarkkinoille soveltumatonta tukea, ellei sitä hyväksytä eri oikeusperustan mukaan.

| (63) | Komissio toteaa, että Sestao-, Puerto Real-, Sevilla-, Cádiz- ja Juliana-telakat rakensivat tai korjasivat laivoja kyseisenä ajankohtana, joten niiden toiminta kuului mainitun asetuksen soveltamisalaan. Manisesin ja Fenen (entinen Astano) voidaan katsoa olevan liitännäisyhtiöitä. Komissio katsoo lisäksi, että AESA ja IZAR, jotka ovat telakoiden emoyrityksiä tai omistajia, kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1540/98 1 artiklan soveltamisalaan. Tämä noudattelee toimintalinjaa, jota komissio on noudattanut Espanjan valtion omistamia telakoita koskevissa aiemmissa päätöksissään, erityisesti tuen hyväksymisestä vuonna 1997 tekemässään päätöksessä sekä SEPI:n ja AESA:n tuen katsomisesta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi vuonna 1999 tekemässään päätöksessä (16). |
| --- | --- |

(63)

Komissio toteaa, että Sestao-, Puerto Real-, Sevilla-, Cádiz- ja Juliana-telakat rakensivat tai korjasivat laivoja kyseisenä ajankohtana, joten niiden toiminta kuului mainitun asetuksen soveltamisalaan. Manisesin ja Fenen (entinen Astano) voidaan katsoa olevan liitännäisyhtiöitä. Komissio katsoo lisäksi, että AESA ja IZAR, jotka ovat telakoiden emoyrityksiä tai omistajia, kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1540/98 1 artiklan soveltamisalaan. Tämä noudattelee toimintalinjaa, jota komissio on noudattanut Espanjan valtion omistamia telakoita koskevissa aiemmissa päätöksissään, erityisesti tuen hyväksymisestä vuonna 1997 tekemässään päätöksessä sekä SEPI:n ja AESA:n tuen katsomisesta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi vuonna 1999 tekemässään päätöksessä (16).

| (64) | Kuten edellä huomautettiin, tarkasteltavana oleva asia kattaa eri holdingyhtiöiden väliset yrityskaupat ja näihin kauppoihin mahdollisesti liittyvän tuen. Arviointi laaditaan tarkastelemalla kunkin kaupan kannalta merkityksellisiä näkökohtia. Menettelyn aloittamisen ja sen kahden laajentamisen yhteydessä esitettyjä kysymyksiä ei tämän vuoksi voida käsitellä erillään toisistaan. |
| --- | --- |

(64)

Kuten edellä huomautettiin, tarkasteltavana oleva asia kattaa eri holdingyhtiöiden väliset yrityskaupat ja näihin kauppoihin mahdollisesti liittyvän tuen. Arviointi laaditaan tarkastelemalla kunkin kaupan kannalta merkityksellisiä näkökohtia. Menettelyn aloittamisen ja sen kahden laajentamisen yhteydessä esitettyjä kysymyksiä ei tämän vuoksi voida käsitellä erillään toisistaan.

1.   SEPI:n osuus

| (65) | Menettelyn aloittamisen ja laajentamisten yhteydessä oletettiin, että SEPI toimi valtion nimissä eli sen toiminta eri yrityskaupoissa tapahtui valtion lukuun. Espanja on kiistänyt tämän olettamuksen ja väittää, että SEPI toimii riippumattomasti eikä harjoita toimintaa valtion lukuun. Espanjan näkemyksen mukaan SEPI toimi markkinatalouden oloissa toimivan sijoittajan tapaan, eikä siltä saatuja varoja voida tässä tapauksessa katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(65)

Menettelyn aloittamisen ja laajentamisten yhteydessä oletettiin, että SEPI toimi valtion nimissä eli sen toiminta eri yrityskaupoissa tapahtui valtion lukuun. Espanja on kiistänyt tämän olettamuksen ja väittää, että SEPI toimii riippumattomasti eikä harjoita toimintaa valtion lukuun. Espanjan näkemyksen mukaan SEPI toimi markkinatalouden oloissa toimivan sijoittajan tapaan, eikä siltä saatuja varoja voida tässä tapauksessa katsoa valtiontueksi.

| (66) | Komission mukaan SEPI on talousministeriöstä suoraan riippuvainen valtion holdingyhtiö, joka katsotaan komission direktiivin 80/723/ETY (17) muuttamisesta annetussa komission direktiivissä 2000/52/EY (18) tarkoitetuksi julkiseksi yritykseksi, sillä viranomaiset voivat käyttää siinä omistuksen tai rahoitusosuuden perusteella suoraa tai välillistä määräysvaltaa. |
| --- | --- |

(66)

Komission mukaan SEPI on talousministeriöstä suoraan riippuvainen valtion holdingyhtiö, joka katsotaan komission direktiivin 80/723/ETY (17) muuttamisesta annetussa komission direktiivissä 2000/52/EY (18) tarkoitetuksi julkiseksi yritykseksi, sillä viranomaiset voivat käyttää siinä omistuksen tai rahoitusosuuden perusteella suoraa tai välillistä määräysvaltaa.

| (67) | Yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt, milloin varat katsotaan valtion varoiksi. Se on todennut, että vaikka määrät, jotka perustuvat kyseiseen toimenpiteeseen, eivät ole pysyvästi valtionkassan omistuksessa, ne voidaan luokitella valtion varoiksi jo sillä perusteella, että ne ovat jatkuvasti valtion valvonnassa ja siis toimivaltaisten kansallisten viranomaisten käytettävissä (asia C-83/98, P. France/Ladbroke Racing vastaan komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 23 päivänä marraksuuta 1999 (19)). Ei ole epäilystä siitä, etteikö tätä periaatetta tulisi soveltaa myös SEPI:n varoihin. |
| --- | --- |

(67)

Yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt, milloin varat katsotaan valtion varoiksi. Se on todennut, että vaikka määrät, jotka perustuvat kyseiseen toimenpiteeseen, eivät ole pysyvästi valtionkassan omistuksessa, ne voidaan luokitella valtion varoiksi jo sillä perusteella, että ne ovat jatkuvasti valtion valvonnassa ja siis toimivaltaisten kansallisten viranomaisten käytettävissä (asia C-83/98, P. France/Ladbroke Racing vastaan komissio, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 23 päivänä marraksuuta 1999 (19)). Ei ole epäilystä siitä, etteikö tätä periaatetta tulisi soveltaa myös SEPI:n varoihin.

| (68) | Asiassa C-482/99, Stardust Marine, 16 päivänä toukokuuta 2002 annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (20) esitetään yhteenveto perusteista, joita käytetään arvioitaessa, voidaanko julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide katsoa valtion toimenpiteeksi. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan tämä voidaan päätellä asiaa koskeviin seikkoihin ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneisiin olosuhteisiin liittyvien indikaattoreiden perusteella. |
| --- | --- |

(68)

Asiassa C-482/99, Stardust Marine, 16 päivänä toukokuuta 2002 annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (20) esitetään yhteenveto perusteista, joita käytetään arvioitaessa, voidaanko julkisen yrityksen toteuttama tukitoimenpide katsoa valtion toimenpiteeksi. Yhteisöjen tuomioistuimen mukaan tämä voidaan päätellä asiaa koskeviin seikkoihin ja kyseisen toimenpiteen toteuttamishetkellä vallinneisiin olosuhteisiin liittyvien indikaattoreiden perusteella.

| (69) | Yhteisöjen tuomioistuimen mainitsemia esimerkkejä tällaisista seikoista ovat muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä), viranomaisten harjoittaman, yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että tämä on epätodennäköistä, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset. |
| --- | --- |

(69)

Yhteisöjen tuomioistuimen mainitsemia esimerkkejä tällaisista seikoista ovat muun muassa julkisen yrityksen integroituminen julkishallinnon rakenteeseen, yrityksen toiminnan luonne, toiminnan harjoittaminen markkinoilla yksityisten toimijoiden kanssa tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa, yrityksen oikeudellinen asema (sovelletaanko yritykseen julkisoikeutta vai yksityisoikeudellisia yhtiöoikeutta koskevia säännöksiä), viranomaisten harjoittaman, yrityksen hallinnointia koskevan ohjauksen määrä tai muu seikka, joka osoittaa konkreettisessa tilanteessa, että viranomaiset ovat osallistuneet toimenpiteestä päättämiseen tai että tämä on epätodennäköistä, kun otetaan huomioon myös toimenpiteen laajuus, sen sisältö tai sen edellytykset.

| (70) | SEPI:n oikeudellinen asema on erikoislaatuinen, sillä esimerkiksi sen vuosikertomuksia ei aseteta saataville Espanjan julkiseen rekisteriin. Yritystä johtaa hallintoneuvosto, jonka jäsenistä suuri osa on valtiosihteereitä ja muita hallitukseen suorassa yhteydessä olevia henkilöitä. Yrityksen harjoittama toiminta kattaa valtio-omisteisten yritysten yksityistämisen, joka on julkiseen sektoriin kiinteästi liittyvää toimintaa. SEPI on lisäksi toiminut jo aiemmin valtion lukuun suhteessa telakoihin, joille se myönsi osan vuonna 1997 hyväksytystä rakenneuudistustuesta ja vuonna 1998 myönnetystä sääntöjenvastaisesta tuesta (21). SEPI:n voidaan myös todeta myöntäneen valtiontukea muille aloille, kuten kivihiiliteollisuudelle (22). |
| --- | --- |

(70)

SEPI:n oikeudellinen asema on erikoislaatuinen, sillä esimerkiksi sen vuosikertomuksia ei aseteta saataville Espanjan julkiseen rekisteriin. Yritystä johtaa hallintoneuvosto, jonka jäsenistä suuri osa on valtiosihteereitä ja muita hallitukseen suorassa yhteydessä olevia henkilöitä. Yrityksen harjoittama toiminta kattaa valtio-omisteisten yritysten yksityistämisen, joka on julkiseen sektoriin kiinteästi liittyvää toimintaa. SEPI on lisäksi toiminut jo aiemmin valtion lukuun suhteessa telakoihin, joille se myönsi osan vuonna 1997 hyväksytystä rakenneuudistustuesta ja vuonna 1998 myönnetystä sääntöjenvastaisesta tuesta (21). SEPI:n voidaan myös todeta myöntäneen valtiontukea muille aloille, kuten kivihiiliteollisuudelle (22).

| (71) | Johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa todettiin, että SEPI:n varat ovat valtion varoja. Johdanto-osan 68–70 kappaleessa esitetään perusteluita sille, että varojen myöntämisen laivanrakennusyrityksille on katsottava olevan valtion lukuun harjoitettua toimintaa, koska varojen myöntämisessä ei ole noudatettu markkinatalouden periaatteita. |
| --- | --- |

(71)

Johdanto-osan 66 ja 67 kappaleessa todettiin, että SEPI:n varat ovat valtion varoja. Johdanto-osan 68–70 kappaleessa esitetään perusteluita sille, että varojen myöntämisen laivanrakennusyrityksille on katsottava olevan valtion lukuun harjoitettua toimintaa, koska varojen myöntämisessä ei ole noudatettu markkinatalouden periaatteita.

| (72) | Valtion ja julkisten yritysten välisiin rahoitustoimiin sovelletaan nk. markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Koska SEPI:n varat ovat valtion varoja, on erittäin tärkeää, että SEPI toimii aina markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti toteuttaessaan taloudellisia toimia laivanrakennusalalla toimivien tytäryhtiöidensä kanssa (riippumatta siitä, onko kyse taloudellista toimintaa harjoittavista yrityksistä vai holdingyhtiöistä, joihin kuuluu taloudellista toimintaa harjoittavia yrityksiä). |
| --- | --- |

(72)

Valtion ja julkisten yritysten välisiin rahoitustoimiin sovelletaan nk. markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Koska SEPI:n varat ovat valtion varoja, on erittäin tärkeää, että SEPI toimii aina markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti toteuttaessaan taloudellisia toimia laivanrakennusalalla toimivien tytäryhtiöidensä kanssa (riippumatta siitä, onko kyse taloudellista toimintaa harjoittavista yrityksistä vai holdingyhtiöistä, joihin kuuluu taloudellista toimintaa harjoittavia yrityksiä).

| (73) | Markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta käsitellään yksityiskohtaisesti EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/EY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin annetussa komission tiedonannossa (23) jäsenvaltioille. Esimerkiksi asiassa C 40/85, Belgia vastaan komissio (Boch (24)), 10 päivänä heinäkuuta 1986 annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa todetaan, että arvioitaessa, liittyykö toimenpiteeseen valtiontukea, on aiheellista selvittää, missä määrin yritys voisi saada kyseiset summat samoin ehdoin yksityisiltä pääomamarkkinoilta, ja erityisesti, olisiko yksityinen yrittäjä samanlaisissa olosuhteissa ennustettavissa olevien kannattavuusmahdollisuuksien perusteella, ottamatta huomioon sosiaalisia, aluepoliittisia tai alakohtaisia seikkoja, ryhtynyt vahvistamaan pääomarakennettaan tällä tavoin. |
| --- | --- |

(73)

Markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta käsitellään yksityiskohtaisesti EY:n perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan sekä komission direktiivin 80/723/EY 5 artiklan soveltamisesta julkisiin teollisuusyrityksiin annetussa komission tiedonannossa (23) jäsenvaltioille. Esimerkiksi asiassa C 40/85, Belgia vastaan komissio (Boch (24)), 10 päivänä heinäkuuta 1986 annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa todetaan, että arvioitaessa, liittyykö toimenpiteeseen valtiontukea, on aiheellista selvittää, missä määrin yritys voisi saada kyseiset summat samoin ehdoin yksityisiltä pääomamarkkinoilta, ja erityisesti, olisiko yksityinen yrittäjä samanlaisissa olosuhteissa ennustettavissa olevien kannattavuusmahdollisuuksien perusteella, ottamatta huomioon sosiaalisia, aluepoliittisia tai alakohtaisia seikkoja, ryhtynyt vahvistamaan pääomarakennettaan tällä tavoin.

| (74) | Komissio pitää mahdollisena, että SEPI:n myöntämät varat eivät sisällä tukea, jos SEPI noudattaa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Komissio arvioi tämän vuoksi kunkin yrityskaupan osalta, toimiko SEPI niissä kyseisen periaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

(74)

Komissio pitää mahdollisena, että SEPI:n myöntämät varat eivät sisällä tukea, jos SEPI noudattaa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatetta. Komissio arvioi tämän vuoksi kunkin yrityskaupan osalta, toimiko SEPI niissä kyseisen periaatteen mukaisesti.

| (75) | Espanja väittää myös, ettei SEPI:n sisäisissä yrityskaupoissa tarvitse noudattaa markkinaehtoja. Espanja viittaa tältä osin tapauksiin, joissa komissio ei ole vaatinut markkinaehtojen noudattamista konsernin sisäisissä yrityskaupoissa. |
| --- | --- |

(75)

Espanja väittää myös, ettei SEPI:n sisäisissä yrityskaupoissa tarvitse noudattaa markkinaehtoja. Espanja viittaa tältä osin tapauksiin, joissa komissio ei ole vaatinut markkinaehtojen noudattamista konsernin sisäisissä yrityskaupoissa.

| (76) | Komissio katsoo, että vaikka tietyissä erityistapauksissa voidaan sallia, että yrityksiä siirretään valtio-omisteisen konsernin sisällä kaupallisten ehtojen kanssa ristiriidassa olevilla ehdoilla, tätä ei voida hyväksyä, jos on kyse valtion varojen siirrosta yrityksille, jotka kilpailevat muiden yhteismarkkinoilla toimivien yritysten kanssa. |
| --- | --- |

(76)

Komissio katsoo, että vaikka tietyissä erityistapauksissa voidaan sallia, että yrityksiä siirretään valtio-omisteisen konsernin sisällä kaupallisten ehtojen kanssa ristiriidassa olevilla ehdoilla, tätä ei voida hyväksyä, jos on kyse valtion varojen siirrosta yrityksille, jotka kilpailevat muiden yhteismarkkinoilla toimivien yritysten kanssa.

2.   AESA:n ja SEPI:n väliseen siirtoon 1 liittyviin yrityskauppoihin sisältyvä tuki

| (77) | SEPI osti 28 päivänä joulukuuta 1999 AESA:lta Juliana-, Cádiz- ja Manises-yritykset. Arvioitaessa, sisältyykö tähän kauppaan valtiontukea, on kiinnitettävä huomiota kahteen seikkaan. Ensimmäinen kysymys liittyy siihen, vastaako SEPI:n AESA:lle maksama hinta markkinahintaa, ja toinen siihen, noudattavatko lainat, jotka SEPI myönsi ostamilleen yrityksille, markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta. |
| --- | --- |

(77)

SEPI osti 28 päivänä joulukuuta 1999 AESA:lta Juliana-, Cádiz- ja Manises-yritykset. Arvioitaessa, sisältyykö tähän kauppaan valtiontukea, on kiinnitettävä huomiota kahteen seikkaan. Ensimmäinen kysymys liittyy siihen, vastaako SEPI:n AESA:lle maksama hinta markkinahintaa, ja toinen siihen, noudattavatko lainat, jotka SEPI myönsi ostamilleen yrityksille, markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta.

a)   Hankintahinta

| (78) | Espanja on ilmoittanut komissiolle, että yrityksistä maksettu hinta oli 15,302 miljoonaa euroa eikä menettelyn aloittamisen yhteydessä mainittu 60 miljoonaa euroa. Espanja oli ilmoittanut aiemmin, että SEPI:n yrityksistä maksama 15,302 miljoonan euron hinta vastasi yritysten kirjanpitoarvoa yrityskauppojen toteuttamisen aikaan. Myöhemmässä tutkintavaiheessa Espanja ilmoitti kuitenkin, että kyseinen summa vastasi yritysten kirjanpitoarvoa aiempana, tarkemmin määrittelemättömänä ajankohtana vuoden 1999 aikana. |
| --- | --- |

(78)

Espanja on ilmoittanut komissiolle, että yrityksistä maksettu hinta oli 15,302 miljoonaa euroa eikä menettelyn aloittamisen yhteydessä mainittu 60 miljoonaa euroa. Espanja oli ilmoittanut aiemmin, että SEPI:n yrityksistä maksama 15,302 miljoonan euron hinta vastasi yritysten kirjanpitoarvoa yrityskauppojen toteuttamisen aikaan. Myöhemmässä tutkintavaiheessa Espanja ilmoitti kuitenkin, että kyseinen summa vastasi yritysten kirjanpitoarvoa aiempana, tarkemmin määrittelemättömänä ajankohtana vuoden 1999 aikana.

| (79) | Espanja on lisäksi väittänyt, ettei SEPI:n tarvinnut maksaa yrityksistä markkinahintaa, koska se osti telakat yksityistääkseen ne. Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi ei kuitenkaan riipu sen tavoitteesta vaan sen vaikutuksista. Se seikka, että telakat ostettiin tiettyä tarkoitusta (yksityistämistä) varten ei ole peruste sen mahdollisuuden kumoamiselle, että kauppaan sisältyi valtiontukea. On muistettava, että koska SEPI on valtion holdingyhtiö, sen ja yhteismarkkinoilla kilpailevien yritysten välisissä rahoitustoimissa on aina noudatettava markkinatalouden periaatteita. Onkin pääteltävä, että jos SEPI maksoi yrityksistä markkinahintaa korkeamman hinnan, kyse on myyjälle eli tässä tapauksessa AESA:lle myönnetystä valtiontuesta. |
| --- | --- |

(79)

Espanja on lisäksi väittänyt, ettei SEPI:n tarvinnut maksaa yrityksistä markkinahintaa, koska se osti telakat yksityistääkseen ne. Toimenpiteen luokittelu valtiontueksi ei kuitenkaan riipu sen tavoitteesta vaan sen vaikutuksista. Se seikka, että telakat ostettiin tiettyä tarkoitusta (yksityistämistä) varten ei ole peruste sen mahdollisuuden kumoamiselle, että kauppaan sisältyi valtiontukea. On muistettava, että koska SEPI on valtion holdingyhtiö, sen ja yhteismarkkinoilla kilpailevien yritysten välisissä rahoitustoimissa on aina noudatettava markkinatalouden periaatteita. Onkin pääteltävä, että jos SEPI maksoi yrityksistä markkinahintaa korkeamman hinnan, kyse on myyjälle eli tässä tapauksessa AESA:lle myönnetystä valtiontuesta.

| (80) | Komissio huomauttaa, että SEPI ei onnistunut yksityistämään ostamiaan yrityksiä vaan myi kunkin niistä sen sijaan heinäkuussa 2000 eli seitsemän kuukauden kuluttua niiden ostamisesta tytäryhtiölleen Bazánille 1 pesetan kappalehintaan. |
| --- | --- |

(80)

Komissio huomauttaa, että SEPI ei onnistunut yksityistämään ostamiaan yrityksiä vaan myi kunkin niistä sen sijaan heinäkuussa 2000 eli seitsemän kuukauden kuluttua niiden ostamisesta tytäryhtiölleen Bazánille 1 pesetan kappalehintaan.

| (81) | Kohdeyritysten vuosikertomusten mukaan kaikkien yritysten kirjanpitoarvo vuoden 1999 lopulla, kolmen päivän kuluttua niiden myynnistä, oli – 40,646 miljoonaa euroa (Cádiz – 13,745 miljoonaa, Juliana – 18,679 miljoonaa ja Manises – 8,222 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(81)

Kohdeyritysten vuosikertomusten mukaan kaikkien yritysten kirjanpitoarvo vuoden 1999 lopulla, kolmen päivän kuluttua niiden myynnistä, oli – 40,646 miljoonaa euroa (Cádiz – 13,745 miljoonaa, Juliana – 18,679 miljoonaa ja Manises – 8,222 miljoonaa euroa).

| (82) | Kuten edellä todettiin, Espanja määritti yritysten markkina-arvon heinäkuussa 2000, jolloin yritykset siirtyivät Bazánin omistukseen. Espanjan mukaan yritysten silloinen markkina-arvo oli kirjanpitoarvo, josta vähennettiin yritysten taseisiin sisältymättömät arvioidut riskit. Riskit liittyivät esimerkiksi rakennusvaiheessa olevista laivoista aiheutuneisiin tappioihin ja tavanomaista vähäisemmästä toiminnasta aiheutuviin kustannuksiin. Vaikka nämä tekijät voivat muuttua ajan mittaan, voidaan kohtuudella olettaa, etteivät ne muutu oleellisesti seitsemän kuukauden jakson aikana. Espanjan arvion mukaan kyseisten yritysten kokonaisriskit heinäkuussa 2000 olivat 25,3 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(82)

Kuten edellä todettiin, Espanja määritti yritysten markkina-arvon heinäkuussa 2000, jolloin yritykset siirtyivät Bazánin omistukseen. Espanjan mukaan yritysten silloinen markkina-arvo oli kirjanpitoarvo, josta vähennettiin yritysten taseisiin sisältymättömät arvioidut riskit. Riskit liittyivät esimerkiksi rakennusvaiheessa olevista laivoista aiheutuneisiin tappioihin ja tavanomaista vähäisemmästä toiminnasta aiheutuviin kustannuksiin. Vaikka nämä tekijät voivat muuttua ajan mittaan, voidaan kohtuudella olettaa, etteivät ne muutu oleellisesti seitsemän kuukauden jakson aikana. Espanjan arvion mukaan kyseisten yritysten kokonaisriskit heinäkuussa 2000 olivat 25,3 miljoonaa euroa.

| (83) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että SEPI maksoi 28 päivänä joulukuuta 1999 15,302 miljoonaa euroa kolmesta yrityksestä, joiden kirjanpitoarvo oli kolme päivää myöhemmin – 40,646 miljoonaa euroa ja joihin liittyvät riskit arvioitiin seitsemän kuukautta myöhemmin 25,3 miljoonaksi euroksi. Voidaankin päätellä, että SEPI maksoi yrityksistä markkinahintaa korkeamman hinnan. Markkinahinnan ylittävä osuus on katsottava myyjälle eli AESA:lle myönnetyksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(83)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että SEPI maksoi 28 päivänä joulukuuta 1999 15,302 miljoonaa euroa kolmesta yrityksestä, joiden kirjanpitoarvo oli kolme päivää myöhemmin – 40,646 miljoonaa euroa ja joihin liittyvät riskit arvioitiin seitsemän kuukautta myöhemmin 25,3 miljoonaksi euroksi. Voidaankin päätellä, että SEPI maksoi yrityksistä markkinahintaa korkeamman hinnan. Markkinahinnan ylittävä osuus on katsottava myyjälle eli AESA:lle myönnetyksi valtiontueksi.

| (84) | Heinäkuussa 2002 lähettämässään tietopyynnössä komissio pyysi kopiot kaikista asiakirjoista, jotka voisivat helpottaa yrityksissä omistajavaihdoksen aikaan vallinneen tilanteen arviointia. Espanja ei toimittanut tietoja tästä toimenpiteestä, joten komission oli laskettava markkina-arvo saatavilla olleiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(84)

Heinäkuussa 2002 lähettämässään tietopyynnössä komissio pyysi kopiot kaikista asiakirjoista, jotka voisivat helpottaa yrityksissä omistajavaihdoksen aikaan vallinneen tilanteen arviointia. Espanja ei toimittanut tietoja tästä toimenpiteestä, joten komission oli laskettava markkina-arvo saatavilla olleiden tietojen perusteella.

| (85) | Yritysten markkina-arvo on tässä tapauksessa kirjanpitoarvo, josta vähennetään arvioidut taloudelliset riskit. Tietojen puutteellisuuden vuoksi komissio ei pysty arvioimaan taloudellisten riskien täsmällistä määrää. Taloudellisten riskien yliarvioinnin välttämiseksi komissio noudattaa arvioinnissa varovaista lähestymistapaa ja olettaa, että riskit ovat olemattomat. Nykytilanteessa markkina-arvon varovainen likiarvo saadaan käyttämällä kirjanpitoarvon tarkinta likiarvoa. |
| --- | --- |

(85)

Yritysten markkina-arvo on tässä tapauksessa kirjanpitoarvo, josta vähennetään arvioidut taloudelliset riskit. Tietojen puutteellisuuden vuoksi komissio ei pysty arvioimaan taloudellisten riskien täsmällistä määrää. Taloudellisten riskien yliarvioinnin välttämiseksi komissio noudattaa arvioinnissa varovaista lähestymistapaa ja olettaa, että riskit ovat olemattomat. Nykytilanteessa markkina-arvon varovainen likiarvo saadaan käyttämällä kirjanpitoarvon tarkinta likiarvoa.

| (86) | Yrityskaupan toteutuksen aikaan eli 28 päivänä joulukuuta 1999 kirjanpitoarvon tarkin likiarvo on yritysten kirjanpitoarvo 31 päivänä joulukuuta 1999 eli – 40,646 miljoonaa euroa. Tämän summan perusteella laskettu yritysten markkina-arvo ei ylitä kyseistä kirjanpitoarvoa. |
| --- | --- |

(86)

Yrityskaupan toteutuksen aikaan eli 28 päivänä joulukuuta 1999 kirjanpitoarvon tarkin likiarvo on yritysten kirjanpitoarvo 31 päivänä joulukuuta 1999 eli – 40,646 miljoonaa euroa. Tämän summan perusteella laskettu yritysten markkina-arvo ei ylitä kyseistä kirjanpitoarvoa.

| (87) | Saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan sen vuoksi päätellä, että AESA myi SEPI:lle 15,302 miljoonan euron hintaan kolme yritystä, joiden arvo oli enintään – 40,646 miljoonaa euroa. AESAn voitto-osuus oli siten vähintään 55,948 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(87)

Saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan sen vuoksi päätellä, että AESA myi SEPI:lle 15,302 miljoonan euron hintaan kolme yritystä, joiden arvo oli enintään – 40,646 miljoonaa euroa. AESAn voitto-osuus oli siten vähintään 55,948 miljoonaa euroa.

| (88) | Onkin pääteltävä, että SEPI:n Cádiz-, Juliana- ja Manises-yrityksistä maksama 15,302 miljoonan euron hinta ei ole markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen mukainen. AESA:n saama 55,948 miljoonan euron voitto-osuus on tämän vuoksi katsottava valtiontueksi. Myynnin jälkeen AESA:n omistuksessa oli vielä kolme siviilialuksia valmistavaa telakkaa. Kyse oli sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, sillä tukea ei ilmoitettu komissiolle. Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, koska sitä ei voida hyväksyä rakenneuudistustukena eikä muuntyyppisenä tukena. |
| --- | --- |

(88)

Onkin pääteltävä, että SEPI:n Cádiz-, Juliana- ja Manises-yrityksistä maksama 15,302 miljoonan euron hinta ei ole markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatteen mukainen. AESA:n saama 55,948 miljoonan euron voitto-osuus on tämän vuoksi katsottava valtiontueksi. Myynnin jälkeen AESA:n omistuksessa oli vielä kolme siviilialuksia valmistavaa telakkaa. Kyse oli sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, sillä tukea ei ilmoitettu komissiolle. Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, koska sitä ei voida hyväksyä rakenneuudistustukena eikä muuntyyppisenä tukena.

| (89) | AESA:n ja sen omistamien yritysten vuosikertomukset 1998 ja 1999 osoittavat, että yrityskauppojen jatkaminen riippui kunkin osakkaan (SEPI:n AESA:lle ja AESA:n telakoille) myöntämästä taloudellisesta tuesta. Komissio päättelee näiden tietojen perusteella, että SEPI:n AESA:lle kyseisen yrityskaupan osana myöntämä tuki siirrettiin edelleen AESA:n omistuksessa vielä olleille kolmelle yritykselle (Sestaolle, Sevillalle ja Puerto Realille). SEPI:n AESA:lle vuonna 1998 myöntämästä sääntöjenvastaisesta valtiontuesta tehdyssä komission päätöksessä (25), joka vahvistetaan asiassa C-36/00, Espanja vastaan komissio, 21 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (26). |
| --- | --- |

(89)

AESA:n ja sen omistamien yritysten vuosikertomukset 1998 ja 1999 osoittavat, että yrityskauppojen jatkaminen riippui kunkin osakkaan (SEPI:n AESA:lle ja AESA:n telakoille) myöntämästä taloudellisesta tuesta. Komissio päättelee näiden tietojen perusteella, että SEPI:n AESA:lle kyseisen yrityskaupan osana myöntämä tuki siirrettiin edelleen AESA:n omistuksessa vielä olleille kolmelle yritykselle (Sestaolle, Sevillalle ja Puerto Realille). SEPI:n AESA:lle vuonna 1998 myöntämästä sääntöjenvastaisesta valtiontuesta tehdyssä komission päätöksessä (25), joka vahvistetaan asiassa C-36/00, Espanja vastaan komissio, 21 päivänä maaliskuuta 2002 annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (26).

b)   SEPI:n telakoille joulukuussa 1999 myöntämät lainat

| (90) | Menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä komissio totesi, että SEPI myönsi Juliana-, Cádiz- ja Manises-yrityksille vuoden 1999 aikana yhteensä 194,4 miljoonan euron lainat. Komissio epäilee, että lainoissa oli kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(90)

Menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä komissio totesi, että SEPI myönsi Juliana-, Cádiz- ja Manises-yrityksille vuoden 1999 aikana yhteensä 194,4 miljoonan euron lainat. Komissio epäilee, että lainoissa oli kyse valtiontuesta.

| (91) | Tilanne oli seuraava: telakat (Juliana, Cádiz ja Manises) olivat velkaa AESA:lle yhteensä 192,1 miljoonaa euroa. Kun yritykset siirtyivät SEPI:n omistukseen, tämä suoritti niille 192,1 miljoonan euron ”ennakkomaksun” (Cádiz 120,8 miljoonaa, Juliana 47,2 miljoonaa ja Manises 24,1 miljoonaa euroa), joka käytettiin AESA:n myöntämien lainojen takaisinmaksuun. Lainoihin sovellettu korko oli MIBOR + 8 prosenttiyksikköä. SEPI otti vastakseen AESA:n 192,1 miljoonan euron saatavat. Tämän 192,1 miljoonan euron summan ja menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä ilmoitetun 194,4 miljoonan euron summan välinen erotus (2,1 miljoonaa euroa) johtuu SEPI:n kyseisille telakoille jo aiemmin myöntämistä lainoista. |
| --- | --- |

(91)

Tilanne oli seuraava: telakat (Juliana, Cádiz ja Manises) olivat velkaa AESA:lle yhteensä 192,1 miljoonaa euroa. Kun yritykset siirtyivät SEPI:n omistukseen, tämä suoritti niille 192,1 miljoonan euron ”ennakkomaksun” (Cádiz 120,8 miljoonaa, Juliana 47,2 miljoonaa ja Manises 24,1 miljoonaa euroa), joka käytettiin AESA:n myöntämien lainojen takaisinmaksuun. Lainoihin sovellettu korko oli MIBOR + 8 prosenttiyksikköä. SEPI otti vastakseen AESA:n 192,1 miljoonan euron saatavat. Tämän 192,1 miljoonan euron summan ja menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä ilmoitetun 194,4 miljoonan euron summan välinen erotus (2,1 miljoonaa euroa) johtuu SEPI:n kyseisille telakoille jo aiemmin myöntämistä lainoista.

| (92) | Valtiontuen arvioinnissa on keskityttävä yrityskauppaan, jota varten valtion varoja siirrettiin valtiolta tuensaajille, toisin sanoen SEPI:n Julianalle, Cádizille ja Manisesille myöntämään 192,1 miljoonan euron lainaan. Tämän summan ja menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä mainitun 194,4 miljoonan euron summan välisen 2,1 miljoonan euron erotuksen ei otaksuta olevan valtiontukea, sillä kyseisen summan myöntämisajankohtaa ja -tapaa ei ole kyetty vahvistamaan. |
| --- | --- |

(92)

Valtiontuen arvioinnissa on keskityttävä yrityskauppaan, jota varten valtion varoja siirrettiin valtiolta tuensaajille, toisin sanoen SEPI:n Julianalle, Cádizille ja Manisesille myöntämään 192,1 miljoonan euron lainaan. Tämän summan ja menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä mainitun 194,4 miljoonan euron summan välisen 2,1 miljoonan euron erotuksen ei otaksuta olevan valtiontukea, sillä kyseisen summan myöntämisajankohtaa ja -tapaa ei ole kyetty vahvistamaan.

| (93) | Tässä vaiheessa on arvioitava, kuten yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa 40/85 (Boch) antamassaan tuomiossa, olisiko yksityinen osakas samanlaisissa olosuhteissa ennustettavissa olevien kannattavuusmahdollisuuksien perusteella, ottamatta huomioon sosiaalisia, aluepoliittisia tai alakohtaisia seikkoja, ryhtynyt vahvistamaan pääomarakennettaan tällä tavoin. Kysymys kuuluu, olisiko yksityinen sijoittaja olettanut tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa saavansa sijoitetusta pääomasta hyväksyttävän tuoton. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (27) todetaan, että paras tapa vahvistaa, onko laina valtiontukea, on määrittää, missä määrin yritys voisi saada tarvitsemansa summat yksityisiltä pääomamarkkinoilta. Tätä menetelmää kutsutaan yksityisen sijoittajan testiksi. |
| --- | --- |

(93)

Tässä vaiheessa on arvioitava, kuten yhteisöjen tuomioistuin totesi asiassa 40/85 (Boch) antamassaan tuomiossa, olisiko yksityinen osakas samanlaisissa olosuhteissa ennustettavissa olevien kannattavuusmahdollisuuksien perusteella, ottamatta huomioon sosiaalisia, aluepoliittisia tai alakohtaisia seikkoja, ryhtynyt vahvistamaan pääomarakennettaan tällä tavoin. Kysymys kuuluu, olisiko yksityinen sijoittaja olettanut tavanomaisissa markkinatalouden olosuhteissa saavansa sijoitetusta pääomasta hyväksyttävän tuoton. Yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa (27) todetaan, että paras tapa vahvistaa, onko laina valtiontukea, on määrittää, missä määrin yritys voisi saada tarvitsemansa summat yksityisiltä pääomamarkkinoilta. Tätä menetelmää kutsutaan yksityisen sijoittajan testiksi.

| (94) | Julianan, Cádizin ja Manisesin vuosikertomuksista ilmenee, että yritykset olivat vaikeuksissa. Jokaisen yrityksen kirjanpitoarvo vuoden 1998 lopulla oli miinusmerkkinen, ja ne kirjasivat vuonna 1999 tappioita. Yritysten tilintarkastaja ilmoitti vuosien 1998 ja 1999 tilinpäätöksissä, että yritysten oli saatava tukea osakkailtaan voidakseen jatkaa toimintaansa. Ei myöskään ollut viitteitä siitä, että niiden vaikea taloudellinen tilanne olisi paranemassa. |
| --- | --- |

(94)

Julianan, Cádizin ja Manisesin vuosikertomuksista ilmenee, että yritykset olivat vaikeuksissa. Jokaisen yrityksen kirjanpitoarvo vuoden 1998 lopulla oli miinusmerkkinen, ja ne kirjasivat vuonna 1999 tappioita. Yritysten tilintarkastaja ilmoitti vuosien 1998 ja 1999 tilinpäätöksissä, että yritysten oli saatava tukea osakkailtaan voidakseen jatkaa toimintaansa. Ei myöskään ollut viitteitä siitä, että niiden vaikea taloudellinen tilanne olisi paranemassa.

| (95) | Voidaankin todeta, että yritykset eivät olisi kyenneet saamaan kyseisiä lainoja yksityisiltä pääomamarkkinoilta. Tämä merkitsee, etteivät lainat läpäise yksityisen sijoittajan testiä. Samoista syistä ei ollut odotettavissa, että yritykset maksaisivat takaisin SEPI:n niille myöntämät lainat korkoineen. Se, että SEPI asetti kyseiset varat telakoiden käyttöön, rikkoo yksityisen sijoittajan periaatetta. Lainat on sen vuoksi katsottava kyseisille yrityksille myönnetyksi valtiontueksi. Kyse oli sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, sillä tukea ei ilmoitettu komissiolle, eikä tuki sovellu yhteismarkkinoille, koska sitä ei voida hyväksyä rakenneuudistustukena eikä muuntyyppisenä tukena. |
| --- | --- |

(95)

Voidaankin todeta, että yritykset eivät olisi kyenneet saamaan kyseisiä lainoja yksityisiltä pääomamarkkinoilta. Tämä merkitsee, etteivät lainat läpäise yksityisen sijoittajan testiä. Samoista syistä ei ollut odotettavissa, että yritykset maksaisivat takaisin SEPI:n niille myöntämät lainat korkoineen. Se, että SEPI asetti kyseiset varat telakoiden käyttöön, rikkoo yksityisen sijoittajan periaatetta. Lainat on sen vuoksi katsottava kyseisille yrityksille myönnetyksi valtiontueksi. Kyse oli sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, sillä tukea ei ilmoitettu komissiolle, eikä tuki sovellu yhteismarkkinoille, koska sitä ei voida hyväksyä rakenneuudistustukena eikä muuntyyppisenä tukena.

| (96) | Espanjan mukaan IZAR maksoi 192,1 miljoonan euron lainat korkoineen takaisin SEPI:lle 12 päivänä syyskuuta 2000. IZAR oli tuolloin jo ostanut Juliana-, Cádiz- ja Manises-yritykset ja purkanut ne sen jälkeen. Sääntöjenvastainen tuki on tämän mukaisesti peritty takaisin. Komissio aikoo kuitenkin käyttää tätä tietoa toisen valtiontukiasian (C 38/03) tutkinnassa, jossa tarkastellaan, missä määrin SEPI:n IZAR:n hyväksi toteuttamat pääomankorotukset suosivat siviilialusten rakennusta. |
| --- | --- |

(96)

Espanjan mukaan IZAR maksoi 192,1 miljoonan euron lainat korkoineen takaisin SEPI:lle 12 päivänä syyskuuta 2000. IZAR oli tuolloin jo ostanut Juliana-, Cádiz- ja Manises-yritykset ja purkanut ne sen jälkeen. Sääntöjenvastainen tuki on tämän mukaisesti peritty takaisin. Komissio aikoo kuitenkin käyttää tätä tietoa toisen valtiontukiasian (C 38/03) tutkinnassa, jossa tarkastellaan, missä määrin SEPI:n IZAR:n hyväksi toteuttamat pääomankorotukset suosivat siviilialusten rakennusta.

3.   AESA:n ja IZAR:n väliseen siirtoon 2 liittyviin yrityskauppoihin sisältyvä tuki

| (97) | AESA myi 20 päivänä heinäkuuta 2000 Bazánille vielä omistuksessaan olleet kolme telakkaa, Puerto Realin, Sestaon ja Sevillan (28). |
| --- | --- |

(97)

AESA myi 20 päivänä heinäkuuta 2000 Bazánille vielä omistuksessaan olleet kolme telakkaa, Puerto Realin, Sestaon ja Sevillan (28).

| (98) | Valtiontuen olemassaoloa selvitettäessä on arvioitava kahta seikkaa, jotka otettiin esille myös menettelyn laajentamista koskevissa päätöksissä. Ensimmäinen arvioitava seikka on, vastasiko IZAR:n AESA:lle maksama hinta markkinahintaa, ja toinen, noudattiko SEPI markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta toteuttaessaan AESA:n hyväksi 252,425 miljoonan euron pääomankorotuksen. |
| --- | --- |

(98)

Valtiontuen olemassaoloa selvitettäessä on arvioitava kahta seikkaa, jotka otettiin esille myös menettelyn laajentamista koskevissa päätöksissä. Ensimmäinen arvioitava seikka on, vastasiko IZAR:n AESA:lle maksama hinta markkinahintaa, ja toinen, noudattiko SEPI markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta toteuttaessaan AESA:n hyväksi 252,425 miljoonan euron pääomankorotuksen.

a)   Pääomankorotus

| (99) | SEPI päätti 18 päivänä heinäkuuta 2000 eli kaksi päivää ennen yrityskauppaa, jolla AESA myi telakkansa (Sestaon, Sevillan ja Puerto Realin) Bazánille, toteuttaa AESA:n hyväksi 252,425 miljoonan euron pääomankorotuksen. Pääomankorotus toteutettiin syyskuussa 2000. Espanja väittää, että koska korotus toteutettiin syyskuussa 2000, jolloin AESA oli jo myynyt telakkansa, se ei voinut vääristää kilpailua laivanrakennusalalla. |
| --- | --- |

(99)

SEPI päätti 18 päivänä heinäkuuta 2000 eli kaksi päivää ennen yrityskauppaa, jolla AESA myi telakkansa (Sestaon, Sevillan ja Puerto Realin) Bazánille, toteuttaa AESA:n hyväksi 252,425 miljoonan euron pääomankorotuksen. Pääomankorotus toteutettiin syyskuussa 2000. Espanja väittää, että koska korotus toteutettiin syyskuussa 2000, jolloin AESA oli jo myynyt telakkansa, se ei voinut vääristää kilpailua laivanrakennusalalla.

| (100) | AESA:n vuosikertomuksessa 2000 ilmoitetaan, että se korotti kolmen telakkansa pääomaa 309 miljoonalla eurolla ennen niiden myyntiä Bazánille/IZAR:lle. Telakoiden vuosikertomusten mukaan pääomankorotus toteutettiin velan peruutusten muodossa. Espanja on myöntänyt AESA:n ”mukauttaneen” telakoiden velkasummaa ”vastaamaan paremmin niiden arvoa”, kun ne myydään Bazánille. Espanja ei ole kuitenkaan toimittanut tietoja siitä, kuinka suuresta summasta mukautuksessa oli kyse. |
| --- | --- |

(100)

AESA:n vuosikertomuksessa 2000 ilmoitetaan, että se korotti kolmen telakkansa pääomaa 309 miljoonalla eurolla ennen niiden myyntiä Bazánille/IZAR:lle. Telakoiden vuosikertomusten mukaan pääomankorotus toteutettiin velan peruutusten muodossa. Espanja on myöntänyt AESA:n ”mukauttaneen” telakoiden velkasummaa ”vastaamaan paremmin niiden arvoa”, kun ne myydään Bazánille. Espanja ei ole kuitenkaan toimittanut tietoja siitä, kuinka suuresta summasta mukautuksessa oli kyse.

| (101) | Peruutettuaan yritysten velat AESA myi yritykset Bazánille 1 Espanjan pesetan kappalehintaan. AESA:lle kertyi kaupasta 198 miljoonan euron myyntitappio. Kun tämä summa lasketaan yhteen laivanrakennustoiminnasta aiheutuneiden muiden tappioiden kanssa, AESA:n kokonaistappiot vuonna 2000 olivat 271 miljoonaa euroa. Ilman SEPI:n toteuttamaa pääomankorotusta AESA:n oman pääoman määrä olisi ollut vuoden 2000 lopulla – 259 miljoonaa euroa ja AESA olisi yhtiöoikeuden mukaisesti jouduttu asettamaan selvitystilaan. |
| --- | --- |

(101)

Peruutettuaan yritysten velat AESA myi yritykset Bazánille 1 Espanjan pesetan kappalehintaan. AESA:lle kertyi kaupasta 198 miljoonan euron myyntitappio. Kun tämä summa lasketaan yhteen laivanrakennustoiminnasta aiheutuneiden muiden tappioiden kanssa, AESA:n kokonaistappiot vuonna 2000 olivat 271 miljoonaa euroa. Ilman SEPI:n toteuttamaa pääomankorotusta AESA:n oman pääoman määrä olisi ollut vuoden 2000 lopulla – 259 miljoonaa euroa ja AESA olisi yhtiöoikeuden mukaisesti jouduttu asettamaan selvitystilaan.

| (102) | Tässä vaiheessa on arvioitava, olisiko yksityinen osakas korottanut yritysten pääomaa vastaavasti odottaen saavansa sijoituksestaan hyväksyttävän voiton. |
| --- | --- |

(102)

Tässä vaiheessa on arvioitava, olisiko yksityinen osakas korottanut yritysten pääomaa vastaavasti odottaen saavansa sijoituksestaan hyväksyttävän voiton.

| (103) | On ilmeistä, että AESA ei voinut tuottaa hyväksyttävää voittoa saamallaan pääomalla, sillä se käytti varat kattaakseen omistamiensa telakoiden velkojen peruuttamiseen ja telakoiden myynnistä Bazánille aiheutuneeseen tappioon liittyvät kustannukset. AESA on lisäksi konserni, joka ei harjoita mitään muuta toimintaa ja joka ei sen vuoksi kykene tuottamaan itse voittoa. Myös se mahdollisuus, että toimenpiteiden edunsaajat eli telakat tuottaisivat Bazánin/IZAR:n omistuksessa hyväksyttävää voittoa, voidaan sulkea pois telakoiden viimeaikaisten tulosten ja rakenneuudistustoimenpiteiden laiminlyönnin vuoksi. Tämä ilmenee myös IZAR:n vuosikertomuksista, joista nähdään, että sen omistamat siviilitelakat toimivat tappiollisesti vuosina 2000, 2001 ja 2002. |
| --- | --- |

(103)

On ilmeistä, että AESA ei voinut tuottaa hyväksyttävää voittoa saamallaan pääomalla, sillä se käytti varat kattaakseen omistamiensa telakoiden velkojen peruuttamiseen ja telakoiden myynnistä Bazánille aiheutuneeseen tappioon liittyvät kustannukset. AESA on lisäksi konserni, joka ei harjoita mitään muuta toimintaa ja joka ei sen vuoksi kykene tuottamaan itse voittoa. Myös se mahdollisuus, että toimenpiteiden edunsaajat eli telakat tuottaisivat Bazánin/IZAR:n omistuksessa hyväksyttävää voittoa, voidaan sulkea pois telakoiden viimeaikaisten tulosten ja rakenneuudistustoimenpiteiden laiminlyönnin vuoksi. Tämä ilmenee myös IZAR:n vuosikertomuksista, joista nähdään, että sen omistamat siviilitelakat toimivat tappiollisesti vuosina 2000, 2001 ja 2002.

| (104) | Voidaan tämän vuoksi päätellä, että koska SEPI:n AESA:n hyväksi toteuttama pääomankorotus rikkoi markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta, se on katsottava valtiontueksi. |
| --- | --- |

(104)

Voidaan tämän vuoksi päätellä, että koska SEPI:n AESA:n hyväksi toteuttama pääomankorotus rikkoi markkinataloudessa toimivan sijoittajan periaatetta, se on katsottava valtiontueksi.

| (105) | Kun AESA peruutti omistamiensa telakoiden velkoja 309 miljoonalla eurolla, se paransi niiden taloudellista asemaa vastaavalla määrällä. Voidaan lisäksi todeta, että koska AESA:n toteuttamaan velkojen peruuttamiseen ei liittynyt lainkaan käteismaksuja, SEPI:n 18 päivänä heinäkuuta 2000 tekemä päätös 252,425 miljoonan euron pääomankorotuksen toteuttamisesta AESA:n hyväksi mahdollisti sen, että AESA pystyi peruuttamaan velat välittömästi ja välttämään konkurssin, vaikka pääoman korotus toteutettiin käytännössä vasta syyskuussa 2000. |
| --- | --- |

(105)

Kun AESA peruutti omistamiensa telakoiden velkoja 309 miljoonalla eurolla, se paransi niiden taloudellista asemaa vastaavalla määrällä. Voidaan lisäksi todeta, että koska AESA:n toteuttamaan velkojen peruuttamiseen ei liittynyt lainkaan käteismaksuja, SEPI:n 18 päivänä heinäkuuta 2000 tekemä päätös 252,425 miljoonan euron pääomankorotuksen toteuttamisesta AESA:n hyväksi mahdollisti sen, että AESA pystyi peruuttamaan velat välittömästi ja välttämään konkurssin, vaikka pääoman korotus toteutettiin käytännössä vasta syyskuussa 2000.

| (106) | Valtiontuki myönnettiin päätöksellä, jonka SEPI teki 18 päivänä heinäkuuta 2000 pääomankorotuksesta, sillä kyseinen päätös oli ennakkoedellytys sille, että AESA kykeni vapauttamaan telakat veloistaan. Tuensaajina olivat viime kädessä telakat, sillä toimenpiteen seuraus oli, että telakoiden velat AESA:lle peruutettiin. |
| --- | --- |

(106)

Valtiontuki myönnettiin päätöksellä, jonka SEPI teki 18 päivänä heinäkuuta 2000 pääomankorotuksesta, sillä kyseinen päätös oli ennakkoedellytys sille, että AESA kykeni vapauttamaan telakat veloistaan. Tuensaajina olivat viime kädessä telakat, sillä toimenpiteen seuraus oli, että telakoiden velat AESA:lle peruutettiin.

| (107) | AESA:n toteuttama velkojen peruuttaminen paransi telakoiden taloudellista tilannetta 309 miljoonan euron arvosta. Komissio arvioi kuitenkin vain SEPI:n toteuttamaa pääomankorotusta, jonka määrä on tämän yrityskaupan osalta 252,425 miljoonaa euroa. Kyse oli sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, sillä tukea ei ilmoitettu komissiolle eikä tuki sovellu yhteismarkkinoille, koska sitä ei voida hyväksyä rakenneuudistustukena eikä muuntyyppisenä tukena. |
| --- | --- |

(107)

AESA:n toteuttama velkojen peruuttaminen paransi telakoiden taloudellista tilannetta 309 miljoonan euron arvosta. Komissio arvioi kuitenkin vain SEPI:n toteuttamaa pääomankorotusta, jonka määrä on tämän yrityskaupan osalta 252,425 miljoonaa euroa. Kyse oli sääntöjenvastaisesta valtiontuesta, sillä tukea ei ilmoitettu komissiolle eikä tuki sovellu yhteismarkkinoille, koska sitä ei voida hyväksyä rakenneuudistustukena eikä muuntyyppisenä tukena.

| (108) | Vaikka voidaan päätellä, ettei pääomankorotusta toteutettu markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti, Espanja vetoaa myös asiassa Lanerossi (29) annetussa tuomiossa vahvistettuun oikeuteen toteuttaa pääomankorotus yrityksen hallitun sulkemisen varmistamiseksi. Komissio katsoo, että Espanjan väitettä ei voida hyväksyä seuraavista syistä: |
| --- | --- |

(108)

Vaikka voidaan päätellä, ettei pääomankorotusta toteutettu markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti, Espanja vetoaa myös asiassa Lanerossi (29) annetussa tuomiossa vahvistettuun oikeuteen toteuttaa pääomankorotus yrityksen hallitun sulkemisen varmistamiseksi. Komissio katsoo, että Espanjan väitettä ei voida hyväksyä seuraavista syistä:

| (109) | Asiassa Lanerossi annettua tuomiota ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä telakat, joiden pääomaa korotettiin velan peruuttamisen muodossa, ovat edelleen toiminnassa eikä niiden sulkeminen ollut missään vaiheessa näköpiirissä tuen myöntämisen aikaan. |
| --- | --- |

(109)

Asiassa Lanerossi annettua tuomiota ei voida soveltaa tähän tapaukseen, sillä telakat, joiden pääomaa korotettiin velan peruuttamisen muodossa, ovat edelleen toiminnassa eikä niiden sulkeminen ollut missään vaiheessa näköpiirissä tuen myöntämisen aikaan.

| (110) | Vaikka Espanjan väitettä tarkasteltaisiin AESA:n sulkemisen eikä sen omistamien telakoiden sulkemisen kannalta, on huomattava, että AESA:n sulkemista koskeva menettely aloitettiin vasta vuoden 2002 puolivälissä. Asiassa Lanerossi annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa todetaan lisäksi, että kun pääomankorotuksesta ei ole odotettavissa voittoa varsinkaan pitkällä aikavälillä, korotus on katsottava valtiontueksi. Tämä pitää paikkansa tässä tapauksessa, sillä SEPI:n ei voida odottaa saavan minkäänlaista korvausta pääomasta, jonka se on siirtänyt siviilitelakoille AESA:n välityksellä. On lopuksi todettava, että Espanja on ilmoittanut AESA:n sulkemisesta aiheutuvien kustannusten muodostuvan sosiaalikustannuksista, jotka liittyivät vuosien 1994 ja 1998 välisenä aikana toteutettuun siviilitelakoiden rakenneuudistukseen. Mikä tahansa näiden kustannusten kattamiseksi myönnetty lisätuki rikkoo rakenneuudistustuen hyväksymisestä vuonna 1997 tehtyä komission päätöstä. |
| --- | --- |

(110)

Vaikka Espanjan väitettä tarkasteltaisiin AESA:n sulkemisen eikä sen omistamien telakoiden sulkemisen kannalta, on huomattava, että AESA:n sulkemista koskeva menettely aloitettiin vasta vuoden 2002 puolivälissä. Asiassa Lanerossi annetussa yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossa todetaan lisäksi, että kun pääomankorotuksesta ei ole odotettavissa voittoa varsinkaan pitkällä aikavälillä, korotus on katsottava valtiontueksi. Tämä pitää paikkansa tässä tapauksessa, sillä SEPI:n ei voida odottaa saavan minkäänlaista korvausta pääomasta, jonka se on siirtänyt siviilitelakoille AESA:n välityksellä. On lopuksi todettava, että Espanja on ilmoittanut AESA:n sulkemisesta aiheutuvien kustannusten muodostuvan sosiaalikustannuksista, jotka liittyivät vuosien 1994 ja 1998 välisenä aikana toteutettuun siviilitelakoiden rakenneuudistukseen. Mikä tahansa näiden kustannusten kattamiseksi myönnetty lisätuki rikkoo rakenneuudistustuen hyväksymisestä vuonna 1997 tehtyä komission päätöstä.

b)   Hankintahinta

| (111) | Kysymys siitä, olisiko hankintahinta katsottava IZAR:lle myönnetyksi valtiontueksi, otettiin esille menettelyn ensimmäisen laajentamisen yhteydessä, 28 päivänä marraskuuta 2001. Syy siihen, että valtiontuki voitiin myöntää tässä muodossa, oli, että myytyään telakkansa Bazánille AESA oli pelkkä tyhjennetty yritys, joka ei harjoittanut käytännöllisesti katsoen minkäänlaista toimintaa. Espanjan viranomaisilla saattoi tämän vuoksi olla suuri kiusaus varmistaa, että mahdollisimman suuri osa AESA:n omaisuuseristä siirrettäisiin sen omistamille telakoille, toisin sanoen Bazánille, jonka omistukseen siviilitelakat siirtyivät. On myös ilmeistä, että todennäköisyys, että kunkin yrityksen markkina-arvo olisi täsmälleen sama – 1 Espanjan peseta – on erittäin pieni. |
| --- | --- |

(111)

Kysymys siitä, olisiko hankintahinta katsottava IZAR:lle myönnetyksi valtiontueksi, otettiin esille menettelyn ensimmäisen laajentamisen yhteydessä, 28 päivänä marraskuuta 2001. Syy siihen, että valtiontuki voitiin myöntää tässä muodossa, oli, että myytyään telakkansa Bazánille AESA oli pelkkä tyhjennetty yritys, joka ei harjoittanut käytännöllisesti katsoen minkäänlaista toimintaa. Espanjan viranomaisilla saattoi tämän vuoksi olla suuri kiusaus varmistaa, että mahdollisimman suuri osa AESA:n omaisuuseristä siirrettäisiin sen omistamille telakoille, toisin sanoen Bazánille, jonka omistukseen siviilitelakat siirtyivät. On myös ilmeistä, että todennäköisyys, että kunkin yrityksen markkina-arvo olisi täsmälleen sama – 1 Espanjan peseta – on erittäin pieni.

| (112) | Espanjalta menettelyn kuluessa saatujen tietojen mukaan yritysten kirjanpitoarvot olivat 91,1 miljoonaa (Sestao), 37,8 miljoonaa (Sevilla) ja 68,8 miljoonaa euroa (Puerto Real) eli yhteensä 197,7 miljoonaa euroa. Espanjan mukaan telakoiden markkina-arvot olivat [...] miljoonaa (Sestao), [...] miljoonaa (Sevilla) ja [...] miljoonaa euroa (Puerto Real) eli yhteensä [...] miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

(112)

Espanjalta menettelyn kuluessa saatujen tietojen mukaan yritysten kirjanpitoarvot olivat 91,1 miljoonaa (Sestao), 37,8 miljoonaa (Sevilla) ja 68,8 miljoonaa euroa (Puerto Real) eli yhteensä 197,7 miljoonaa euroa. Espanjan mukaan telakoiden markkina-arvot olivat [...] miljoonaa (Sestao), [...] miljoonaa (Sevilla) ja [...] miljoonaa euroa (Puerto Real) eli yhteensä [...] miljoonaa euroa.

| (113) | Kuten edellä todettiin, telakoista maksettu 1 Espanjan pesetan hinta ei missään tapauksessa vastaa niiden markkinahintaa. Jos Espanjan arvioima markkina-arvo pitää paikkansa, Bazán/IZAR saivat teoriassa kaupasta [...] miljoonan euron nettovoiton. |
| --- | --- |

(113)

Kuten edellä todettiin, telakoista maksettu 1 Espanjan pesetan hinta ei missään tapauksessa vastaa niiden markkinahintaa. Jos Espanjan arvioima markkina-arvo pitää paikkansa, Bazán/IZAR saivat teoriassa kaupasta [...] miljoonan euron nettovoiton.

| (114) | Koska ei kuitenkaan ole vahvistettu, että Bazánin/IZAR:n saama voitto muodostui suoraan SEPI:n tai valtion varoista, komissio katsoo, ettei kustakin telakasta maksettua 1 pesetan hintaa voida käyttää todisteena siitä, että ostajan eli Bazánin/IZAR:n hyväksi myönnettiin valtiontukea. |
| --- | --- |

(114)

Koska ei kuitenkaan ole vahvistettu, että Bazánin/IZAR:n saama voitto muodostui suoraan SEPI:n tai valtion varoista, komissio katsoo, ettei kustakin telakasta maksettua 1 pesetan hintaa voida käyttää todisteena siitä, että ostajan eli Bazánin/IZAR:n hyväksi myönnettiin valtiontukea.

4.   SEPI:n ja Bazánin väliseen siirtoon 3 liittyviin yrityskauppoihin sisältyvä tuki

| (115) | SEPI myi 20 päivänä heinäkuuta 2000 Bazánille neljä yritystä (Astanon, Cádizin, Julianan ja Manisesin) 1 Espanjan pesetan kappalehintaan. Menettelyn ensimmäisen laajentamisen yhteydessä komissio esitti epäilyjä siitä, vastasiko tämä hinta yritysten markkinahintaa ja oliko Bazánille/IZAR:lle mahdollisesti myönnetty valtiontukea. Menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä komissio totesi, että yritysten kokonaiskirjanpitoarvo oli – 68,2 miljoonaa euroa. Koska komission oli mahdotonta määrittää, oliko tämä summa merkitty Bazánin/IZAR:n vuosikertomukseen tappiona, komissio epäili, että SEPI siirsi tämän summan yrityksille niiden siirtyessä Bazánin omistukseen. |
| --- | --- |

(115)

SEPI myi 20 päivänä heinäkuuta 2000 Bazánille neljä yritystä (Astanon, Cádizin, Julianan ja Manisesin) 1 Espanjan pesetan kappalehintaan. Menettelyn ensimmäisen laajentamisen yhteydessä komissio esitti epäilyjä siitä, vastasiko tämä hinta yritysten markkinahintaa ja oliko Bazánille/IZAR:lle mahdollisesti myönnetty valtiontukea. Menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä komissio totesi, että yritysten kokonaiskirjanpitoarvo oli – 68,2 miljoonaa euroa. Koska komission oli mahdotonta määrittää, oliko tämä summa merkitty Bazánin/IZAR:n vuosikertomukseen tappiona, komissio epäili, että SEPI siirsi tämän summan yrityksille niiden siirtyessä Bazánin omistukseen.

| (116) | Espanja on ilmoittanut komissiolle, että Bazánin omistukseen siirtyneiden yritysten kokonaiskirjanpitoarvo kaupan toteutuksen aikaan oli – 68,2 miljoonaa euroa. Näyttää kuitenkin siltä, että toisin kuin menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä otaksuttiin, tämä summa kirjattiin todellisuudessa tappiona Bazánin/IZAR:n vuosikertomukseen 2000 (30). |
| --- | --- |

(116)

Espanja on ilmoittanut komissiolle, että Bazánin omistukseen siirtyneiden yritysten kokonaiskirjanpitoarvo kaupan toteutuksen aikaan oli – 68,2 miljoonaa euroa. Näyttää kuitenkin siltä, että toisin kuin menettelyn toisen laajentamisen yhteydessä otaksuttiin, tämä summa kirjattiin todellisuudessa tappiona Bazánin/IZAR:n vuosikertomukseen 2000 (30).

| (117) | Espanja on toimittanut uskottavaa näyttöä, jonka mukaan yritysten markkina-arvo oli miinusmerkkinen. Tästä voidaan päätellä, ettei hinta ollut liian alhainen eikä sisältänyt valtiontukea Bazánin/IZAR:in hyväksi. |
| --- | --- |

(117)

Espanja on toimittanut uskottavaa näyttöä, jonka mukaan yritysten markkina-arvo oli miinusmerkkinen. Tästä voidaan päätellä, ettei hinta ollut liian alhainen eikä sisältänyt valtiontukea Bazánin/IZAR:in hyväksi.

| (118) | Koska epäilyksille, joiden mukaan valtio-omisteisille telakoille on myönnetty sääntöjenvastaista lisätukea, on saatu vahvistus, komissio arvioi menettelyn laajentamisesta tehdyn toisen päätöksen mukaisesti, onko osa vuonna 1997 myönnetystä rakenneuudistustuesta katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja perittävä takaisin. |
| --- | --- |

(118)

Koska epäilyksille, joiden mukaan valtio-omisteisille telakoille on myönnetty sääntöjenvastaista lisätukea, on saatu vahvistus, komissio arvioi menettelyn laajentamisesta tehdyn toisen päätöksen mukaisesti, onko osa vuonna 1997 myönnetystä rakenneuudistustuesta katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ja perittävä takaisin.

| (119) | Komissio katsoo Espanjan ja IZAR:n tämän menettelyn aikana esittämien huomautusten perusteella, että vuonna 1997 hyväksytyn rakenneuudistustuen katsominen osittain yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ei ole perusteltua. Tähän on syynä se, että tuen hyväksymisestä tehdyn päätöksen (31) mukaisesti komission oikeus vaatia vuonna 1997 hyväksytyn tuen takaisinperintää lakkasi 13 päivänä lokakuuta 1999 annetun viimeisen seurantakertomuksen (32), jälkeen. Kyseinen tuki muuttui voimassa olevaksi tueksi seurantajakson päätyttyä. |
| --- | --- |

(119)

Komissio katsoo Espanjan ja IZAR:n tämän menettelyn aikana esittämien huomautusten perusteella, että vuonna 1997 hyväksytyn rakenneuudistustuen katsominen osittain yhteismarkkinoille soveltumattomaksi ei ole perusteltua. Tähän on syynä se, että tuen hyväksymisestä tehdyn päätöksen (31) mukaisesti komission oikeus vaatia vuonna 1997 hyväksytyn tuen takaisinperintää lakkasi 13 päivänä lokakuuta 1999 annetun viimeisen seurantakertomuksen (32), jälkeen. Kyseinen tuki muuttui voimassa olevaksi tueksi seurantajakson päätyttyä.

| (120) | Sääntöjenvastaista tukea saaneet telakat kuuluvat nykyään IZAR:lle, jonka olisi sen vuoksi maksettava sääntöjenvastainen tuki takaisin. Telakoiden omistajuuden siirtyminen AESA:lta tai SEPI:ltä IZAR:lle ei merkitse, että tuki olisi perittävä takaisin tuensaajayritysten entiseltä omistajalta. Tämä johtuu siitä, että yritykset eivät siirtyneet IZAR:n omistukseen markkinaehdoin eikä avoimissa ja läpinäkyvissä tarjousmenettelyissä. Omistajavaihdos tapahtui toteuttamalla yrityksissä rakenneuudistus konsernin eli SEPI:n sisällä ja käyttämällä symbolista hintaa. Yhteisöjen tuomioistuin on todennut kahdessa äskettäin antamassaan tuomiossa (33), että koska yritykset on ostettu kilpailuolosuhteissa, joissa ketään ei ole syrjitty, ja lähtökohtaisesti markkinahintaan, eli korkeimpaan hintaan, jonka tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja olisi valmis maksamaan näistä yhtiöistä silloisessa tilanteessa erityisesti valtiontukia saatuaan, tuki on arvostettu markkinahintaan ja se sisältyy kauppahintaan. Tässä tilanteessa tarjouskilpailun voittaneiden yritysten ei voida katsoa saaneen etua verrattuna muihin markkinoilla toimiviin yrityksiin. Tarjouskilpailun voittaneilta yksityisiltä yrityksiltä ei siten voida vaatia tuen palauttamista. Tapaukseen liittyvien tosiseikkojen perusteella on selvää, etteivät kyseiset ehdot täyty. Yhdistetyissä asioissa C-328/99 ja C-399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia SpA vastaan komissio, annetun yhteisöjen tuomioistuimen tuomion (34) 83 kohdassa korostetaan, että sillä, että lainvastaista tukea saaneen yhtiön osakkeenomistaja myy osakkeita kolmannelle, ei ole vaikutusta tukien takaisin perimistä koskevaan velvollisuuteen. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa valtio-omisteisen SEPI-konsernin omistuksessa ollut Bazán/IZAR osti osakkeita yrityksistä, jotka kuuluivat myös SEPI:in, ja lakkautti sen jälkeen niiden oikeushenkilöllisyyden. Aikaisemmin oikeudelliselta kannalta riippumattomasti toimineiden telakoiden osakeyhtiöiden seuraajana IZAR katsotaan nyt tuensaajaksi. Sen on tämän vuoksi perittävä takaisin kyseisille telakoille myönnetyt tuet. |
| --- | --- |

(120)

Sääntöjenvastaista tukea saaneet telakat kuuluvat nykyään IZAR:lle, jonka olisi sen vuoksi maksettava sääntöjenvastainen tuki takaisin. Telakoiden omistajuuden siirtyminen AESA:lta tai SEPI:ltä IZAR:lle ei merkitse, että tuki olisi perittävä takaisin tuensaajayritysten entiseltä omistajalta. Tämä johtuu siitä, että yritykset eivät siirtyneet IZAR:n omistukseen markkinaehdoin eikä avoimissa ja läpinäkyvissä tarjousmenettelyissä. Omistajavaihdos tapahtui toteuttamalla yrityksissä rakenneuudistus konsernin eli SEPI:n sisällä ja käyttämällä symbolista hintaa. Yhteisöjen tuomioistuin on todennut kahdessa äskettäin antamassaan tuomiossa (33), että koska yritykset on ostettu kilpailuolosuhteissa, joissa ketään ei ole syrjitty, ja lähtökohtaisesti markkinahintaan, eli korkeimpaan hintaan, jonka tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa toimiva yksityinen sijoittaja olisi valmis maksamaan näistä yhtiöistä silloisessa tilanteessa erityisesti valtiontukia saatuaan, tuki on arvostettu markkinahintaan ja se sisältyy kauppahintaan. Tässä tilanteessa tarjouskilpailun voittaneiden yritysten ei voida katsoa saaneen etua verrattuna muihin markkinoilla toimiviin yrityksiin. Tarjouskilpailun voittaneilta yksityisiltä yrityksiltä ei siten voida vaatia tuen palauttamista. Tapaukseen liittyvien tosiseikkojen perusteella on selvää, etteivät kyseiset ehdot täyty. Yhdistetyissä asioissa C-328/99 ja C-399/00, Italia ja SIM 2 Multimedia SpA vastaan komissio, annetun yhteisöjen tuomioistuimen tuomion (34) 83 kohdassa korostetaan, että sillä, että lainvastaista tukea saaneen yhtiön osakkeenomistaja myy osakkeita kolmannelle, ei ole vaikutusta tukien takaisin perimistä koskevaan velvollisuuteen. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa valtio-omisteisen SEPI-konsernin omistuksessa ollut Bazán/IZAR osti osakkeita yrityksistä, jotka kuuluivat myös SEPI:in, ja lakkautti sen jälkeen niiden oikeushenkilöllisyyden. Aikaisemmin oikeudelliselta kannalta riippumattomasti toimineiden telakoiden osakeyhtiöiden seuraajana IZAR katsotaan nyt tuensaajaksi. Sen on tämän vuoksi perittävä takaisin kyseisille telakoille myönnetyt tuet.

| (121) | Espanja väittää, että siinä tapauksessa, että telakoiden hyväksi toteutettu pääomankorotus katsotaan Bazánille myönnetyksi tueksi, kyseinen tuki on myönnetty perustamissopimuksen 296 artiklan mukaisesti ja jää sen vuoksi valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä ostaessaan telakat Bazán oli sotilaallinen yritys. |
| --- | --- |

(121)

Espanja väittää, että siinä tapauksessa, että telakoiden hyväksi toteutettu pääomankorotus katsotaan Bazánille myönnetyksi tueksi, kyseinen tuki on myönnetty perustamissopimuksen 296 artiklan mukaisesti ja jää sen vuoksi valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä ostaessaan telakat Bazán oli sotilaallinen yritys.

| (122) | Kyseisen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määrätään, että ”jokainen jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteet, jotka se katsoo tarpeelliseksi keskeisten turvallisuusetujensa turvaamiseksi ja jotka liittyvät aseiden, ammusten ja sotatarvikkeiden tuotantoon tai kauppaan; nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa heikentää sellaisten tuotteiden kilpailun edellytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön”. KSG:n hyväksi myönnettyä rakenneuudistustukea koskevassa komission päätöksessä (35) todetaan, että ”mikäli toimenpide, joka kuuluu 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen piiriin, vaikuttaa sekä sotatuotteiden että siviilituotteiden tai molempiin käyttöihin tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon, toimenpidettä ei voida pitää kokonaisuudessaan oikeutettuna 296 artiklan nojalla. Komissio ei jaa Alankomaiden ja Espanjan viranomaisten kantaa siltä osin kuin nämä katsovat, että sotilasnäkökohdat huomioon ottaen koko toimenpide kuuluu 296 artiklan soveltamisalaan, vaikka siitä aiheutuisikin selvä vaikutus siviilialojen kilpailulle. Tällainen selitys on selvästi ristiriidassa mainitun artiklan sanamuodon kanssa.” |
| --- | --- |

(122)

Kyseisen 296 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määrätään, että ”jokainen jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteet, jotka se katsoo tarpeelliseksi keskeisten turvallisuusetujensa turvaamiseksi ja jotka liittyvät aseiden, ammusten ja sotatarvikkeiden tuotantoon tai kauppaan; nämä toimenpiteet eivät kuitenkaan saa heikentää sellaisten tuotteiden kilpailun edellytyksiä yhteismarkkinoilla, joita ei ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön”. KSG:n hyväksi myönnettyä rakenneuudistustukea koskevassa komission päätöksessä (35) todetaan, että ”mikäli toimenpide, joka kuuluu 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun valtiontuen piiriin, vaikuttaa sekä sotatuotteiden että siviilituotteiden tai molempiin käyttöihin tarkoitettujen tuotteiden tuotantoon, toimenpidettä ei voida pitää kokonaisuudessaan oikeutettuna 296 artiklan nojalla. Komissio ei jaa Alankomaiden ja Espanjan viranomaisten kantaa siltä osin kuin nämä katsovat, että sotilasnäkökohdat huomioon ottaen koko toimenpide kuuluu 296 artiklan soveltamisalaan, vaikka siitä aiheutuisikin selvä vaikutus siviilialojen kilpailulle. Tällainen selitys on selvästi ristiriidassa mainitun artiklan sanamuodon kanssa.”

| (123) | Komission päätöksessä todetaan lisäksi, että ”tästä seuraa, että toimenpiteet ovat selvästikin muuttaneet kilpailuedellytyksiä siviilituotannon osalta. Tästä syystä komission on vakiintuneen politiikkansa mukaisesti arvioitava toimenpiteitä valtion varoista myönnettävää tukea koskevien sääntöjen mukaisesti siltä osin kuin toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua sellaisten tuotteiden markkinoilla, jotka eivät kuulu 296 artiklan soveltamisalaan.” |
| --- | --- |

(123)

Komission päätöksessä todetaan lisäksi, että ”tästä seuraa, että toimenpiteet ovat selvästikin muuttaneet kilpailuedellytyksiä siviilituotannon osalta. Tästä syystä komission on vakiintuneen politiikkansa mukaisesti arvioitava toimenpiteitä valtion varoista myönnettävää tukea koskevien sääntöjen mukaisesti siltä osin kuin toimenpiteet vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua sellaisten tuotteiden markkinoilla, jotka eivät kuulu 296 artiklan soveltamisalaan.”

| (124) | Komissio toteaa, että Bazán, joka toimii nykyisin nimellä IZAR, harjoittaa tällä hetkellä sotilaallista ja siviililaivanrakennustoimintaa. Bazánin ostamille telakoille myönnetty tuki liittyi suoraan ja yksinomaan siviilialusten tuotantoon. Tähän tapaukseen liittyvien havaintojensa ja asiassa KSG tekemänsä päätöksen mukaisesti komissio toteaa, että siviilialusten tuotanto kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan eikä sitä voida tarkastella 296 artiklan nojalla pelkästään sen vuoksi, että telakat ostanut Bazán harjoitti tuolloin pelkästään sotilaallista tuotantoa. |
| --- | --- |

(124)

Komissio toteaa, että Bazán, joka toimii nykyisin nimellä IZAR, harjoittaa tällä hetkellä sotilaallista ja siviililaivanrakennustoimintaa. Bazánin ostamille telakoille myönnetty tuki liittyi suoraan ja yksinomaan siviilialusten tuotantoon. Tähän tapaukseen liittyvien havaintojensa ja asiassa KSG tekemänsä päätöksen mukaisesti komissio toteaa, että siviilialusten tuotanto kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan eikä sitä voida tarkastella 296 artiklan nojalla pelkästään sen vuoksi, että telakat ostanut Bazán harjoitti tuolloin pelkästään sotilaallista tuotantoa.

| (125) | Asiaa C 38/03 (ex NN 10/03) koskevan menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 44 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa luetellaan perusteet, jotka on täytettävä perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamiseksi. Vaikka Espanjan viranomaiset ovat täysin tietoisia kyseisistä vaatimuksista, ne eivät ole toimittaneet komissiolle minkäänlaisia todisteita siitä, että edellä kuvaillut toimenpiteet oli suunnattu sotilaallisen tuotannon edistämiseen. |
| --- | --- |

(125)

Asiaa C 38/03 (ex NN 10/03) koskevan menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 44 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa luetellaan perusteet, jotka on täytettävä perustamissopimuksen 296 artiklan soveltamiseksi. Vaikka Espanjan viranomaiset ovat täysin tietoisia kyseisistä vaatimuksista, ne eivät ole toimittaneet komissiolle minkäänlaisia todisteita siitä, että edellä kuvaillut toimenpiteet oli suunnattu sotilaallisen tuotannon edistämiseen.

| (126) | On ilmeistä, että siviilitelakat tarvitsivat erittäin suuria pääomankorotuksia säilyäkseen elinkelpoisina. Pelkästään se seikka, että telakat myytiin laivanrakennusyritykselle, ei muuta niiden luonnetta, eikä se, että telakat ovat myös laivanrakennustoimintaa harjoittavan yrityksen omistuksessa, tee niistä sotilaallisia yrityksiä. Telakoita koskevien tietojen toimittaminen komissiolle ei myöskään voi olla vastoin Espanjan olennaisia etuja. Sen lisäksi, että Espanja ei ole esittänyt mitään uskottavia perusteita sille, millä tavalla sen keskeisten turvallisuusetujen voidaan katsoa vaarantuneen, se on kieltäytynyt toimittamasta asiasta oleellisia tietoja. |
| --- | --- |

(126)

On ilmeistä, että siviilitelakat tarvitsivat erittäin suuria pääomankorotuksia säilyäkseen elinkelpoisina. Pelkästään se seikka, että telakat myytiin laivanrakennusyritykselle, ei muuta niiden luonnetta, eikä se, että telakat ovat myös laivanrakennustoimintaa harjoittavan yrityksen omistuksessa, tee niistä sotilaallisia yrityksiä. Telakoita koskevien tietojen toimittaminen komissiolle ei myöskään voi olla vastoin Espanjan olennaisia etuja. Sen lisäksi, että Espanja ei ole esittänyt mitään uskottavia perusteita sille, millä tavalla sen keskeisten turvallisuusetujen voidaan katsoa vaarantuneen, se on kieltäytynyt toimittamasta asiasta oleellisia tietoja.

VI   PÄÄTELMÄ

Komissio päättelee, että Espanja on pannut kyseisen 500,473 miljoonan euron tuen täytäntöön sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tuki liittyy seuraaviin toimenpiteisiin:

| 1) | yrityskauppa, jolla SEPI osti AESA:lta 28 päivänä joulukuuta 1999 Cádiz-, Juliana- ja Manises-yritykset hinnalla, joka oli 55,948 miljoonaa euroa markkinahintaa korkeampi, mikä hyödytti viime kädessä AESA:n omistuksessa pysyneitä telakoita Sestaota, Sevillaa ja Puerto Realia; |
| --- | --- |

1)

yrityskauppa, jolla SEPI osti AESA:lta 28 päivänä joulukuuta 1999 Cádiz-, Juliana- ja Manises-yritykset hinnalla, joka oli 55,948 miljoonaa euroa markkinahintaa korkeampi, mikä hyödytti viime kädessä AESA:n omistuksessa pysyneitä telakoita Sestaota, Sevillaa ja Puerto Realia;

| 2) | SEPI:n vaikeuksissa olleille Cádiz-, Juliana- ja Manises-yrityksille 28 päivänä joulukuuta 1999 myöntämät 192,1 miljoonan euron lainat; |
| --- | --- |

2)

SEPI:n vaikeuksissa olleille Cádiz-, Juliana- ja Manises-yrityksille 28 päivänä joulukuuta 1999 myöntämät 192,1 miljoonan euron lainat;

| 3) | SEPI:n AESA:n hyväksi syyskuussa 2000 toteuttama 252,425 miljoonan euron pääomankorotus, joka hyödytti viime kädessä Sestao-, Sevilla- ja Puerto Real-yrityksiä. |
| --- | --- |

3)

SEPI:n AESA:n hyväksi syyskuussa 2000 toteuttama 252,425 miljoonan euron pääomankorotus, joka hyödytti viime kädessä Sestao-, Sevilla- ja Puerto Real-yrityksiä.

Tuki ei sovellu yhteismarkkinoille, sillä sitä ei voida hyväksyä rakenneuudistustukena eikä minkään muun tyyppisenä tukena.

Tuki on perittävä kokonaisuudessan takaisin telakat nykyisin omistavalta IZAR:lta, jonka omistukseen ne siirtyivät AESA:lta ja SEPI:ltä.

IZAR maksoi SEPI:lle syyskuussa 2000 takaisin edellä 2 kohdassa mainitut 192,1 miljoonan euron lainat korkoineen. Voidaankin katsoa, että lainoihin liittyvä sääntöjenvastainen ja yhteismarkkinoille soveltumaton tuki on peritty takaisin,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Espanjan myöntämä 500,473 miljoonan euron valtiontuki valtio-omisteisille telakoille, jotka ovat nykyisin IZAR:n omistuksessa, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

1.   Espanjan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta 1 artiklassa tarkoitettu tuensaajille sääntöjenvastaisesti maksettu tuki voidaan periä takaisin, lukuun ottamatta 192,1 miljoonan euron lainoja, jotka on jo peritty takaisin.

2.   Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.

3.   Edellä 2 kohdassa säädettyä korkoa sovelletaan koko 2 kohdassa tarkoitetun jakson ajan.

3 artikla

Espanjan on ilmoitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi suunnittelemansa ja jo toteuttamansa toimenpiteet. Ilmoitus on annettava tämän päätöksen liitteessä olevalla kyselylomakkeella.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 12 päivänä toukokuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 202, 18.7.1998, s. 1.

1

(2)  EYVL L 148, 6.6.1997, s. 1.

2

(3)  EYVL C 328, 18.11.2000, s. 16, EYVL C 21, 24.1.2002, s. 17, EUVL C 199, 23.8.2003, s. 9.

3

(4)  EYVL C 354, 21.11.1997, s. 2.

4

(5)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

5

(6)  EUVL C 21, 24.1.2004, s. 41. Asia T-381/03.

6

(7)  Päätöksessä mainitut summat on yleensä pyöristetty pesetamääräisistä summista euromääräisiksi.

7

(8)  EUVL C 201, 26.8.2003, s. 3.

8

(9)  Kok. 1980, s. 1205.

9

(10)  Kok. 1994, s. I-877.

10

(11)  Kok. 1998, s. I-7907.

11

(12)  EYVL L 385, 31.12.1994, s. 1.

12

(13)  Luottamuksellisia tietoja.

13

(14)  Kok. 1991, s. I-1433.

14

(15)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

15

(16)  EYVL L 37, 12.2.2000, s. 22.

16

(17)  EYVL L 195, 29.7.1980, s. 35.

17

(18)  EYVL L 193, 29.7.2000, s. 75.

18

(19)  Kok. 2000, s. I-3271, kappale 50.

19

(20)  Kok. 2002, s. I-4397, kappale 55–56.

20

(21)  EYVL L 37, 12.2.2000, s. 22.

21

(22)  EYVL L 296, 30.10.2002, s. 73.

22

(23)  EYVL C 307, 13.11.1993, s. 3.

23

(24)  Kok. 1986, s. 2321.

24

(25)  EYVL L 37, 12.2.2000, s. 22.

25

(26)  Kok. 2002, s. I-3243.

26

(27)  Asia C-342/96, Espanja vastaan komissio, Kok. 1999, s. I-2459, kohta 41 ja 42, ja asia C-256/97, DMT, Kok. 1999, s. I-3933, kohta 22–24 sekä julkisasiamies Jacobsin kyseisestä asiasta tekemien päätelmien 334–336 kohta.

27

(28)  AESA omisti myös useita pienempiä yrityksiä. Sen nimellispääoma oli kuitenkin vain 161 miljoonaa Espanjan pesetaa (hieman alle miljoona euroa), kun kyseisten telakoiden nimellispääoma oli 9,5 miljardia pesetaa (57,1 miljoonaa euroa), joka jakautui seuraavasti: Puerto Real 4 miljardia, Sestao 4 miljardia ja Sevilla 1,5 miljardia pesetaa.

28

(29)  Tuomion 21 ja 22 kohdassa todetaan, että on sallittava, että emoyhtiö ottaa rajoitetun jakson ajaksi vastatakseen tytäryhtiönsä tappiot, jotta tämä voisi lopettaa toimintansa parhain mahdollisin edellytyksin. Tällaisia päätöksiä voidaan perustella paitsi niistä välillisesti saatavalla aineellisella hyödyllä, myös muilla näkökohdilla, kuten pyrkimyksellä suojata konsernin imagoa tai suunnata sen toimintaa muille aloille. Jos julkisen sijoittajan pääomankorotuksiin ei kuitenkaan liity minkäänlaisia kannattavuusodotuksia varsinkaan pitkällä aikavälillä, pääomankorotus on katsottava perustamissopimuksen 92 artiklassa tarkoitetuksi tueksi ja sen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava pelkästään kyseisessä artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaan.

29

(30)  Tätä tietoa käytetään kuitenkin toisessa IZAR:ia koskevassa menettelyssä sen määrittämiseksi, käytettiinkö osaa IZAR:n hyväksi vuonna 2000 tehdyistä pääomankorotuksista siviilitarkoituksiin.

30

(31)  EYVL C 354, 21.11.1997, s. 2, ja erityisesti sivulla 7 oleva toiseksi viimeinen kappale.

31

(32)  KOM(1999) 480 lopullinen.

32

(33)  Asia C-390/98, H.J. Banks, Kok. 2001, s. I-6117, 77 kohta, ja C-277/00, Saksa vastaan komissio, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 80 kohta.

33

(34)  Kok. 2003, s. I-4035.

34

(35)  EYVL L 14, 21.1.2003, s. 56.

35

---

LIITE

Komission päätöksen täytäntöönpanoa koskevat tiedot 2005/173/EY

1.   Takaisinperittävän määrän laskenta

| 1.1 | Ilmoittakaa tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen täsmälliset määrät:







  Päiväys (1) | Tuen määrä (2) | Valuutta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

1.1

Ilmoittakaa tuensaajan hyväksi myönnetyn sääntöjenvastaisen valtiontuen täsmälliset määrät:

Päiväys (1)

Tuen määrä (2)

Valuutta

Lisähuomautuksia:

| 1.2 | Ilmoittakaa yksityiskohtaisesti, miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan. |
| --- | --- |

1.2

Ilmoittakaa yksityiskohtaisesti, miten takaisinperittävään tukeen sovellettavat korot lasketaan.

2.   Tuen takaisinperintää varten suunnitellut ja jo toteutetut toimenpiteet

| 2.1 | Ilmoittakaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on suunnitteilla ja mitä toimenpiteitä on jo toteutettu tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Täsmentäkää tarvittaessa myös toimenpiteiden oikeusperusta. |
| --- | --- |

2.1

Ilmoittakaa yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on suunnitteilla ja mitä toimenpiteitä on jo toteutettu tuen välitöntä ja tehokasta takaisinperintää varten. Täsmentäkää tarvittaessa myös toimenpiteiden oikeusperusta.

| 2.2 | Millaisessa aikataulussa takaisinperintä aiotaan toteuttaa? Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on tarkoitus toteuttaa? |
| --- | --- |

2.2

Millaisessa aikataulussa takaisinperintä aiotaan toteuttaa? Mihin päivämäärään mennessä takaisinperintä on tarkoitus toteuttaa?

3.   Jo takaisinperityt määrät

| 3.1 | Ilmoittakaa täsmälliset tukimäärät, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:







  Päiväys (1) | Takaisinmaksettu tukimäärä | Valuutta |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

3.1

Ilmoittakaa täsmälliset tukimäärät, jotka on jo peritty takaisin tuensaajalta:

Päiväys (1)

Takaisinmaksettu tukimäärä

Valuutta

| 3.2 | Toimittakaa tositteet 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta. |
| --- | --- |

3.2

Toimittakaa tositteet 3.1 kohdassa olevassa taulukossa ilmoitettujen tukimäärien takaisinmaksusta.

---

(1)  Päivä, jona tukierät asetettiin tuensaajan käyttöön.

(2)  Tuensaajan hyväksi myönnetyn tuen määrä (bruttoavustusekvivalenttina).

(3)  Tuen takaisinmaksupäivä.

---