# Uradni list L 25/28.

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 25 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 4828. januar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 25

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 4828. januar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 122/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 123/2005 z dne 26. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 466/2001 glede ohratoksina A (
  1
  ) | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 124/2005 z dne 27. januarja 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98 | 6 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 125/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj | 8 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 126/2005 z dne 27. januarja 2005 o določanju zgornjih mej financiranja ukrepov za izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja v proizvodnem ciklu 2005/06 in o odstopanju od člena 3(3) Uredbe (ES) št. 528/1999 | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 127/2005 z dne 27. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 20/2002 o podrobnih pravilih za izvajanje posebnih režimov oskrbe za najbolj oddaljene regije, ki jih uvajajo Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 | 12 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 128/2005 z dne 27. januarja 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 16 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 129/2005 z dne 20. januarja 2005 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in o spremembi Uredbe (ES) št. 955/98 | 37 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 130/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 41 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 131/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 45 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 132/2005 z dne 27. januarja 2005 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1210/2004, za tržno leto 2004/2005 | 48 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 133/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža | 50 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 134/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit | 53 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 135/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita in riž | 55 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 136/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004 | 56 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 137/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004 | 58 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 138/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004 | 59 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 139/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004 | 60 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 140/2005 z dne 27. januarja 2005 v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004 | 61 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 141/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004 | 62 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 142/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004 | 63 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

Uredba Komisije (ES) št. 122/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 123/2005 z dne 26. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 466/2001 glede ohratoksina A (
  1
  )

1

3

Uredba Komisije (ES) št. 124/2005 z dne 27. januarja 2005 o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

6

Uredba Komisije (ES) št. 125/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj

8

*

Uredba Komisije (ES) št. 126/2005 z dne 27. januarja 2005 o določanju zgornjih mej financiranja ukrepov za izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja v proizvodnem ciklu 2005/06 in o odstopanju od člena 3(3) Uredbe (ES) št. 528/1999

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 127/2005 z dne 27. januarja 2005 o spremembi Uredbe (ES) št. 20/2002 o podrobnih pravilih za izvajanje posebnih režimov oskrbe za najbolj oddaljene regije, ki jih uvajajo Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001

12

*

Uredba Komisije (ES) št. 128/2005 z dne 27. januarja 2005 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

16

*

Uredba Komisije (ES) št. 129/2005 z dne 20. januarja 2005 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in o spremembi Uredbe (ES) št. 955/98

37

Uredba Komisije (ES) št. 130/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

41

Uredba Komisije (ES) št. 131/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

45

Uredba Komisije (ES) št. 132/2005 z dne 27. januarja 2005 o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1210/2004, za tržno leto 2004/2005

48

Uredba Komisije (ES) št. 133/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

50

Uredba Komisije (ES) št. 134/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

53

Uredba Komisije (ES) št. 135/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi proizvodnih nadomestil za žita in riž

55

Uredba Komisije (ES) št. 136/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

56

Uredba Komisije (ES) št. 137/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

58

Uredba Komisije (ES) št. 138/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

59

Uredba Komisije (ES) št. 139/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

60

Uredba Komisije (ES) št. 140/2005 z dne 27. januarja 2005 v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004

61

Uredba Komisije (ES) št. 141/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004

62

Uredba Komisije (ES) št. 142/2005 z dne 27. januarja 2005 o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004

63

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/60/ES:Odločba Komisije z dne 20. januarja 2005 o spremembah Odločbe Komisije 2003/881/ES o pogojih zdravstvenega varstva živali in izdajanja spričeval za uvoz čebel (Apis mellifera in Bombus spp.) iz nekaterih tretjih držav v zvezi z Združenimi državami Amerike
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 5567)

   (
  1
  ) | 64 |
| | * | 2005/61/ES:Odločba Komisije z dne 27. januarja 2005 o zaščitnih ukrepih v zvezi z atipično kokošjo kugo v Bolgariji in razveljavitvi Odločbe 2004/908/ES
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 145)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | 2005/62/ES:Odločba Komisije z dne 27. januarja 2005 o prehodnih ukrepih, ki naj bi jih uporabljal Ciper glede sežigavanja ali zakopavanja živalskih stranskih proizvodov na kraju samem skladno z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 133)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/63/ES:Odločba Komisije z dne 24. januarja 2005 o spremembi Priloge II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2000/53/ES o izrabljenih vozilih
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2735)

   (
  1
  ) | 73 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

2005/60/ES:Odločba Komisije z dne 20. januarja 2005 o spremembah Odločbe Komisije 2003/881/ES o pogojih zdravstvenega varstva živali in izdajanja spričeval za uvoz čebel (Apis mellifera in Bombus spp.) iz nekaterih tretjih držav v zvezi z Združenimi državami Amerike
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 5567)

   (
  1
  )

Apis mellifera

Bombus

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 5567)

1

64

*

2005/61/ES:Odločba Komisije z dne 27. januarja 2005 o zaščitnih ukrepih v zvezi z atipično kokošjo kugo v Bolgariji in razveljavitvi Odločbe 2004/908/ES
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 145)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 145)

1

69

*

2005/62/ES:Odločba Komisije z dne 27. januarja 2005 o prehodnih ukrepih, ki naj bi jih uporabljal Ciper glede sežigavanja ali zakopavanja živalskih stranskih proizvodov na kraju samem skladno z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 133)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 133)

1

71

*

2005/63/ES:Odločba Komisije z dne 24. januarja 2005 o spremembi Priloge II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2000/53/ES o izrabljenih vozilih
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2735)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2735)

1

73

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 122/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. januarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 125,1 |
| 204 | 74,5 |
| 212 | 176,1 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 163,5 |
| 999 | 131,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 157,0 |
| 999 | 157,0 |
| 0709 90 70 | 052 | 181,5 |
| 204 | 179,4 |
| 999 | 180,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 57,9 |
| 204 | 35,8 |
| 212 | 51,1 |
| 220 | 36,8 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 71,7 |
| 999 | 46,8 |
| 0805 20 10 | 204 | 63,6 |
| 999 | 63,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,0 |
| 204 | 88,1 |
| 400 | 79,4 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 68,0 |
| 662 | 40,0 |
| 999 | 79,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,2 |
| 999 | 60,2 |
| 0808 10 80 | 400 | 101,8 |
| 404 | 83,5 |
| 720 | 68,7 |
| 999 | 84,7 |
| 0808 20 50 | 388 | 72,4 |
| 400 | 85,3 |
| 720 | 36,6 |
| 999 | 64,8 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

125,1

204

74,5

212

176,1

608

118,9

624

163,5

999

131,6

0707 00 05

052

157,0

999

157,0

0709 90 70

052

181,5

204

179,4

999

180,5

0805 10 20

052

57,9

204

35,8

212

51,1

220

36,8

421

38,1

448

35,9

624

71,7

999

46,8

0805 20 10

204

63,6

999

63,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,0

204

88,1

400

79,4

464

138,7

624

68,0

662

40,0

999

79,2

0805 50 10

052

60,2

999

60,2

0808 10 80

400

101,8

404

83,5

720

68,7

999

84,7

0808 20 50

388

72,4

400

85,3

720

36,6

999

64,8

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 123/2005

z dne 26. januarja 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 466/2001 glede ohratoksina A

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 315/93 z dne 8. februarja 1993 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih (1) in zlasti člena 2(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 466/2001 (2) določa mejne vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 466/2001 (2) določa mejne vrednosti nekaterih kontaminatov v živilih.

| (2) | V skladu z Uredbo (ES) št. 466/2001 Komisija preuči določbe glede ohratoksina A (OTA) v suhem grozdju in z namenom vključitve mejne vrednosti za OTA v surovi in praženi kavi ter kavnih izdelkih, vinu, pivu, grozdnem soku, kakavu in kakavovih izdelkih ter začimbah ob upoštevanju preiskave, ki se je izvedla, in preventivnih ukrepov, ki se izvajajo za zmanjšanje prisotnosti OTA v teh izdelkih. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (ES) št. 466/2001 Komisija preuči določbe glede ohratoksina A (OTA) v suhem grozdju in z namenom vključitve mejne vrednosti za OTA v surovi in praženi kavi ter kavnih izdelkih, vinu, pivu, grozdnem soku, kakavu in kakavovih izdelkih ter začimbah ob upoštevanju preiskave, ki se je izvedla, in preventivnih ukrepov, ki se izvajajo za zmanjšanje prisotnosti OTA v teh izdelkih.

| (3) | Znanstveni odbor za hrano (ZOH) je v svojem mnenju, z dne 17. septembra 1998, o OTA zaključil, da je OTA mikotoksin, ki vsebuje karcinogene, ledvicam škodljive, teratogene, imunotoksične in morda nevrotoksične lastnosti. Navedeni odbor je tudi omenil, da se izvajajo nadaljnje študije, da bi se pojasnilo mehanizme, vključene v karcinogenost OTA. Predvideva se, da bo evropski raziskovalni projekt o mehanizmih rakotvornosti, ki jih povzroča OTA, končan do konca leta 2004. Ko bodo celoviti raziskovalni podatki na voljo, bo Komisija Evropsko agencijo za varno hrano (EFSA) zaprosila za ažurirano znanstveno mnenje od ZOH. |
| --- | --- |

(3)

Znanstveni odbor za hrano (ZOH) je v svojem mnenju, z dne 17. septembra 1998, o OTA zaključil, da je OTA mikotoksin, ki vsebuje karcinogene, ledvicam škodljive, teratogene, imunotoksične in morda nevrotoksične lastnosti. Navedeni odbor je tudi omenil, da se izvajajo nadaljnje študije, da bi se pojasnilo mehanizme, vključene v karcinogenost OTA. Predvideva se, da bo evropski raziskovalni projekt o mehanizmih rakotvornosti, ki jih povzroča OTA, končan do konca leta 2004. Ko bodo celoviti raziskovalni podatki na voljo, bo Komisija Evropsko agencijo za varno hrano (EFSA) zaprosila za ažurirano znanstveno mnenje od ZOH.

| (4) | Ocena zaužitja OTA s hrano za prebivalstvo Skupnosti se je izvedla v okviru Direktive Sveta 1993/5/EGS z dne 25. februarja 1993 o pomoči Komisiji in sodelovanju držav članic pri znanstvenem preučevanju vprašanj v zvezi z živili (3) (SCOOP). K izpostavljenosti OTA v glavnem prispevajo žita in žitni izdelki. Vino, kava in pivo so bili opredeljeni kot tisti, ko pomembno prispevajo k izpostavljenosti človeka OTA. Suho grozdje in grozdni sok sta v znatni meri prispevala k izpostavljenosti OTA določenih skupin občutljivih skupin uporabnikov, kot so otroci. |
| --- | --- |

(4)

Ocena zaužitja OTA s hrano za prebivalstvo Skupnosti se je izvedla v okviru Direktive Sveta 1993/5/EGS z dne 25. februarja 1993 o pomoči Komisiji in sodelovanju držav članic pri znanstvenem preučevanju vprašanj v zvezi z živili (3) (SCOOP). K izpostavljenosti OTA v glavnem prispevajo žita in žitni izdelki. Vino, kava in pivo so bili opredeljeni kot tisti, ko pomembno prispevajo k izpostavljenosti človeka OTA. Suho grozdje in grozdni sok sta v znatni meri prispevala k izpostavljenosti OTA določenih skupin občutljivih skupin uporabnikov, kot so otroci.

| (5) | Mejna vrednost za OTA je bila za žita in žitne proizvode ter za suho grozdje določena z Uredbo (ES) št. 466/2001. Raven OTA v pivu je posredno nadzorovana, saj OTA v pivu izvira iz prisotnosti OTA v sladu, za katerega je bila določena mejna vrednost. Določitev mejne vrednosti za OTA v pivu zato ni takoj potrebna zaradi varovanja javnega zdravja, vendar jo je treba obravnavati v okviru predvidenega pregleda. |
| --- | --- |

(5)

Mejna vrednost za OTA je bila za žita in žitne proizvode ter za suho grozdje določena z Uredbo (ES) št. 466/2001. Raven OTA v pivu je posredno nadzorovana, saj OTA v pivu izvira iz prisotnosti OTA v sladu, za katerega je bila določena mejna vrednost. Določitev mejne vrednosti za OTA v pivu zato ni takoj potrebna zaradi varovanja javnega zdravja, vendar jo je treba obravnavati v okviru predvidenega pregleda.

| (6) | Glede na to, da vino in pražena kava skupaj z instant kavo znatno prispevajo k izpostavljenosti človeka OTA in da grozdni sok znatno prispeva k izpostavljenosti otrok OTA, je primerno že na tej stopnji za ta živila določiti mejne vrednosti zaradi varovanja javnega zdravja s preprečevanjem prodaje nesprejemljivo močno onesnaženih živil. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to, da vino in pražena kava skupaj z instant kavo znatno prispevajo k izpostavljenosti človeka OTA in da grozdni sok znatno prispeva k izpostavljenosti otrok OTA, je primerno že na tej stopnji za ta živila določiti mejne vrednosti zaradi varovanja javnega zdravja s preprečevanjem prodaje nesprejemljivo močno onesnaženih živil.

| (7) | OTA je bil tudi opažen v suhem sadju, z izjemo suhega grozdja, kakava in kakavovih izdelkov, začimb in sladkega korena. Ustreznost določitve mejne vrednosti za OTA v teh živilih, vključno s surovo kavo, pa tudi presojo sedanjih mejnih vrednosti se bo obravnavalo, ko bo na voljo ocena EFSA rezultatov raziskav o toksikologiji OTA. |
| --- | --- |

(7)

OTA je bil tudi opažen v suhem sadju, z izjemo suhega grozdja, kakava in kakavovih izdelkov, začimb in sladkega korena. Ustreznost določitve mejne vrednosti za OTA v teh živilih, vključno s surovo kavo, pa tudi presojo sedanjih mejnih vrednosti se bo obravnavalo, ko bo na voljo ocena EFSA rezultatov raziskav o toksikologiji OTA.

| (8) | Uredbo (ES) št. 466/2001 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 466/2001 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 466/2001 se spremeni na naslednji način:

| 1. | V členu 4(2) se točka (b) „in 2.2.2“ nadomesti z „2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 in 2.2.5“. |
| --- | --- |

1.

V členu 4(2) se točka (b) „in 2.2.2“ nadomesti z „2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 in 2.2.5“.

| 2. | V členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:
  „2a.   Komisija na osnovi posodobljene ocene tveganja z ohratoksinom A (OTA), ki jo izvede EFSA, in ob upoštevanju zaščitnih ukrepov, ki se uporabljajo za zmanjšanje vsebnosti OTA, pregleda določbe pod naslovom 2.2 oddelka 2 Priloge I najkasneje do 30. junija 2006. To preverjanje bo zadevalo zlasti mejno vrednost za OTA v suhem grozdju in grozdnem soku in premislek o določitvi mejne vrednosti za OTA v surovi kavi, suhem sadju, z izjemo suhega grozdja, piva, kakava in kakavovih izdelkov, desertnih vin, mesa in mesnih izdelkov, začimb in sladkega korena.
  V ta namen države članice in zainteresirane stranke vsako leto Komisiji sporočijo izsledke izvedenih preiskav in napredek glede uporabe zaščitnih ukrepov, da bi se izognilo onesnaženju z OTA. Komisija bo izsledke dala na voljo državam članicam.“ |
| --- | --- |

2.

V členu 5 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim besedilom:

„2a.   Komisija na osnovi posodobljene ocene tveganja z ohratoksinom A (OTA), ki jo izvede EFSA, in ob upoštevanju zaščitnih ukrepov, ki se uporabljajo za zmanjšanje vsebnosti OTA, pregleda določbe pod naslovom 2.2 oddelka 2 Priloge I najkasneje do 30. junija 2006. To preverjanje bo zadevalo zlasti mejno vrednost za OTA v suhem grozdju in grozdnem soku in premislek o določitvi mejne vrednosti za OTA v surovi kavi, suhem sadju, z izjemo suhega grozdja, piva, kakava in kakavovih izdelkov, desertnih vin, mesa in mesnih izdelkov, začimb in sladkega korena.

V ta namen države članice in zainteresirane stranke vsako leto Komisiji sporočijo izsledke izvedenih preiskav in napredek glede uporabe zaščitnih ukrepov, da bi se izognilo onesnaženju z OTA. Komisija bo izsledke dala na voljo državam članicam.“

| 3. | Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

Priloga I se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2005.

Ta uredba se ne uporablja za proizvode, ki so bili dani v promet pred 1. aprilom 2005 v skladu z veljavnimi določbami. Nosilec živilske dejavnosti mora dokazati, kdaj so bili proizvodi dani v promet.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 26. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 37, 13.2.1993, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 77, 16.3.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 684/2004 (UL L 106, 15.4.2004, str. 6).

2

(3)  UL L 52, 4.3.1993, str. 18. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003.

3

---

PRILOGA

V točki 2.2. oddelka 2 Mikotoksini Priloge I se ohratoksin A nadomesti z naslednjim:

| Izdelki | Ohratoksin A: mejne vrednosti
  (μg/kg ali ppb) | Postopki vzorčenja | Referenčna analitska metoda |
| --- | --- | --- | --- |
| „2.2   OHRATOKSIN A |
| 2.2.1   Žita (vključno z rižem in ajdo) in predelani žitni izdelki |
| 2.2.1.1 | Neoluščena žitna zrna (vključno z neoluščenim rižem in ajdo) |

Izdelki

Ohratoksin A: mejne vrednosti

(μg/kg ali ppb)

Postopki vzorčenja

Referenčna analitska metoda

OHRATOKSIN A

Žita (vključno z rižem in ajdo) in predelani žitni izdelki

2.2.1.1

Neoluščena žitna zrna (vključno z neoluščenim rižem in ajdo)

5,0

Direktiva Komisije 2002/26/ES (1)

Direktiva 2002/26/ES

| 2.2.1.2 | Vsi iz žit predelani izdelki (vključno s predelanimi žitnimi izdelki in žitna zrna, namenjena za neposredno prehrano ljudi) |
| --- | --- |

2.2.1.2

Vsi iz žit predelani izdelki (vključno s predelanimi žitnimi izdelki in žitna zrna, namenjena za neposredno prehrano ljudi)

3,0

Direktiva 2002/26/ES

Direktiva 2002/26/ES

| 2.2.2 | Suho grozdje (korinti, rozine in sultanine) |
| --- | --- |

2.2.2

Suho grozdje (korinti, rozine in sultanine)

10,0

Direktiva 2002/26/ES

Direktiva 2002/26/ES

| 2.2.3 | — | Pražena kavna zrna in mleta pražena kava z izjemo instant kave |
| --- | --- | --- |

2.2.3

—

Pražena kavna zrna in mleta pražena kava z izjemo instant kave

5,0

Direktiva 2002/26/ES

Direktiva 2002/26/ES

| — | Instant kava (instant kava) |
| --- | --- |

—

Instant kava (instant kava)

10,0

| 2.2.4 | — | Vino (rdeče, belo in rose) (2) in drugo vino in/ali pijače na osnovi grozdnega mošta (3) |
| --- | --- | --- |

2.2.4

—

Vino (rdeče, belo in rose) (2) in drugo vino in/ali pijače na osnovi grozdnega mošta (3)

2,0 (4)

Direktiva 2002/26/ES

Direktiva 2002/26/ES

| 2.2.5 | — | Grozdni sok, sestavine grozdnega soka v drugih pijačah, vključno z grozdnim nektarjem in zgoščenim grozdnim sokom, rekonstituiranim z vodo (5) |
| --- | --- | --- |

2.2.5

—

Grozdni sok, sestavine grozdnega soka v drugih pijačah, vključno z grozdnim nektarjem in zgoščenim grozdnim sokom, rekonstituiranim z vodo (5)

2,0 (4)

Direktiva 2002/26/ES

Direktiva 2002/26/ES

| — | Grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, rekonstituiran z vodo, namenjen za neposredno prehrano ljudi (5) |
| --- | --- |

—

Grozdni mošt in zgoščeni grozdni mošt, rekonstituiran z vodo, namenjen za neposredno prehrano ljudi (5)

2,0 (4)

Direktiva 2002/26/ES

Direktiva 2002/26/ES

| 2.2.6 | Živila za dojenčke in žitne kašice, namenjene dojenčkom in malim otrokom (6) |
| --- | --- |

2.2.6

Živila za dojenčke in žitne kašice, namenjene dojenčkom in malim otrokom (6)

0,50

Direktiva 2002/26/ES

Direktiva 2002/26/ES

| 2.2.7 | Živila za posebne zdravstvene namene (7), izrecno namenjena dojenčkom |
| --- | --- |

2.2.7

Živila za posebne zdravstvene namene (7), izrecno namenjena dojenčkom

0,50

Direktiva 2002/26/ES

Direktiva 2002/26/ES

| 2.2.8 | Surova kava, suho sadje, z izjemo suhega grozdja, piva, kakava in kakavovih izdelkov, začimb in sladkega korena. |
| --- | --- |

2.2.8

Surova kava, suho sadje, z izjemo suhega grozdja, piva, kakava in kakavovih izdelkov, začimb in sladkega korena.

—

“

---

(1)  UL L 75, 16.3.2002, str. 38. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/43/ES (UL L 113, 20.4.2004, str. 14).

(2)  Vina, vključno s penečimi vini, vendar razen desertnih vin in vin z volumskim deležem alkohola najmanj 15 %, kakor je določeno v Uredbi Sveta (ES) št. 1493/1999 (UL L 179, 14.7.1999, str. 1), in sadnih vin.

(3)  Aromatizirana vina, pijače na osnovi aromatiziranega vina in aromatizirani koktajli na osnovi vina, kakor so opredeljeni v Uredbi Sveta (EGS) št. 1601/91 (UL L 149, 14.6.1991, str. 1). Mejna vrednost za OTA, ki velja za te pijače, je odvisna od deleža vina in/ali grozdnega mošta, ki je prisoten v dokončanem izdelku.

(4)  Mejna vrednost velja za izdelke, proizvedene od letine 2005 naprej.

(5)  Sadni sokovi, vključno s sadnimi sokovi iz koncentratov, zgoščenega sadnega soka in sadnega nektarja, kot je določeno v Prilogi 1 in 2 Direktive Sveta 2001/112/ES z dne 20. decembra 2001 o sadnih sokovih in nekaterih podobnih proizvodih, namenjenih za prehrano ljudi (UL L 10, 12.1.2002, str. 58), in pridobljeni iz grozdja.

(6)  Živila za dojenčke in žitne kašice, namenjene dojenčkom in malim otrokom, kakor so opredeljena v členu 1 Direktive Komisije 96/5/ES z dne 16. februarja 1996 o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke (UL L 49, 28.2.1996, str. 17), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2003/13/ES (UL L 41, 14.2.2003, str. 33).

Mejna vrednost za živila za dojenčke in žitne kašice, namenjene dojenčkom in malim otrokom, se nanaša na suho snov. Suha snov se določa v skladu z določbami Direktive Komisije 2002/26/ES.

(7)  Živila za posebne zdravstvene namene, kakor so opredeljena v členu 1(2) Direktive Komisije 1999/21/ES z dne 25. marca 1999 o živilih za posebne zdravstvene namene (UL L 91, 7.4.1999, str. 29).

Mejna vrednost za živila za posebne zdravstvene namene, ki so izrecno namenjena dojenčkom, se nanaša na:

| — | živila, ki se dajejo v promet kot gotova živila (pripravljena po navodilih proizvajalca), če gre za mleko in mlečne proizvode, |
| --- | --- |

—

živila, ki se dajejo v promet kot gotova živila (pripravljena po navodilih proizvajalca), če gre za mleko in mlečne proizvode,

| — | suho snov, če ne gre za mleko ali mlečne proizvode. Suha snov se določa v skladu z določbami Direktive Komisije 2002/26/ES. |
| --- | --- |

—

suho snov, če ne gre za mleko ali mlečne proizvode. Suha snov se določa v skladu z določbami Direktive Komisije 2002/26/ES.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 124/2005

z dne 27. januarja 2005

o izdaji uvoznih dovoljenj za riž na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1095/96 z dne 18. junija 1996 o izvajanju koncesij, določenih v Razporedu CXL, sestavljenem kot rezultat sklepov pogajanj GATT XXIV.6 (1),

ob upoštevanju Odločbe Sveta 96/317/ES z dne 13. maja 1996 o posvetovanjih s Tajsko v okviru člena XXIII GATT (2),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 327/98 z dne 10. februarja 1998 o odprtju in upravljanju določenih tarifnih kvot za uvoz riža in lomljenega riža (3), in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| | |
| --- | --- |

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Na podlagi zahtevkov, vloženih v prvih desetih delovnih dneh januarja 2005 v skladu z Uredbo (ES) št. 327/98, o čemer je obveščena Komisija, se izdajo uvozna dovoljenja za riž za količine, navedene v zahtevkih, zmanjšane za odstotke, ki so določeni v Prilogi k tej uredbi.

2.   Količine, ki se prenesejo v naslednjo serijo, so določene v Prilogi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 146, 20.6.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 122, 22.5.1996, str. 15.

2

(3)  UL L 37, 11.2.1998, str. 5. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2296/2003 (UL L 340, 24.12.2003, str. 35).

3

---

PRILOGA

Odstotki zmanjšanja količin za serijo v januarju 2005 in razpoložljive količine, ki se prenesejo v naslednjo serijo:

(a)   manj brušen ali dobro brušen riž z oznako KN 1006 30

| Poreklo | Znižanje (v %) za serijo v januarju 2005 | Količine, ki se prenesejo v serijo v aprilu 2005 (v t) |
| --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | 0 (1) | 3 469 |
| Tajska | 0 (1) | 6 937,826 |
| Avstralija | — | — |
| Drugo poreklo | — | — |

Poreklo

Znižanje (v %) za serijo v januarju 2005

Količine, ki se prenesejo v serijo v aprilu 2005 (v t)

Združene države Amerike

0 (1)

3 469

Tajska

0 (1)

6 937,826

Avstralija

—

—

Drugo poreklo

—

—

(b)   oluščen riž z oznako KN 1006 20

| Poreklo | Znižanje (v %) za serijo v januarju 2005 | Količine, ki se prenesejo v serijo v aprilu 2005 (v t) |
| --- | --- | --- |
| Združene države Amerike | 0 (1) | 1 911 |
| Tajska | — | — |
| Avstralija | 0 (1) | 2 608 |
| Drugo poreklo | — | — |

Poreklo

Znižanje (v %) za serijo v januarju 2005

Količine, ki se prenesejo v serijo v aprilu 2005 (v t)

Združene države Amerike

0 (1)

1 911

Tajska

—

—

Avstralija

0 (1)

2 608

Drugo poreklo

—

—

(c)   lomljeni riž z oznako KN 1006 40 00

| Poreklo | Znižanje (v %) za serijo v januarju 2005 | Količine, ki se prenesejo v serijo v juliju 2005 (v t) |
| --- | --- | --- |
| Tajska | 0 (1) | 20 278,60 |
| Avstralija | 0 (1) | 6 456 |
| Gvajana | 0 (1) | 4 251 |
| Združene države Amerike | 97,7778 (1) | — |
| Drugo poreklo | 0 (1) | 3 851 |

Poreklo

Znižanje (v %) za serijo v januarju 2005

Količine, ki se prenesejo v serijo v juliju 2005 (v t)

Tajska

0 (1)

20 278,60

Avstralija

0 (1)

6 456

Gvajana

0 (1)

4 251

Združene države Amerike

97,7778 (1)

—

Drugo poreklo

0 (1)

3 851

---

(1)  Izdaja za količino, navedeno v zahtevkih.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 125/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za riž (1) in zlasti člena 14(3) in 19 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 določa, da se lahko razlika med izračuni ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1 te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 določa, da se lahko razlika med izračuni ali cenami proizvodov, navedenih v členu 1 te uredbe, na svetovnem trgu ter cenami teh proizvodov v Skupnosti krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se nadomestila določijo glede na trenutni položaj in predvideno gibanje, ob upoštevanju cen in ponudbe riža in lomljenega riža na trgu Skupnosti na eni strani, ter cen riža in lomljenega riža na svetovnem trgu na drugi strani. V skladu z navedenim členom je prav tako potrebno zagotoviti ravnotežje in naraven razvoj cen in trgovine na trgu riža ter obenem upoštevati gospodarski vidik predlaganega izvoza in potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti, z omejitvami, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14 Uredbe (ES) št. 1785/2003 se nadomestila določijo glede na trenutni položaj in predvideno gibanje, ob upoštevanju cen in ponudbe riža in lomljenega riža na trgu Skupnosti na eni strani, ter cen riža in lomljenega riža na svetovnem trgu na drugi strani. V skladu z navedenim členom je prav tako potrebno zagotoviti ravnotežje in naraven razvoj cen in trgovine na trgu riža ter obenem upoštevati gospodarski vidik predlaganega izvoza in potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti, z omejitvami, ki izhajajo iz sporazumov, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (3) | Uredba Komisije (EGS) št. 1361/76 (2) predvideva največji dovoljeni odstotek lomljenega riža v rižu, za katerega je določeno izvozno nadomestilo, in opredeljuje odstotek znižanja nadomestila, kjer delež lomljenega riža v izvoženem rižu presega ta največji dovoljeni odstotek. |
| --- | --- |

(3)

Uredba Komisije (EGS) št. 1361/76 (2) predvideva največji dovoljeni odstotek lomljenega riža v rižu, za katerega je določeno izvozno nadomestilo, in opredeljuje odstotek znižanja nadomestila, kjer delež lomljenega riža v izvoženem rižu presega ta največji dovoljeni odstotek.

| (4) | V razpisu, ki zadeva izvozna nadomestila za okroglozrnat, srednjezrnat in dolgozrnat riž A, so bile ponudbe zavrnjene. Posledično s tem sedaj ni primerno, da se določi splošna izvozna nadomestila za riž. |
| --- | --- |

(4)

V razpisu, ki zadeva izvozna nadomestila za okroglozrnat, srednjezrnat in dolgozrnat riž A, so bile ponudbe zavrnjene. Posledično s tem sedaj ni primerno, da se določi splošna izvozna nadomestila za riž.

| (5) | Člen 14 Uredbe Komisije (ES) št. 1785/2003 določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu uvoznega nadomestila za riž in lomljen riž. |
| --- | --- |

(5)

Člen 14 Uredbe Komisije (ES) št. 1785/2003 določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu uvoznega nadomestila za riž in lomljen riž.

| (6) | Zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna diferenciacija nadomestila za nekatere proizvode glede na namemben kraj. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi položaja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna diferenciacija nadomestila za nekatere proizvode glede na namemben kraj.

| (7) | Zaradi upoštevanja trenutnega povpraševanja po pakiranem dolgozrnatem rižu na določenih trgih je treba določiti posebno nadomestilo za zadeven proizvod. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi upoštevanja trenutnega povpraševanja po pakiranem dolgozrnatem rižu na določenih trgih je treba določiti posebno nadomestilo za zadeven proizvod.

| (8) | Nadomestilo se določi najmanj enkrat mesečno. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Nadomestilo se določi najmanj enkrat mesečno. V vmesnem obdobju ga je mogoče spremeniti.

| (9) | Uporaba teh pravil in kriterijev v sedanjih razmerah na trgu za riž in zlasti za izračune ali cene riža in lomljenega riža v Skupnosti ter na svetovnem trgu zahteva določitev nadomestila v zneskih, ki so navedeni v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Uporaba teh pravil in kriterijev v sedanjih razmerah na trgu za riž in zlasti za izračune ali cene riža in lomljenega riža v Skupnosti ter na svetovnem trgu zahteva določitev nadomestila v zneskih, ki so navedeni v Prilogi k tej uredbi.

| (10) | Zaradi upravljanja količinskih omejitev, ki izhajajo iz obveznosti Skupnosti v okviru STO, je treba omejiti izdajo izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila. |
| --- | --- |

(10)

Zaradi upravljanja količinskih omejitev, ki izhajajo iz obveznosti Skupnosti v okviru STO, je treba omejiti izdajo izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila.

| (11) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode v naravnem stanju, navedene v členu 1 Uredbe (ES) št. 1785/2003, razen teh, ki so našteti v odstavku 1(c) tega člena, se določijo tako, kot je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Prekine se izdaja izvoznih dovoljenj z vnaprejšnjo določitvijo nadomestila.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

1

(2)  UL L 154, 15.6.1976, str. 11.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za riž in lomljen riž in o prekinitvi izdajanja izvoznih dovoljenj

| Oznaka proizvoda | Namembni kraji | Merska enota | Višina nadomestil (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 et 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| N. B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so določene, kot sledi:






  R01 | Švica, Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia. |
| R02 | Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Libanon, Libija, Sirija, Nekdanja Španska Sahara, Jordanija, Irak, Iran, Jemen, Kuvajt, Združeni arabski emirati, Oman, Bahrajn, Katar, Saudova Arabija, Eritreja, Zahodni breg/Gaza, Norveška, Ferski otoki, Islandija, Rusija, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Albanija, Bolgarija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldavija, Ukrajina, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Kolumbija, Ekvador, Peru, Bolivija, Čile, Argentina, Urugvaj, Paragvaj, Brazilija, Venezuela, Kanada, Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudi, Južna Afrika, Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong SAR, Singapur, A40 z izjemo Nizozemskih Antilov, Arube, otočja Turks in Caicos, A11 z izjemo Surinama, Gvajane in Madagaskarja. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraji

Merska enota

Višina nadomestil (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 et 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 et 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

N. B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

R01

Švica, Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia.

R02

Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Libanon, Libija, Sirija, Nekdanja Španska Sahara, Jordanija, Irak, Iran, Jemen, Kuvajt, Združeni arabski emirati, Oman, Bahrajn, Katar, Saudova Arabija, Eritreja, Zahodni breg/Gaza, Norveška, Ferski otoki, Islandija, Rusija, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Albanija, Bolgarija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldavija, Ukrajina, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan.

R03

Kolumbija, Ekvador, Peru, Bolivija, Čile, Argentina, Urugvaj, Paragvaj, Brazilija, Venezuela, Kanada, Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudi, Južna Afrika, Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong SAR, Singapur, A40 z izjemo Nizozemskih Antilov, Arube, otočja Turks in Caicos, A11 z izjemo Surinama, Gvajane in Madagaskarja.

---

(1)  Postopek, opredeljen v členu 8(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1342/2003 (UL L 189, 29.7.2003, str. 12), velja za dovoljenja, zahtevana v skladu s to uredbo za količine glede na namembne kraje:

| namembni kraj R01: | 0 t, |
| --- | --- |
| vsi namembni kraji R02, R03: | 0 t, |
| namembni kraji 021 in 023: | 0 t, |
| namembni kraj 066: | 0 t, |
| namembni kraj A97: | 0 t. |

namembni kraj R01:

0 t,

vsi namembni kraji R02, R03:

0 t,

namembni kraji 021 in 023:

0 t,

namembni kraj 066:

0 t,

namembni kraj A97:

0 t.

N. B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so določene, kot sledi:

| R01 | Švica, Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia. |
| --- | --- |
| R02 | Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Libanon, Libija, Sirija, Nekdanja Španska Sahara, Jordanija, Irak, Iran, Jemen, Kuvajt, Združeni arabski emirati, Oman, Bahrajn, Katar, Saudova Arabija, Eritreja, Zahodni breg/Gaza, Norveška, Ferski otoki, Islandija, Rusija, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Albanija, Bolgarija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldavija, Ukrajina, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan. |
| R03 | Kolumbija, Ekvador, Peru, Bolivija, Čile, Argentina, Urugvaj, Paragvaj, Brazilija, Venezuela, Kanada, Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudi, Južna Afrika, Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong SAR, Singapur, A40 z izjemo Nizozemskih Antilov, Arube, otočja Turks in Caicos, A11 z izjemo Surinama, Gvajane in Madagaskarja. |

R01

Švica, Lihtenštajn, občini Livigno in Campione d'Italia.

R02

Maroko, Alžirija, Tunizija, Egipt, Izrael, Libanon, Libija, Sirija, Nekdanja Španska Sahara, Jordanija, Irak, Iran, Jemen, Kuvajt, Združeni arabski emirati, Oman, Bahrajn, Katar, Saudova Arabija, Eritreja, Zahodni breg/Gaza, Norveška, Ferski otoki, Islandija, Rusija, Belorusija, Bosna in Hercegovina, Hrvaška, Srbija in Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, Albanija, Bolgarija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Moldavija, Ukrajina, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan.

R03

Kolumbija, Ekvador, Peru, Bolivija, Čile, Argentina, Urugvaj, Paragvaj, Brazilija, Venezuela, Kanada, Mehika, Gvatemala, Honduras, Salvador, Nikaragva, Kostarika, Panama, Kuba, Bermudi, Južna Afrika, Avstralija, Nova Zelandija, Hongkong SAR, Singapur, A40 z izjemo Nizozemskih Antilov, Arube, otočja Turks in Caicos, A11 z izjemo Surinama, Gvajane in Madagaskarja.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 126/2005

z dne 27. januarja 2005

o določanju zgornjih mej financiranja ukrepov za izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja v proizvodnem ciklu 2005/06 in o odstopanju od člena 3(3) Uredbe (ES) št. 528/1999

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta št. 136/66/EGS z dne 22. septembra 1966 o skupni ureditvi trga za olja in masti (1),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 528/1999 z dne 10. marca 1999 o določitvi ukrepov za izboljšanje kakovosti proizvodnje oljčnega olja (2), in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 528/1999 za vsako državo članico in za vsak dvanajstmesečni proizvodni cikel, ki se začenja s 1. majem, določa finančni režim za ukrepe, ki naj izboljšajo kakovost proizvodnje oljčnega olja in njenega vpliva na okolje. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 528/1999 za vsako državo članico in za vsak dvanajstmesečni proizvodni cikel, ki se začenja s 1. majem, določa finančni režim za ukrepe, ki naj izboljšajo kakovost proizvodnje oljčnega olja in njenega vpliva na okolje.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1807/2004 (3) določa za tržno leto 2003/2004 predvideno proizvodnjo 2 714 450 ton oljčnega olja, vključno s predvideno proizvodnjo namiznih oljk, izraženih kot ekvivalent oljčnega olja. To ustreza 343 356 tonam za Grčijo, 1 591 330 tonam za Španijo, 3 335 tonam za Francijo, 741 956 tonam za Italijo in 34 473 tonam za Portugalsko. Znesek, ki je za to tržno leto z oljčnim oljem zadržan od proizvodne pomoči, je osnova za finančne ukrepe za izboljšanje kakovosti olja med proizvodnim ciklom, ki se začne 1. maja 2004. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1807/2004 (3) določa za tržno leto 2003/2004 predvideno proizvodnjo 2 714 450 ton oljčnega olja, vključno s predvideno proizvodnjo namiznih oljk, izraženih kot ekvivalent oljčnega olja. To ustreza 343 356 tonam za Grčijo, 1 591 330 tonam za Španijo, 3 335 tonam za Francijo, 741 956 tonam za Italijo in 34 473 tonam za Portugalsko. Znesek, ki je za to tržno leto z oljčnim oljem zadržan od proizvodne pomoči, je osnova za finančne ukrepe za izboljšanje kakovosti olja med proizvodnim ciklom, ki se začne 1. maja 2004.

| (3) | Določiti je treba zgornje meje financiranja ukrepov, ki pridejo v poštev za povračilo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada. |
| --- | --- |

(3)

Določiti je treba zgornje meje financiranja ukrepov, ki pridejo v poštev za povračilo iz Jamstvenega oddelka Evropskega kmetijskega usmerjevalnega in jamstvenega sklada.

| (4) | Ker imajo ukrepi razmeroma stalne najnižje stroške, se zgornje meje skupnega financiranja iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 528/1999 za nekatere države članice lahko izkažejo za prenizke. V teh primerih je torej treba vzpostaviti primerne omejitve. |
| --- | --- |

(4)

Ker imajo ukrepi razmeroma stalne najnižje stroške, se zgornje meje skupnega financiranja iz člena 3(3) Uredbe (ES) št. 528/1999 za nekatere države članice lahko izkažejo za prenizke. V teh primerih je torej treba vzpostaviti primerne omejitve.

| (5) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za olja in masti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za proizvodni cikel od 1. maja 2005 do 30. aprila 2006 so zgornje meje financiranja ukrepov iz prvega pododstavka člena 3(2) Uredbe (ES) št. 528/1999, naslednje:

| Grčija | 6 331 014 eurov |
| --- | --- |
| Španija | 11 099 557 eurov |
| Francija | 60 804 eurov |
| Italija | 0 eurov |
| Portugalska | 644 052 eurov |

Grčija

6 331 014 eurov

Španija

11 099 557 eurov

Francija

60 804 eurov

Italija

0 eurov

Portugalska

644 052 eurov

Člen 2

Ne glede na člen 3(3) Uredbe (ES) št. 528/1999 je dodatni nacionalni finančni prispevek držav članic, katerih zgornja meja iz člena 1 je 100 000 eurov ali manj, največ 250 000 eurov.

Člen 3

Ta Uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL 172, 30.9.1966, str. 3025/66. Uredba, kakor nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 865/2004 (UL L 161, 30.4.2004, str. 97).

1

(2)  UL L 62, 11.3.1999, str. 8. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 629/2003 (UL L 92, 9.4.2003, str. 3).

2

(3)  UL L 318, 19.10.2004, str. 13.

3

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 127/2005

z dne 27. januarja 2005

o spremembi Uredbe (ES) št. 20/2002 o podrobnih pravilih za izvajanje posebnih režimov oskrbe za najbolj oddaljene regije, ki jih uvajajo Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1452/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za francoske prekomorske departmaje, spremembi Direktive 72/462/EGS in razveljavitvi Uredb (EGS) št. 525/77 in (EGS) št. 3763/91 (Poseidom) (1) in zlasti člena 3(6), člena 22 ter drugega pododstavka člena 26 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1453/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za Azore in Madeiro in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1600/92 (Poseima) (2) in zlasti prvega in drugega pododstavka člena 3(6), člena 34 ter drugega pododstavka člena 38 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1454/2001 z dne 28. junija 2001 o uvedbi posebnih ukrepov za nekatere kmetijske proizvode za Kanarske otoke in o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 1601/92 (Poseican) (3) in zlasti člena 3(6), člena 20 ter drugega pododstavka člena 26 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po sprejetju Uredbe Sveta (ES) št. 1690/2004 z dne 24. septembra 2004 o spremembi Uredb (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 glede pogojev ponovnega izvoza in ponovne odpreme proizvodov, za katere velja poseben režim oskrbe, je treba določiti podrobna pravila za izvajanje teh novih določb Sveta in ustrezno spremeniti Uredbo Komisije (ES) št. 20/2002 (4). |
| --- | --- |

(1)

Po sprejetju Uredbe Sveta (ES) št. 1690/2004 z dne 24. septembra 2004 o spremembi Uredb (ES) št. 1452/2001, (ES) št. 1453/2001 in (ES) št. 1454/2001 glede pogojev ponovnega izvoza in ponovne odpreme proizvodov, za katere velja poseben režim oskrbe, je treba določiti podrobna pravila za izvajanje teh novih določb Sveta in ustrezno spremeniti Uredbo Komisije (ES) št. 20/2002 (4).

| (2) | Treba je poenostaviti in združiti vse določbe v zvezi s postopki ponovnega izvoza in ponovne odpreme kmetijskih proizvodov, za katere lahko veljajo posebni režimi oskrbe. |
| --- | --- |

(2)

Treba je poenostaviti in združiti vse določbe v zvezi s postopki ponovnega izvoza in ponovne odpreme kmetijskih proizvodov, za katere lahko veljajo posebni režimi oskrbe.

| (3) | Za izvoz nekaterih kmetijskih proizvodov je treba predložiti izvozno dovoljenje. Te proizvode, za katere je veljal poseben režim oskrbe in so ponovno izvoženi brez izvoznih nadomestil, bi bilo treba zaradi upravne poenostavitve oprostiti predložitve izvoznega dovoljenja. |
| --- | --- |

(3)

Za izvoz nekaterih kmetijskih proizvodov je treba predložiti izvozno dovoljenje. Te proizvode, za katere je veljal poseben režim oskrbe in so ponovno izvoženi brez izvoznih nadomestil, bi bilo treba zaradi upravne poenostavitve oprostiti predložitve izvoznega dovoljenja.

| (4) | Treba je podrobno opredeliti postopke za povrnitev dodeljenih ugodnosti in posledice za registracijo, če trgovec ne spoštuje prevzetih obveznosti v okviru posebnih režimov oskrbe. |
| --- | --- |

(4)

Treba je podrobno opredeliti postopke za povrnitev dodeljenih ugodnosti in posledice za registracijo, če trgovec ne spoštuje prevzetih obveznosti v okviru posebnih režimov oskrbe.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem vseh zadevnih upravljalnih odborov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem vseh zadevnih upravljalnih odborov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 20/2002 se spremeni:

| 1. | V členu 9 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim besedilom:
  „3.   V zahtevku za vpis v Register iz prvega pododstavka odstavka 2 morajo trgovci, ki nameravajo ponovno odpremiti ali ponovno izvoziti nepredelane ali pakirane proizvode v skladu s členom 16, navesti, da se nameravajo lotiti te dejavnosti, in po potrebi podati lokacijo obrata za pakiranje.
  4.   V zahtevku za vpis v Register iz prvega pododstavka odstavka 2 morajo predelovalci, ki nameravajo izvažati in/ali odpremiti predelane proizvode v skladu s členom 16 ali 17, navesti, da se nameravajo lotiti te dejavnosti in podati lokacijo predelovalnega obrata.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 9 se odstavka 3 in 4 nadomestita z naslednjim besedilom:

„3.   V zahtevku za vpis v Register iz prvega pododstavka odstavka 2 morajo trgovci, ki nameravajo ponovno odpremiti ali ponovno izvoziti nepredelane ali pakirane proizvode v skladu s členom 16, navesti, da se nameravajo lotiti te dejavnosti, in po potrebi podati lokacijo obrata za pakiranje.

4.   V zahtevku za vpis v Register iz prvega pododstavka odstavka 2 morajo predelovalci, ki nameravajo izvažati in/ali odpremiti predelane proizvode v skladu s členom 16 ali 17, navesti, da se nameravajo lotiti te dejavnosti in podati lokacijo predelovalnega obrata.“

| 2. | Naslov Poglavja VI in členov 16, 17 ter 18 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „POGLAVJE VI
  PONOVNI IZVOZ IN PONOVNA ODPREMA
  Člen 16
  Ponovni izvoz ali ponovna odprema
  1.   Za ponovni izvoz in ponovno odpremo nepredelanih proizvodov, za katere je veljal poseben režim oskrbe, ali za pakirane ali predelane proizvode, ki zajemajo proizvode, za katere je veljal poseben režim oskrbe, veljajo naslednje zahteve:






  (a) | za ponovno izvožene izdelke iz tega odstavka vsebuje oddelek 44 izvozne deklaracije enega od naslednjih vpisov:






  — | ‚blago, izvoženo v skladu s prvim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1452/2001‘, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Naslov Poglavja VI in členov 16, 17 ter 18 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„POGLAVJE VI

PONOVNI IZVOZ IN PONOVNA ODPREMA

Člen 16

Ponovni izvoz ali ponovna odprema

1.   Za ponovni izvoz in ponovno odpremo nepredelanih proizvodov, za katere je veljal poseben režim oskrbe, ali za pakirane ali predelane proizvode, ki zajemajo proizvode, za katere je veljal poseben režim oskrbe, veljajo naslednje zahteve:

(a)

za ponovno izvožene izdelke iz tega odstavka vsebuje oddelek 44 izvozne deklaracije enega od naslednjih vpisov:

—

‚blago, izvoženo v skladu s prvim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1452/2001‘,

| — | ‚blago, izvoženo v skladu s prvim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1453/2001‘, |
| --- | --- |

—

‚blago, izvoženo v skladu s prvim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1453/2001‘,

| — | ‚blago, izvoženo v skladu s prvim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1454/2001‘, |
| --- | --- |

—

‚blago, izvoženo v skladu s prvim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1454/2001‘,

| (b) | količine proizvodov, ki so oproščeni uvoznih dajatev in ponovno izvoženi, se ponovno pripišejo predvideni bilanci dobav; proizvodi iz te točke niso upravičeni do izvoznega nadomestila; |
| --- | --- |

(b)

količine proizvodov, ki so oproščeni uvoznih dajatev in ponovno izvoženi, se ponovno pripišejo predvideni bilanci dobav; proizvodi iz te točke niso upravičeni do izvoznega nadomestila;

| (c) | količine proizvodov, ki so oproščeni uvoznih dajatev in ponovno izvoženi, se ponovno pripišejo predvideni bilanci dobav in pošiljatelj plača znesek uvoznih dajatev, ki se jih uporablja erga omnes na dan uvoza, najpozneje ob ponovni odpremi; teh proizvodov se ne sme ponovno odpremiti, dokler omenjeno plačilo ni bilo izvršeno; v primeru, da dejansko ni mogoče ugotoviti dneva uvoza, se proizvode šteje za uvožene v obdobju šestih mesecev pred dnevom ponovne odpreme, ko se uporabi erga omnes najvišje uvozne dajatve; |
| --- | --- |

(c)

količine proizvodov, ki so oproščeni uvoznih dajatev in ponovno izvoženi, se ponovno pripišejo predvideni bilanci dobav in pošiljatelj plača znesek uvoznih dajatev, ki se jih uporablja erga omnes na dan uvoza, najpozneje ob ponovni odpremi; teh proizvodov se ne sme ponovno odpremiti, dokler omenjeno plačilo ni bilo izvršeno; v primeru, da dejansko ni mogoče ugotoviti dneva uvoza, se proizvode šteje za uvožene v obdobju šestih mesecev pred dnevom ponovne odpreme, ko se uporabi erga omnes najvišje uvozne dajatve;

| (d) | količine proizvodov, katerim je bila dodeljena pomoč in ki so ponovno izvoženi ali ponovno odpremljeni, se ponovno pripišejo predvideni bilanci dobav in dodeljena pomoč se povrne najpozneje ob ponovnem izvozu ali ponovni odpremi; teh proizvodov se ne sme ponovno odpremiti ali ponovno izvoziti, dokler omenjeno povračilo ni bilo izvršeno; v primeru, da dejansko ni mogoče ugotoviti zneska dodeljene pomoči, se šteje, da so proizvodi prejeli najvišjo pomoč, ki jo za te proizvode določi Skupnost v obdobju šestih mesecev pred predložitvijo zahtevka za ponovni izvoz ali ponovno odpremo; proizvodi iz te točke so lahko upravičeni do izvoznega nadomestila, če so izpolnjeni pogoji, predvideni za njegovo dodelitev. |
| --- | --- |

(d)

količine proizvodov, katerim je bila dodeljena pomoč in ki so ponovno izvoženi ali ponovno odpremljeni, se ponovno pripišejo predvideni bilanci dobav in dodeljena pomoč se povrne najpozneje ob ponovnem izvozu ali ponovni odpremi; teh proizvodov se ne sme ponovno odpremiti ali ponovno izvoziti, dokler omenjeno povračilo ni bilo izvršeno; v primeru, da dejansko ni mogoče ugotoviti zneska dodeljene pomoči, se šteje, da so proizvodi prejeli najvišjo pomoč, ki jo za te proizvode določi Skupnost v obdobju šestih mesecev pred predložitvijo zahtevka za ponovni izvoz ali ponovno odpremo; proizvodi iz te točke so lahko upravičeni do izvoznega nadomestila, če so izpolnjeni pogoji, predvideni za njegovo dodelitev.

2.   Za ponovni izvoz naslednjih proizvodov ni treba predložiti izvoznega dovoljenja:

| (a) | proizvodi iz odstavka 1(b); |
| --- | --- |

(a)

proizvodi iz odstavka 1(b);

| (b) | proizvodi iz odstavka 1(d), ki ne izpolnjujejo pogojev za pridobitev izvoznega nadomestila. |
| --- | --- |

(b)

proizvodi iz odstavka 1(d), ki ne izpolnjujejo pogojev za pridobitev izvoznega nadomestila.

3.   Če obstaja tveganje, da bi znatno povečanje ponovnih izvozov proizvodov iz tega člena lahko ogrozilo redno oskrbo za najbolj oddaljene regije, lahko pristojni organi omejijo količine, tako da zagotovijo, da so zadovoljene prednostne potrebe zadevnih sektorjev. Ta omejitev količine se uporablja na nediskriminatoren način.

Člen 17

Tradicionalni ponovni izvozi, ponovni izvozi v okviru regionalne trgovine in tradicionalne ponovne odpreme predelanih proizvodov

1.   Predelovalci, ki so v skladu s členom 9(4) izjavili, da nameravajo v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov ali regionalne trgovine izvažati ali v okviru tradicionalnih trgovinskih tokov odpremiti predelane proizvode, ki vsebujejo surovine, ki so bile deležne ugodnosti v skladu s posebnim režimom oskrbe, lahko to storijo v okviru omejitev letnih količin iz Prilog I, III in V. Pristojni organi izdajo potrebna dovoljenja, da bi zagotovili, da določene letne količine niso presežene.

Za izvoze v okviru regionalne trgovine mora izvoznik pristojnim organom predložiti dokumente iz člena 16 Uredbe Komisije (ES) št. 800/1999 (5) do roka iz člena 49 omenjene uredbe. Če se ti dokumenti ne predložijo pravočasno, pristojni organi zahtevajo vračilo ugodnosti, dodeljenih v skladu s posebnim režimom oskrbe.

Za proizvode, dostavljene v francoske čezmorske departmaje, na Azore in Madeiro ali na Kanarske otoke, ki so bili deležni ugodnosti v skladu s posebnim režimom oskrbe in ki se uporabljajo za oskrbo ladij in letal z živežem, se šteje, da so bili porabljeni lokalno.

2.   Pristojni organi izdajo izvozno dovoljenje ali dovoljenje za odpremo količin predelanih proizvodov, razen tistih iz odstavka 1, le, če je potrjeno, da zadevni proizvodi ne vsebujejo surovin, uvoženih ali uvedenih v skladu s posebnim režimom oskrbe.

Pristojni organi izvedejo ustrezne kontrole, da bi zagotovili točnost potrditev iz prvega pododstavka in, po potrebi, povrnili ugodnosti, dodeljene v skladu s posebnim režimom oskrbe.

3.   Predelava, ki lahko v okviru količin, določenih v Prilogah I, III in V, povzroči tradicionalni izvoz ali regionalni trgovinski izvoz ali tradicionalno odpremo, mora smiselno izpolnjevati predelovalne pogoje, ki se uporabljajo v režimih o uvozu blaga po postopku aktivnega oplemenitenja in postopku za predelavo pod carinskim nadzorom, opredeljene v Uredbi Sveta (EGS) št. 2913/92 (6) in Uredbi Komisije (EGS) št. 2454/93 (7), z izjemo vseh običajnih oblik predelave.

4.   Za ponovni izvoz proizvodov iz tega člena ni treba predložiti izvoznega dovoljenja.

5.   Za izvožene izdelke iz tega člena vsebuje oddelek 44 izvozne deklaracije enega od naslednjih vpisov:

| — | ‚blago, izvoženo v skladu z drugim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1452/2001‘, |
| --- | --- |

—

‚blago, izvoženo v skladu z drugim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1452/2001‘,

| — | ‚blago, izvoženo v skladu z drugim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1453/2001‘, |
| --- | --- |

—

‚blago, izvoženo v skladu z drugim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1453/2001‘,

| — | ‚blago, izvoženo v skladu z drugim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1454/2001‘. |
| --- | --- |

—

‚blago, izvoženo v skladu z drugim pododstavkom člena 3(5) Uredbe (ES) št. 1454/2001‘.

Člen 18

Sladkor

V obdobju iz člena 10(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 (8), C sladkor iz člena 13 navedene uredbe, izvožen v skladu z ustreznimi določbami Uredbe Komisije (EGS) št. 2760/81 (9) in uveden za namen porabe na Madeiri in Kanarskih otokih v obliki belega sladkorja pod oznako KN 1701 in na Azorih v obliki nerafiniranega sladkorja pod oznako KN 1701 12 10, je v skladu s pogoji te uredbe deležen ugodnosti programa oprostitve uvoznih dajatev v okviru omejitev predvidene bilance dobav iz člena 3.“

| 3. | V členu 22:






  — | točki (d) in (e) se nadomestita z naslednjim besedilom:






  „d) | katere koli količine, ponovno izvožene ali ponovno odpremljene v skladu s členom 16 in zneski na enoto ter skupna vrednost vrnjene pomoči; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V členu 22:

—

točki (d) in (e) se nadomestita z naslednjim besedilom:

„d)

katere koli količine, ponovno izvožene ali ponovno odpremljene v skladu s členom 16 in zneski na enoto ter skupna vrednost vrnjene pomoči;

| (e) | katere koli količine, ponovno izvožene ali ponovno odpremljene po predelavi v okviru tradicionalnih količin v skladu s členom 17;“ |
| --- | --- |

(e)

katere koli količine, ponovno izvožene ali ponovno odpremljene po predelavi v okviru tradicionalnih količin v skladu s členom 17;“

| — | točki (f) in (g) se črtata. |
| --- | --- |

—

točki (f) in (g) se črtata.

| 4. | V členu 26 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:
  „1.   Če trgovec ne izpolni obveznosti iz člena 9, razen v primerih višje sile ali klimatskih odstopanj in brez poseganja v katere koli kazni, veljavne v skladu z nacionalno zakonodajo, pristojni organi:






  (a) | zahtevajo povrnitev ugodnosti, dodeljenih imetniku uvoznega dovoljenja, potrdila o oprostitvi ali pomoči, |
| --- | --- | --- |

4.

V členu 26 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim besedilom:

„1.   Če trgovec ne izpolni obveznosti iz člena 9, razen v primerih višje sile ali klimatskih odstopanj in brez poseganja v katere koli kazni, veljavne v skladu z nacionalno zakonodajo, pristojni organi:

(a)

zahtevajo povrnitev ugodnosti, dodeljenih imetniku uvoznega dovoljenja, potrdila o oprostitvi ali pomoči,

| (b) | začasno prekličejo ali razveljavijo registracijo, odvisno od resnosti kršitve obveznosti. |
| --- | --- |

(b)

začasno prekličejo ali razveljavijo registracijo, odvisno od resnosti kršitve obveznosti.

Ugodnost iz točke (a) je enaka znesku oprostitve uvoznih dajatev ali znesku pomoči, določenemu v skladu s točkama (c) in (d) člena 16(1).“.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. aprila 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 198, 21.7.2001, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1690/2004 (UL L 305, 1.10.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 198, 21.7.2001, str. 26. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1690/2004.

2

(3)  UL L 198, 21.7.2001, str. 45. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1690/2004.

3

(4)  UL L 8, 11.1.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 489/2004 (UL L 79, 17.3.2004, str. 18).

4

(5)  UL L 102, 17.4.1999, str. 11.

5

(6)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1.

6

(7)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

7

(8)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1.

8

(9)  UL L 262, 16.9.1981, str. 14.

9

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/16

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 128/2005

z dne 27. januarja 2005

o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“) in zlasti člena 7 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

| (1) | Dne 29. aprila 2004 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), razglasila, da je bil sprožen protidampinški postopek glede uvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Dne 29. aprila 2004 je Komisija z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (2), razglasila, da je bil sprožen protidampinški postopek glede uvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (LRK) v Skupnost.

| (2) | Postopek je bil sprožen na podlagi pritožbe, ki so jo marca 2004 vložili štirje proizvajalci Skupnosti, ki skupaj predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 60 % skupne proizvodnje Skupnosti ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, to je šasij in hidravlik („vlagatelji“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu navedenih izdelkov in povzročene materialne škode, kar je zadostovalo za sprožitev postopka. |
| --- | --- |

(2)

Postopek je bil sprožen na podlagi pritožbe, ki so jo marca 2004 vložili štirje proizvajalci Skupnosti, ki skupaj predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 60 % skupne proizvodnje Skupnosti ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, to je šasij in hidravlik („vlagatelji“). Pritožba je vsebovala dokaze o dampingu navedenih izdelkov in povzročene materialne škode, kar je zadostovalo za sprožitev postopka.

| (3) | Komisija je uradno obvestila proizvajalce Skupnosti, ki so vložili pritožbo, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih stvar zadeva ter predstavnike LRK o sprožitvi postopka. Glede na veliko število znanih proizvajalcev izvoznikov LRK, je bilo v obvestilu o sprožitvi postopka predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Vendar pa so v preiskavi sodelovali samo štirje kitajski proizvajalci izvozniki, zato je bilo odločeno, da vzorčenje ni potrebno. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da svoja stališča izrazijo pisno in da zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je uradno obvestila proizvajalce Skupnosti, ki so vložili pritožbo, druge proizvajalce Skupnosti, proizvajalce izvoznike, uvoznike in uporabnike, za katere je znano, da jih stvar zadeva ter predstavnike LRK o sprožitvi postopka. Glede na veliko število znanih proizvajalcev izvoznikov LRK, je bilo v obvestilu o sprožitvi postopka predvideno vzorčenje v skladu s členom 17 osnovne uredbe. Vendar pa so v preiskavi sodelovali samo štirje kitajski proizvajalci izvozniki, zato je bilo odločeno, da vzorčenje ni potrebno. Zainteresiranim strankam je bila dana možnost, da svoja stališča izrazijo pisno in da zahtevajo zaslišanje v roku, določenem v obvestilu o sprožitvi postopka.

| (4) | Številni proizvajalci izvozniki v LRK, proizvajalci Skupnosti, uvozniki, uporabniki in združenje uvoznikov so pisno izrazili svoja stališča. Vse stranke, ki so to zahtevale v zgoraj navedenem roku in navedle posebne razloge za zaslišanje, so bile zaslišane. |
| --- | --- |

(4)

Številni proizvajalci izvozniki v LRK, proizvajalci Skupnosti, uvozniki, uporabniki in združenje uvoznikov so pisno izrazili svoja stališča. Vse stranke, ki so to zahtevale v zgoraj navedenem roku in navedle posebne razloge za zaslišanje, so bile zaslišane.

| (5) | Komisija je pridobila informacije s pomočjo vprašalnikov in tržno ekonomskih in individualnih obrazcev zahtevkov, ki jih je poslala vsem znanim strankam, kakor je bilo primerno. Prejete informacije so bile preverjene v največji možni meri in v obsegu, potrebnem za namen predhodne ugotovitve dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. V tem smislu je Komisija prejela izpolnjene vprašalnike in obrazce zahtevkov, kadar je to prišlo v poštev, od naslednjih podjetij:






  (a) | Proizvajalci Skupnosti







  — | Bolzoni-Auramo SpA, Piacenza, Italija |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Komisija je pridobila informacije s pomočjo vprašalnikov in tržno ekonomskih in individualnih obrazcev zahtevkov, ki jih je poslala vsem znanim strankam, kakor je bilo primerno. Prejete informacije so bile preverjene v največji možni meri in v obsegu, potrebnem za namen predhodne ugotovitve dampinga, posledične škode in interesa Skupnosti. V tem smislu je Komisija prejela izpolnjene vprašalnike in obrazce zahtevkov, kadar je to prišlo v poštev, od naslednjih podjetij:

(a)

Proizvajalci Skupnosti

—

Bolzoni-Auramo SpA, Piacenza, Italija

| — | BT Products AB, Mjölby, Švedska |
| --- | --- |

—

BT Products AB, Mjölby, Švedska

| — | Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Nemčija |
| --- | --- |

—

Franz Kahl GmbH, Lauterbach, Nemčija

| — | Pramac Lifter SpA, Casole d’Elsa, Italija |
| --- | --- |

—

Pramac Lifter SpA, Casole d’Elsa, Italija

| (b) | Proizvajalci izvozniki v Ljudski republiki Kitajski







  — | Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo |
| --- | --- | --- |

(b)

Proizvajalci izvozniki v Ljudski republiki Kitajski

—

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo

| — | Ningbo N.F.T.Z. E-P Equipment Co. Ltd, Hangzhou (izvoznik povezan z Ningbo Liftstar Material Equipment Factory) |
| --- | --- |

—

Ningbo N.F.T.Z. E-P Equipment Co. Ltd, Hangzhou (izvoznik povezan z Ningbo Liftstar Material Equipment Factory)

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing

| (c) | Uvozniki/trgovci v Skupnosti







  — | Chadwick Materials Handling Ltd, Corsham, ZK |
| --- | --- | --- |

(c)

Uvozniki/trgovci v Skupnosti

—

Chadwick Materials Handling Ltd, Corsham, ZK

| — | European Handling Equipment, Halesowen, ZK |
| --- | --- |

—

European Handling Equipment, Halesowen, ZK

| — | Gigant Arbetsplats AB, Alingsĺs, Švedska |
| --- | --- |

—

Gigant Arbetsplats AB, Alingsĺs, Švedska

| — | Hu-Lift s.l., Barcelona, Španija |
| --- | --- |

—

Hu-Lift s.l., Barcelona, Španija

| — | Jungheinrich AG, Hamburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Jungheinrich AG, Hamburg, Nemčija

| — | Mangrinox S.A., Atene, Grčija |
| --- | --- |

—

Mangrinox S.A., Atene, Grčija

| — | Manutan International S.A., Pariz, Francija |
| --- | --- |

—

Manutan International S.A., Pariz, Francija

| — | Lagertechnik Fischer GmbH, Dinslaken, Nemčija |
| --- | --- |

—

Lagertechnik Fischer GmbH, Dinslaken, Nemčija

| — | Levante S.R.L., Ostiglia, Italija |
| --- | --- |

—

Levante S.R.L., Ostiglia, Italija

| — | Linde AG, Aschaffenburg, Nemčija |
| --- | --- |

—

Linde AG, Aschaffenburg, Nemčija

| — | RAPID Transportgeräte GmbH, Beckum, Nemčija |
| --- | --- |

—

RAPID Transportgeräte GmbH, Beckum, Nemčija

| — | Teknion Ltd, Lanchashire, ZK |
| --- | --- |

—

Teknion Ltd, Lanchashire, ZK

| — | TVH Handling Equipment N.V., Gullegem, Belgija |
| --- | --- |

—

TVH Handling Equipment N.V., Gullegem, Belgija

| (d) | Uporabniki







  — | Aldi Einkauf GmdH & Co. OHG, Essen, Nemčija |
| --- | --- | --- |

(d)

Uporabniki

—

Aldi Einkauf GmdH & Co. OHG, Essen, Nemčija

| — | M. Uno Trading SpA, Imola, Italija. |
| --- | --- |

—

M. Uno Trading SpA, Imola, Italija.

| (6) | Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK in vseh proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih vseh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov v LRK in vseh proizvajalcev Skupnosti.

| (7) | Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim ni bil odobren MET, se je opravil pregled v prostorih naslednjega proizvajalca iz Kanade, ki je služila kot analogna država:






  — | Lift Rite Inc., Brampton, Ontario. |
| --- | --- | --- |

(7)

Glede na potrebo po vzpostavitvi normalne vrednosti za proizvajalce izvoznike v LRK, katerim ni bil odobren MET, se je opravil pregled v prostorih naslednjega proizvajalca iz Kanade, ki je služila kot analogna država:

—

Lift Rite Inc., Brampton, Ontario.

| (8) | Preiskava dampinga in škode je obsegala obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2000 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(8)

Preiskava dampinga in škode je obsegala obdobje od 1. aprila 2003 do 31. marca 2004 („OP“). Proučitev trendov, pomembnih za oceno škode, je obsegala obdobje od 1. januarja 2000 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBEN IZDELEK

1.   Splošno

| (9) | Ročni vozički za premeščanje palet se uporabljajo za blago in material, ki se običajno namešča na palete. Nimajo lastnega pogona, kar pomeni da jih porivamo in premikamo ročno. Ročni vozički za premeščanje palet so sestavljeni iz štirih glavnih delov: šasija (ki je jeklena), hidravlika, ročaj in kolesa. Osnovni deli so šasija, kamor je paleta nameščena in hidravlika, ki omogoča mehansko dvigovanje tovora. |
| --- | --- |

(9)

Ročni vozički za premeščanje palet se uporabljajo za blago in material, ki se običajno namešča na palete. Nimajo lastnega pogona, kar pomeni da jih porivamo in premikamo ročno. Ročni vozički za premeščanje palet so sestavljeni iz štirih glavnih delov: šasija (ki je jeklena), hidravlika, ročaj in kolesa. Osnovni deli so šasija, kamor je paleta nameščena in hidravlika, ki omogoča mehansko dvigovanje tovora.

2.   Zadevni izdelek

| (10) | Zadevni izdelek je ročni voziček za premeščanje palet, ki nima lastnega pogona in se uporablja za materiale, ki se običajno nameščajo na palete in njihove osnovne dele, kot je šasija in hidravlika s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), običajno prijavljen pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00. Obstajajo različne vrste ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, v glavnem glede na njihovo dvižno zmogljivost, dolžino vilic, vrsto jekla šasije, vrsto hidravlike, vrsto koles in obstoj zavore. Vendar pa imajo vse te različne vrste enake osnovne fizične značilnosti in enako vrsto uporabe. Zato se za namene te preiskave vse različne vrste štejejo kot en izdelek. |
| --- | --- |

(10)

Zadevni izdelek je ročni voziček za premeščanje palet, ki nima lastnega pogona in se uporablja za materiale, ki se običajno nameščajo na palete in njihove osnovne dele, kot je šasija in hidravlika s poreklom iz LRK („zadevni izdelek“), običajno prijavljen pod oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00. Obstajajo različne vrste ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, v glavnem glede na njihovo dvižno zmogljivost, dolžino vilic, vrsto jekla šasije, vrsto hidravlike, vrsto koles in obstoj zavore. Vendar pa imajo vse te različne vrste enake osnovne fizične značilnosti in enako vrsto uporabe. Zato se za namene te preiskave vse različne vrste štejejo kot en izdelek.

| (11) | Med preiskavo so nekatere zainteresirane stranke podale pripombe na opredelitev pojma zadevnega izdelka. Te stranke so trdile, da šasija in hidravlika ne bi smeli biti vključeni v obseg zadevnega izdelka, ker (a) se trga za šasije in hidravlike razlikujeta od trga za ročne vozičke za premeščanje palet; (b) podjetja, ki proizvajajo ročne vozičke za premeščanje palet so različna od podjetij za proizvodnjo šasij in/ali hidravlik in zlasti kitajski proizvajalci izvozniki ne izvažajo šasij in hidravlik v Skupnost ter (c) tako šasije kot hidravlike se uporabljajo tudi za druge izdelke in ne samo za ročne vozičke za premeščanje palet. |
| --- | --- |

(11)

Med preiskavo so nekatere zainteresirane stranke podale pripombe na opredelitev pojma zadevnega izdelka. Te stranke so trdile, da šasija in hidravlika ne bi smeli biti vključeni v obseg zadevnega izdelka, ker (a) se trga za šasije in hidravlike razlikujeta od trga za ročne vozičke za premeščanje palet; (b) podjetja, ki proizvajajo ročne vozičke za premeščanje palet so različna od podjetij za proizvodnjo šasij in/ali hidravlik in zlasti kitajski proizvajalci izvozniki ne izvažajo šasij in hidravlik v Skupnost ter (c) tako šasije kot hidravlike se uporabljajo tudi za druge izdelke in ne samo za ročne vozičke za premeščanje palet.

| (12) | Glede argumenta, da za šasije in hidravlike obstaja drug trg, je bilo ugotovljeno, da Komisiji ni bil predložen noben dokaz, ki bi izkazoval obstoj ločenih trgov teh delov za uporabnike. Prav nasprotno izjave vseh strank kažejo na to, da proizvajalci ročnih vozičkov za premeščanje palet proizvajajo tudi osnovne dele in v nekaterih primerih, te dostavljajo kot rezervne dele za svoje vozičke. Vstaviti šasijo ali hidravliko enega proizvajalca v ročni voziček za premeščanje palet drugega proizvajalca je zelo težko, če že ne nemogoče. Proizvajalci običajno dobavljajo osnovne dele kupcem njihovih izdelkov. |
| --- | --- |

(12)

Glede argumenta, da za šasije in hidravlike obstaja drug trg, je bilo ugotovljeno, da Komisiji ni bil predložen noben dokaz, ki bi izkazoval obstoj ločenih trgov teh delov za uporabnike. Prav nasprotno izjave vseh strank kažejo na to, da proizvajalci ročnih vozičkov za premeščanje palet proizvajajo tudi osnovne dele in v nekaterih primerih, te dostavljajo kot rezervne dele za svoje vozičke. Vstaviti šasijo ali hidravliko enega proizvajalca v ročni voziček za premeščanje palet drugega proizvajalca je zelo težko, če že ne nemogoče. Proizvajalci običajno dobavljajo osnovne dele kupcem njihovih izdelkov.

| (13) | Glede drugega argumenta v zvezi s proizvajalci šasij in hidravlik je bilo ugotovljeno, da preverjene informacije proizvajalcev izvoznikov kažejo, da vsi proizvajalci, vključeni v to preiskavo, sami proizvajajo šasije in večina od njih tudi hidravlike. Čeprav bi obstajali neodvisni proizvajalci teh delov, bi bila njihova proizvodnja v celoti prilagojena proizvajalcem ročnih vozičkov za premeščanje palet, zaradi česar se ti deli le redko prodajajo na odprtem trgu. Poleg tega je preiskava pokazala, da so bili ti deli izvoženi v Skupnost s strani nekaterih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Zato uradno pridobljeni dokazi kažejo na to, da se drugi argument prav tako zavrne. |
| --- | --- |

(13)

Glede drugega argumenta v zvezi s proizvajalci šasij in hidravlik je bilo ugotovljeno, da preverjene informacije proizvajalcev izvoznikov kažejo, da vsi proizvajalci, vključeni v to preiskavo, sami proizvajajo šasije in večina od njih tudi hidravlike. Čeprav bi obstajali neodvisni proizvajalci teh delov, bi bila njihova proizvodnja v celoti prilagojena proizvajalcem ročnih vozičkov za premeščanje palet, zaradi česar se ti deli le redko prodajajo na odprtem trgu. Poleg tega je preiskava pokazala, da so bili ti deli izvoženi v Skupnost s strani nekaterih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Zato uradno pridobljeni dokazi kažejo na to, da se drugi argument prav tako zavrne.

| (14) | Glede tretjega argumenta, da se šasija in hidravlika uporabljata tudi v drugih izdelkih, je bilo ugotovljeno, da se izdelki, ki so jih zainteresirane stranke navedle kot primere, močno razlikujejo od ročnih vozičkov za premeščanje palet, ne samo po svojih fizičnih lastnostih, ampak tudi po načinu uporabe. Tudi v primeru, ko imajo ti izdelki hidravlične sisteme in jeklene šasije, so te druge velikosti, oblike in imajo drugačno dvižno zmogljivost od tistih, ki se uporabljajo za ročne vozičke za premeščanje palet in zato ne sodijo v zadevni izdelek, kot je opredeljen zgoraj. Tako se zdi na podlagi razpoložljivih informacij, kot je bilo navedeno zgoraj, skoraj nemogoče, da bi se hidravlike in/ali šasije ročnih vozičkov za premeščanje palet, lahko kot take vstavile v druge izdelke. |
| --- | --- |

(14)

Glede tretjega argumenta, da se šasija in hidravlika uporabljata tudi v drugih izdelkih, je bilo ugotovljeno, da se izdelki, ki so jih zainteresirane stranke navedle kot primere, močno razlikujejo od ročnih vozičkov za premeščanje palet, ne samo po svojih fizičnih lastnostih, ampak tudi po načinu uporabe. Tudi v primeru, ko imajo ti izdelki hidravlične sisteme in jeklene šasije, so te druge velikosti, oblike in imajo drugačno dvižno zmogljivost od tistih, ki se uporabljajo za ročne vozičke za premeščanje palet in zato ne sodijo v zadevni izdelek, kot je opredeljen zgoraj. Tako se zdi na podlagi razpoložljivih informacij, kot je bilo navedeno zgoraj, skoraj nemogoče, da bi se hidravlike in/ali šasije ročnih vozičkov za premeščanje palet, lahko kot take vstavile v druge izdelke.

| (15) | Posledično so bile pripombe zainteresiranih strank analizirane, vendar niso upravičile spremembe začasnega zaključka o zadevnem izdelku, kakor je določen v zgornji uvodni izjavi (10). |
| --- | --- |

(15)

Posledično so bile pripombe zainteresiranih strank analizirane, vendar niso upravičile spremembe začasnega zaključka o zadevnem izdelku, kakor je določen v zgornji uvodni izjavi (10).

3.   Podobni izdelek

| (16) | Ugotovljene niso bile nobene razlike med zadevnim izdelkom in ročnimi vozički za premeščanje palet in njihovimi osnovnimi deli, proizvedenimi in prodanimi na domačem trgu Kanade, ki je služila kot analogna država. V resnici imajo ti ročni vozički za premeščanje palet in njihovi osnovni deli enake osnovne fizične značilnosti in enak način uporabe kot tisti, izvoženi v Skupnost. |
| --- | --- |

(16)

Ugotovljene niso bile nobene razlike med zadevnim izdelkom in ročnimi vozički za premeščanje palet in njihovimi osnovnimi deli, proizvedenimi in prodanimi na domačem trgu Kanade, ki je služila kot analogna država. V resnici imajo ti ročni vozički za premeščanje palet in njihovi osnovni deli enake osnovne fizične značilnosti in enak način uporabe kot tisti, izvoženi v Skupnost.

| (17) | Prav tako niso bile ugotovljene nobene razlike med zadevnim izdelkom in ročnimi vozički za premeščanje palet in njihovimi osnovnimi deli, ki so bili proizvedeni in prodani na trgu Skupnosti s strani pritožnikov. Oboji imajo enake osnovne fizične značilnosti in enak način uporabe. |
| --- | --- |

(17)

Prav tako niso bile ugotovljene nobene razlike med zadevnim izdelkom in ročnimi vozički za premeščanje palet in njihovimi osnovnimi deli, ki so bili proizvedeni in prodani na trgu Skupnosti s strani pritožnikov. Oboji imajo enake osnovne fizične značilnosti in enak način uporabe.

| (18) | Posledično se ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, proizvedene in prodane na domačem trgu Kanade in ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, ki so bili proizvedeni in prodani na trgu Skupnosti šteje kot podobne zadevnim izdelkom v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Posledično se ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, proizvedene in prodane na domačem trgu Kanade in ročne vozičke za premeščanje palet in njihove osnovne dele, ki so bili proizvedeni in prodani na trgu Skupnosti šteje kot podobne zadevnim izdelkom v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   DAMPING

1.   Obravnava kot tržno gospodarstvo („MET“)

| (19) | Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost pri protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom iz LRK, določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo pogoje, določene v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kadar se izkaže, da pogoji tržnega gospodarstva prevladujejo v smislu proizvodnje in prodaje podobnega izdelka. Ti kriteriji so na kratko navedeni spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:






  1. | odločitve podjetij glede stroškov se sprejemajo kot odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države; |
| --- | --- | --- |

(19)

Na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe se normalna vrednost pri protidampinških preiskavah v zvezi z uvozom iz LRK, določi v skladu z odstavki 1 do 6 navedenega člena za tiste proizvajalce, za katere je bilo ugotovljeno, da izpolnjujejo pogoje, določene v členu 2(7)(c) osnovne uredbe, tj. kadar se izkaže, da pogoji tržnega gospodarstva prevladujejo v smislu proizvodnje in prodaje podobnega izdelka. Ti kriteriji so na kratko navedeni spodaj v strnjeni obliki, zaradi boljše preglednosti:

1.

odločitve podjetij glede stroškov se sprejemajo kot odziv na tržne pogoje in brez večjega vmešavanja države;

| 2. | podjetja imajo računovodske evidence, ki se pregledujejo neodvisno, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene; |
| --- | --- |

2.

podjetja imajo računovodske evidence, ki se pregledujejo neodvisno, v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi in se uporabljajo v vse namene;

| 3. | ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenaša še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

ni bistvenih izkrivljanj, ki se prenaša še iz predhodnega sistema netržnega gospodarstva;

| 4. | pravno varnost in stabilnost za delovanje podjetij zagotavljajo stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij; |
| --- | --- |

4.

pravno varnost in stabilnost za delovanje podjetij zagotavljajo stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij;

| 5. | se pretvorbe glede menjalnega tečaja izvajajo po tržnem tečaju. |
| --- | --- |

5.

se pretvorbe glede menjalnega tečaja izvajajo po tržnem tečaju.

| (20) | Štirje kitajski proizvajalci so zahtevali MET na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe in izpolnili obrazec zahtevka MET za proizvajalce izvoznike v danih rokih. |
| --- | --- |

(20)

Štirje kitajski proizvajalci so zahtevali MET na podlagi člena 2(7)(b) osnovne uredbe in izpolnili obrazec zahtevka MET za proizvajalce izvoznike v danih rokih.

| (21) | Komisija je pridobila vse potrebne informacije in preverila vse informacije, navedene v vlogah MET, v prostorih zadevnih podjetij. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je pridobila vse potrebne informacije in preverila vse informacije, navedene v vlogah MET, v prostorih zadevnih podjetij.

| (22) | Za vsa štiri podjetja je bilo ugotovljeno, da so bile njihove odločitve o cenah in stroških sprejete brez pomembnejšega vmešavanja države, v smislu člena 2(7)(c) in da stroški in cene odražajo tržne vrednosti. Njihovi proizvodni stroški in finančno stanje niso bili predmet pomembnejših izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega netržnega gospodarskega sistema, obstajali so stečajni predpisi in predpisi o lastninskih razmerjih, ki so zagotavljali pravno varnost in stabilnost ter pretvorba valut je potekala po tržni stopnji. Vendar pa nobeno od štirih podjetij ni izpolnilo kriterija 2 v zvezi z obstojem neodvisno revidiranih računov, ki so v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („IAS“). Pri podjetjih se je ugotovila kršitev enega ali več naslednjih standardov: IAS 1, IAS 2, IAS 8, IAS 16, IAS 21, IAS 32 in IAS 36. Na podlagi tega je bilo zaključeno, da nobeno od naslednjih štirih podjetij ne izpolnjuje pogojev iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe:






  — | Ningbo Liftstar Material Equipment Factory, Ningbo |
| --- | --- | --- |

(22)

Za vsa štiri podjetja je bilo ugotovljeno, da so bile njihove odločitve o cenah in stroških sprejete brez pomembnejšega vmešavanja države, v smislu člena 2(7)(c) in da stroški in cene odražajo tržne vrednosti. Njihovi proizvodni stroški in finančno stanje niso bili predmet pomembnejših izkrivljanj, prenesenih iz nekdanjega netržnega gospodarskega sistema, obstajali so stečajni predpisi in predpisi o lastninskih razmerjih, ki so zagotavljali pravno varnost in stabilnost ter pretvorba valut je potekala po tržni stopnji. Vendar pa nobeno od štirih podjetij ni izpolnilo kriterija 2 v zvezi z obstojem neodvisno revidiranih računov, ki so v skladu z mednarodnimi računovodskimi standardi („IAS“). Pri podjetjih se je ugotovila kršitev enega ali več naslednjih standardov: IAS 1, IAS 2, IAS 8, IAS 16, IAS 21, IAS 32 in IAS 36. Na podlagi tega je bilo zaključeno, da nobeno od naslednjih štirih podjetij ne izpolnjuje pogojev iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe:

—

Ningbo Liftstar Material Equipment Factory, Ningbo

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing.

| (23) | Proizvajalci izvozniki in industrija Skupnosti so imeli možnost podati pripombe na zgoraj navedene ugotovitve. |
| --- | --- |

(23)

Proizvajalci izvozniki in industrija Skupnosti so imeli možnost podati pripombe na zgoraj navedene ugotovitve.

| (24) | Vsi štirje proizvajalci uvozniki so trdili, da je bila ugotovitev napačna in da bi jim moral biti odobren MET. |
| --- | --- |

(24)

Vsi štirje proizvajalci uvozniki so trdili, da je bila ugotovitev napačna in da bi jim moral biti odobren MET.

| (25) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je zagovarjal stališče, da je bistveni cilj člena 2(7) osnovne uredbe ugotoviti, ali se podjetja odzivajo na tržne signale brez vmešavanja države. Pet kriterijev iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in zlasti kriterij 2 v zvezi z računovodskimi standardi, bi bilo zato treba vedno interpretirati v luči tega bistvenega cilja. Ker ni bilo ugotovljeno vmešavanje države, bi podjetju morali odobriti MET. |
| --- | --- |

(25)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je zagovarjal stališče, da je bistveni cilj člena 2(7) osnovne uredbe ugotoviti, ali se podjetja odzivajo na tržne signale brez vmešavanja države. Pet kriterijev iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe in zlasti kriterij 2 v zvezi z računovodskimi standardi, bi bilo zato treba vedno interpretirati v luči tega bistvenega cilja. Ker ni bilo ugotovljeno vmešavanje države, bi podjetju morali odobriti MET.

| (26) | Pet kriterijev, naštetih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe je neodvisnih drug od dru, pri čemer mora biti za odobritev MET izpolnjen prav vsak od njih. Vmešavanje države kot tako ni navedeno niti kot samostojni kriterij niti kot kriterij, ki bi lahko prevladal nad drugimi. Če bi bilo nevmešavanje države dovolj za odobritev MET, potem drugi kriteriji sploh ne bi bili potrebni. Poleg tega pa imamo lahko očitno neuveljavitev IAS in računovodskih pravil, ki se uporabljajo v LRK, prav tako za obliko vmešavanja države v normalno delovanje tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(26)

Pet kriterijev, naštetih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe je neodvisnih drug od dru, pri čemer mora biti za odobritev MET izpolnjen prav vsak od njih. Vmešavanje države kot tako ni navedeno niti kot samostojni kriterij niti kot kriterij, ki bi lahko prevladal nad drugimi. Če bi bilo nevmešavanje države dovolj za odobritev MET, potem drugi kriteriji sploh ne bi bili potrebni. Poleg tega pa imamo lahko očitno neuveljavitev IAS in računovodskih pravil, ki se uporabljajo v LRK, prav tako za obliko vmešavanja države v normalno delovanje tržnega gospodarstva.

| (27) | Eden od proizvajalcev izvoznikov je zagovarjal stališče, da Komisija ni sprejela odločitve o MET v roku treh mesecev, ki je predviden v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta proizvajalec izvoznik je prav tako domneval, da je Komisija že prejela in preverila izpolnjen vprašalnik o dampingu preden je odločila o upravičenosti zahtevka za MET, kar naj bi resno postavljalo pod vprašanje motivacijo Komisije za zavrnitev zahtevka za MET. |
| --- | --- |

(27)

Eden od proizvajalcev izvoznikov je zagovarjal stališče, da Komisija ni sprejela odločitve o MET v roku treh mesecev, ki je predviden v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Ta proizvajalec izvoznik je prav tako domneval, da je Komisija že prejela in preverila izpolnjen vprašalnik o dampingu preden je odločila o upravičenosti zahtevka za MET, kar naj bi resno postavljalo pod vprašanje motivacijo Komisije za zavrnitev zahtevka za MET.

| (28) | Glede argumenta v zvezi s trimesečnim rokom je bila ugotovljeno, da je bila v začetni fazi tega primera predvidena uporaba določb o vzorčenju zaradi velikega števila vpletenih proizvajalcev izvoznikov. Vendar pa je bilo zaradi pomanjkanja sodelovanja večine proizvajalcev izvoznikov kasneje odločeno, da vzorčenje ni potrebno in da se bodo vključili v preiskavo samo sodelujoči proizvajalci izvozniki, tako glede dampinga kot glede MET. Ta postopek je povzročil zamudo v preiskavi, zaradi česar se je iz praktičnih razlogov opravljalo istočasno preverjanje na kraju samem tako zahtevkov za MET kot protidampinških vprašalnikov. Poleg tega je bilo v tem smislu ugotovljeno, da neupoštevanje tega roka nima pravnih posledic in da zgoraj navedeni izvoznik ni zatrjeval negativnih posledic zaradi daljšega obdobja, potrebnega za ugotovitev MET. Poleg tega so bili vsi zahtevki za MET nepopolni in so zahtevali veliko število vsebinskih razjasnitev ter dodatnih informacij, kar je povzročilo zamudo v preiskavi. Dejansko so trije izvozniki, vključno z izvoznikom, ki je sprožil obravnavano vprašanje, predložili nadaljnje pripombe, po zaključku presoje MET. Glede na zgoraj navedeno je bilo zaključeno, da se lahko v tem primeru poda ali sprejme veljavna presoja MET tudi po preteku trimesečnega roka. |
| --- | --- |

(28)

Glede argumenta v zvezi s trimesečnim rokom je bila ugotovljeno, da je bila v začetni fazi tega primera predvidena uporaba določb o vzorčenju zaradi velikega števila vpletenih proizvajalcev izvoznikov. Vendar pa je bilo zaradi pomanjkanja sodelovanja večine proizvajalcev izvoznikov kasneje odločeno, da vzorčenje ni potrebno in da se bodo vključili v preiskavo samo sodelujoči proizvajalci izvozniki, tako glede dampinga kot glede MET. Ta postopek je povzročil zamudo v preiskavi, zaradi česar se je iz praktičnih razlogov opravljalo istočasno preverjanje na kraju samem tako zahtevkov za MET kot protidampinških vprašalnikov. Poleg tega je bilo v tem smislu ugotovljeno, da neupoštevanje tega roka nima pravnih posledic in da zgoraj navedeni izvoznik ni zatrjeval negativnih posledic zaradi daljšega obdobja, potrebnega za ugotovitev MET. Poleg tega so bili vsi zahtevki za MET nepopolni in so zahtevali veliko število vsebinskih razjasnitev ter dodatnih informacij, kar je povzročilo zamudo v preiskavi. Dejansko so trije izvozniki, vključno z izvoznikom, ki je sprožil obravnavano vprašanje, predložili nadaljnje pripombe, po zaključku presoje MET. Glede na zgoraj navedeno je bilo zaključeno, da se lahko v tem primeru poda ali sprejme veljavna presoja MET tudi po preteku trimesečnega roka.

| (29) | Glede argumenta v zvezi s preverjanjem izpolnjenega vprašalnika je bilo ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa sprožitve protidampinške preiskave šele po ugotovitvi MET. Pravzaprav člena 5(10) in 6(2) osnovne uredbe zahtevata predložitev vseh zadevnih informacij, vključno z izpolnjenimi vprašalniki o dampingu, 40 dni od začetka ali 37 dni od izbora katerega koli vzorca, če se uporablja vzorčenje. To je v vseh primerih pred ugotovitvijo MET. Komisija preuči vse zahtevke MET glede na njihovo lastno utemeljitev in na podlagi kriterijev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Preiskave dampinga običajno potekajo vzporedno z zahtevki MET. |
| --- | --- |

(29)

Glede argumenta v zvezi s preverjanjem izpolnjenega vprašalnika je bilo ugotovljeno, da osnovna uredba ne določa sprožitve protidampinške preiskave šele po ugotovitvi MET. Pravzaprav člena 5(10) in 6(2) osnovne uredbe zahtevata predložitev vseh zadevnih informacij, vključno z izpolnjenimi vprašalniki o dampingu, 40 dni od začetka ali 37 dni od izbora katerega koli vzorca, če se uporablja vzorčenje. To je v vseh primerih pred ugotovitvijo MET. Komisija preuči vse zahtevke MET glede na njihovo lastno utemeljitev in na podlagi kriterijev, določenih v členu 2(7)(c) osnovne uredbe. Preiskave dampinga običajno potekajo vzporedno z zahtevki MET.

| (30) | Tri proizvajalke izvoznice so zagovarjale stališče, da izpolnjujejo kriterij 2, saj so njihove račune revidirala neodvisna računovodska podjetja, v skladu s kitajskim GAAP. Prav tako so trdile, da je njihovo dnevno nezamenjavanje tuje valute v kitajsko v skladu z zahtevami IAS 21. Trdile so, da ni razlike med dnevno ali letno zamenjavo valute, saj je kitajska valuta vezana na ameriški dolar. Poleg tega sta dve proizvajalki izvoznici zagovarjali stališče, da IAS 21 dovoljuje odstopanja od pravila, če ni pomembnejših nihanj v menjalnih tečajih. |
| --- | --- |

(30)

Tri proizvajalke izvoznice so zagovarjale stališče, da izpolnjujejo kriterij 2, saj so njihove račune revidirala neodvisna računovodska podjetja, v skladu s kitajskim GAAP. Prav tako so trdile, da je njihovo dnevno nezamenjavanje tuje valute v kitajsko v skladu z zahtevami IAS 21. Trdile so, da ni razlike med dnevno ali letno zamenjavo valute, saj je kitajska valuta vezana na ameriški dolar. Poleg tega sta dve proizvajalki izvoznici zagovarjali stališče, da IAS 21 dovoljuje odstopanja od pravila, če ni pomembnejših nihanj v menjalnih tečajih.

| (31) | V skladu s kriteriji člena 2(7)(c) osnovne uredbe bo Komisija preučila, ali so bili računi podjetij revidirani v skladu z IAS. Izpolnjevanje ali neizpolnjevanje kitajskih standardov ni odločilno pri posamezni presoji MET. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da sta dve od štirih podjetij, vključenih v preiskavo, kršili kitajske računovodske standarde, po ugotovitvah revizorjev in na podlagi njihovih letnih poročil. |
| --- | --- |

(31)

V skladu s kriteriji člena 2(7)(c) osnovne uredbe bo Komisija preučila, ali so bili računi podjetij revidirani v skladu z IAS. Izpolnjevanje ali neizpolnjevanje kitajskih standardov ni odločilno pri posamezni presoji MET. Vendar pa je bilo ugotovljeno, da sta dve od štirih podjetij, vključenih v preiskavo, kršili kitajske računovodske standarde, po ugotovitvah revizorjev in na podlagi njihovih letnih poročil.

| (32) | Glede primerjave z ameriškim dolarjem sta pomembna dva dejavnika: prvič, čeprav bi bila večina transakcij podjetij, vključenih v preiskavo, v ameriških dolarjih, bi imela podjetja, ki niso izpolnila IAS 21, tudi transakcije v drugih valutah in v teh primerih bi bila nihanja precejšnja. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil pomemben del prodaje v izvoz zadevnih podjetij, namenjen na druge trge in ne na trg Skupnosti in ker preiskava zadeva samo trg Skupnosti, se te transakcije niso preverjale. Drugič, ni pomembno, ali gledano za nazaj na neko obdobje naknadno ugotovimo, da so bila nihanja majhna. Tega ni mogoče ugotoviti na začetku istega obdobja, čez leto ali še več, ko je zadevno podjetje določilo menjalne tečaje, ki so bili uporabljeni pri beleženju prodaj v izvoz v njihovih računih. Ker lahko pride do nepredvidenih gibanj, ki imajo lahko precejšen vpliv na določanje cen in dohodek podjetja, vnaprej določen menjalni tečaj ne more biti skladen s prakso podjetij, ki delujejo pod pogoji tržnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(32)

Glede primerjave z ameriškim dolarjem sta pomembna dva dejavnika: prvič, čeprav bi bila večina transakcij podjetij, vključenih v preiskavo, v ameriških dolarjih, bi imela podjetja, ki niso izpolnila IAS 21, tudi transakcije v drugih valutah in v teh primerih bi bila nihanja precejšnja. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je bil pomemben del prodaje v izvoz zadevnih podjetij, namenjen na druge trge in ne na trg Skupnosti in ker preiskava zadeva samo trg Skupnosti, se te transakcije niso preverjale. Drugič, ni pomembno, ali gledano za nazaj na neko obdobje naknadno ugotovimo, da so bila nihanja majhna. Tega ni mogoče ugotoviti na začetku istega obdobja, čez leto ali še več, ko je zadevno podjetje določilo menjalne tečaje, ki so bili uporabljeni pri beleženju prodaj v izvoz v njihovih računih. Ker lahko pride do nepredvidenih gibanj, ki imajo lahko precejšen vpliv na določanje cen in dohodek podjetja, vnaprej določen menjalni tečaj ne more biti skladen s prakso podjetij, ki delujejo pod pogoji tržnega gospodarstva.

| (33) | Glede zahtev v zvezi z IAS 21 je bilo ugotovljeno, da IAS 21 določa naslednje: „Transakcija v tuji valuti mora biti zabeležena, pri prvotni zaznambi v poročani valuti, tako da se za znesek v tuji valuti uporabi menjalni tečaj med poročano valuto in tujo valuto na dan transakcije.“ V zvezi s tem standardom velja naslednje pojasnilo: „Menjalni tečaj na dan transakcije se pogosto imenuje trenutni tečaj. Zaradi praktičnih razlogov se pogosto uporablja tečaj, ki približuje dejanski tečaj na dan transakcije, na primer povprečni tedenski tečaj ali mesečni tečaj se lahko uporabi za transakcije v posamezni tuji valuti, ki potekajo v tem obdobju. Vendar če menjalni tečaji močno nihajo, je uporaba povprečnega tečaja na obdobje nezanesljiva.“ Posledično, IAS 21 jasno določa, da se načeloma uporabljajo dnevni tečaji. Tedenska ali mesečna povprečja so dovoljena samo kot približne stopnje dejanskim stopnjam na dan transakcije, če pri menjalnih tečajih ni večjih nihanj. V pričujočem primeru, pa so podjetja prilagajala svoje računovodske stopnje enkrat letno ali celo manj pogosto. Tako delovanje ni v skladu z IAS 21. Poleg tega celo kitajski računovodski standardi zahtevajo uporabo dnevnih ali mesečnih menjalnih tečajev v teh primerih. Zato že samo dejstvo, da revizorji niso imeli pripomb na prakso v zvezi s transakcijami v tuji valuti, kaže, da revizija ni bila izvedena v skladu z IAS. To meče dvom na zanesljivost računovodskih podatkov. |
| --- | --- |

(33)

Glede zahtev v zvezi z IAS 21 je bilo ugotovljeno, da IAS 21 določa naslednje: „Transakcija v tuji valuti mora biti zabeležena, pri prvotni zaznambi v poročani valuti, tako da se za znesek v tuji valuti uporabi menjalni tečaj med poročano valuto in tujo valuto na dan transakcije.“ V zvezi s tem standardom velja naslednje pojasnilo: „Menjalni tečaj na dan transakcije se pogosto imenuje trenutni tečaj. Zaradi praktičnih razlogov se pogosto uporablja tečaj, ki približuje dejanski tečaj na dan transakcije, na primer povprečni tedenski tečaj ali mesečni tečaj se lahko uporabi za transakcije v posamezni tuji valuti, ki potekajo v tem obdobju. Vendar če menjalni tečaji močno nihajo, je uporaba povprečnega tečaja na obdobje nezanesljiva.“ Posledično, IAS 21 jasno določa, da se načeloma uporabljajo dnevni tečaji. Tedenska ali mesečna povprečja so dovoljena samo kot približne stopnje dejanskim stopnjam na dan transakcije, če pri menjalnih tečajih ni večjih nihanj. V pričujočem primeru, pa so podjetja prilagajala svoje računovodske stopnje enkrat letno ali celo manj pogosto. Tako delovanje ni v skladu z IAS 21. Poleg tega celo kitajski računovodski standardi zahtevajo uporabo dnevnih ali mesečnih menjalnih tečajev v teh primerih. Zato že samo dejstvo, da revizorji niso imeli pripomb na prakso v zvezi s transakcijami v tuji valuti, kaže, da revizija ni bila izvedena v skladu z IAS. To meče dvom na zanesljivost računovodskih podatkov.

| (34) | Posledično se sklepa, da pripombe, v zvezi z odobritvijo MET niso utemeljene. |
| --- | --- |

(34)

Posledično se sklepa, da pripombe, v zvezi z odobritvijo MET niso utemeljene.

2.   Posamezna obravnava

| (35) | Nadalje po členu 2(7)(a) osnovne uredbe se dajatev za celo državo, če sploh, določi za države, ki sodijo pod naveden člen, razen ko lahko podjetja v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe izkažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje svobodno določeni, da se menjalni tečaji izvajajo po tržnem tečaju in da morebitno vmešavanje države ni take narave, da bi omogočalo obid ukrepov, če je izvoznikom določena druga stopnja dajatve. |
| --- | --- |

(35)

Nadalje po členu 2(7)(a) osnovne uredbe se dajatev za celo državo, če sploh, določi za države, ki sodijo pod naveden člen, razen ko lahko podjetja v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe izkažejo, da so njihove izvozne cene in količine ter pogoji prodaje svobodno določeni, da se menjalni tečaji izvajajo po tržnem tečaju in da morebitno vmešavanje države ni take narave, da bi omogočalo obid ukrepov, če je izvoznikom določena druga stopnja dajatve.

| (36) | Štirje proizvajalci izvozniki so poleg MET zahtevali tudi posamezno obravnavo („PO“), če zahtevi po MET ne bi bilo ugodeno. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da vsa štiri podjetja izpolnjujejo pogoje za PO, določene v členu 9(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(36)

Štirje proizvajalci izvozniki so poleg MET zahtevali tudi posamezno obravnavo („PO“), če zahtevi po MET ne bi bilo ugodeno. Na podlagi razpoložljivih informacij je bilo ugotovljeno, da vsa štiri podjetja izpolnjujejo pogoje za PO, določene v členu 9(5) osnovne uredbe.

| (37) | Na podlagi tega je bilo zaključeno, da se PO odobri naslednjim štirim proizvajalcem izvoznikom v LRK:






  — | Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo |
| --- | --- | --- |

(37)

Na podlagi tega je bilo zaključeno, da se PO odobri naslednjim štirim proizvajalcem izvoznikom v LRK:

—

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Ningbo

| — | Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, Ninghai

| — | Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai |
| --- | --- |

—

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Ninghai

| — | Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, Changxing.

3.   Normalna vrednost

3.1   Analogna država

| (38) | V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države z netržnim gospodarstvom, in če MET ni mogoče odobriti, za države v tranziciji normalna vrednost določi na podlagi cene ali računsko določene vrednosti v analogni državi. |
| --- | --- |

(38)

V skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe se za države z netržnim gospodarstvom, in če MET ni mogoče odobriti, za države v tranziciji normalna vrednost določi na podlagi cene ali računsko določene vrednosti v analogni državi.

| (39) | V obvestilu o sprožitvi postopka je Komisija izrazila svoj namen uporabiti Kanado kot ustrezno analogno državo za namen določitve normalne vrednosti za LRK in pozvala zainteresirane stranke, da v zvezi s tem podajo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(39)

V obvestilu o sprožitvi postopka je Komisija izrazila svoj namen uporabiti Kanado kot ustrezno analogno državo za namen določitve normalne vrednosti za LRK in pozvala zainteresirane stranke, da v zvezi s tem podajo svoje pripombe.

| (40) | Preiskava je pokazala, da ima Kanada konkurenčni trg za ročne vozičke za premeščanje palet, pri čemer 50 % trga oskrbujejo lokalni proizvajalci, ostalo pa je uvoz iz tretjih držav. Obseg proizvodnje v Kanadi obsega več kot 5 % obsega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Kanadski trg se je zato štel za dovolj reprezentativnega za določitev normalne vrednosti v LRK. |
| --- | --- |

(40)

Preiskava je pokazala, da ima Kanada konkurenčni trg za ročne vozičke za premeščanje palet, pri čemer 50 % trga oskrbujejo lokalni proizvajalci, ostalo pa je uvoz iz tretjih držav. Obseg proizvodnje v Kanadi obsega več kot 5 % obsega kitajskega izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Kanadski trg se je zato štel za dovolj reprezentativnega za določitev normalne vrednosti v LRK.

| (41) | Dva proizvajalca izvoznika in združenje uvoznikov/trgovcev je ugovarjalo predlogu Kanade kot analogne države. Argumenti proti izbiri Kanade so bili: (a) kanadski izdelki so drugačni, zato ker so izdelani z uporabo trdnejših komponent v skladu z ameriškimi standardi in ne standardi Skupnosti; (b) kanadski in kitajski trg nista primerljiva, saj imata različno stopnjo razvoja in različno velikost ter (c) sodelujoči kanadski proizvajalec je povezan z enim od proizvajalcev Skupnosti. Zadevni proizvajalci izvozniki so kot primerni analogni državi predlagali Malezijo ali Indijo. |
| --- | --- |

(41)

Dva proizvajalca izvoznika in združenje uvoznikov/trgovcev je ugovarjalo predlogu Kanade kot analogne države. Argumenti proti izbiri Kanade so bili: (a) kanadski izdelki so drugačni, zato ker so izdelani z uporabo trdnejših komponent v skladu z ameriškimi standardi in ne standardi Skupnosti; (b) kanadski in kitajski trg nista primerljiva, saj imata različno stopnjo razvoja in različno velikost ter (c) sodelujoči kanadski proizvajalec je povezan z enim od proizvajalcev Skupnosti. Zadevni proizvajalci izvozniki so kot primerni analogni državi predlagali Malezijo ali Indijo.

| (42) | Na podlagi teh pripomb je Komisija stopila v stik s sedmimi indijskimi in enim malezijskim znanim proizvajalcem ročnih vozičkov za premeščanje palet in jim poslala ustrezne vprašalnike. Vendar pa nobeden od teh proizvajalcev ni sodeloval v preiskavi in Komisija ni dobila informacij v zvezi z normalno vrednostjo od teh dveh držav. Zato Komisija držav, ki so jih predlagali proizvajalci izvozniki, ni mogla obravnavati kot alternativni analogni državi. |
| --- | --- |

(42)

Na podlagi teh pripomb je Komisija stopila v stik s sedmimi indijskimi in enim malezijskim znanim proizvajalcem ročnih vozičkov za premeščanje palet in jim poslala ustrezne vprašalnike. Vendar pa nobeden od teh proizvajalcev ni sodeloval v preiskavi in Komisija ni dobila informacij v zvezi z normalno vrednostjo od teh dveh držav. Zato Komisija držav, ki so jih predlagali proizvajalci izvozniki, ni mogla obravnavati kot alternativni analogni državi.

| (43) | Glede pripomb strank v zvezi z razliko v kakovosti in standardih kanadskih izdelkov, so te v glavnem trdile, da je povprečna teža in širina vilic kanadskih vozičkov večja kot pri kitajskih vozičkih. Vendar pa Komisija ni ugotovila kake bistvene razlike tako glede teže kot glede širine vilic med kanadskimi in kitajskimi izdelki. Tako kitajski kot kanadski izdelki imajo različne kategorije teže in širine vilic in veliko število izdelkov je bilo med seboj primerljivih. Za tiste izdelke, ki niso neposredno primerljivi, bi se lahko opravile ustrezne prilagoditve, kakor je obrazloženo spodaj v uvodni izjavi (51). Drug pomemben dejavnik je dvižna zmogljivost vozička. V tem smislu ni bilo ugotovljenih večjih razlik glede dvižne zmogljivosti kitajskih ali kanadskih ročnih vozičkov za premeščanje palet. Zato je bilo sklenjeno, da ni večjih razlik v kakovosti kitajskih in kanadskih izdelkov. |
| --- | --- |

(43)

Glede pripomb strank v zvezi z razliko v kakovosti in standardih kanadskih izdelkov, so te v glavnem trdile, da je povprečna teža in širina vilic kanadskih vozičkov večja kot pri kitajskih vozičkih. Vendar pa Komisija ni ugotovila kake bistvene razlike tako glede teže kot glede širine vilic med kanadskimi in kitajskimi izdelki. Tako kitajski kot kanadski izdelki imajo različne kategorije teže in širine vilic in veliko število izdelkov je bilo med seboj primerljivih. Za tiste izdelke, ki niso neposredno primerljivi, bi se lahko opravile ustrezne prilagoditve, kakor je obrazloženo spodaj v uvodni izjavi (51). Drug pomemben dejavnik je dvižna zmogljivost vozička. V tem smislu ni bilo ugotovljenih večjih razlik glede dvižne zmogljivosti kitajskih ali kanadskih ročnih vozičkov za premeščanje palet. Zato je bilo sklenjeno, da ni večjih razlik v kakovosti kitajskih in kanadskih izdelkov.

| (44) | Glede pripomb proizvajalcev izvoznikov v zvezi s stopnjo razvoja in velikostjo kanadskega in kitajskega trga je bilo ugotovljeno, da je odločilni dejavnik dejstvo, ali je zadevni trg dovolj širok, da je lahko reprezentativen v primerjavi z obsegom izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Kot je bilo rečeno zgoraj v uvodni izjavi (40) je bilo v pričujočem primeru ugotovljeno, da je kanadski trg dovolj širok, da je lahko reprezentativen. Dejstvo, da je kitajski trg na splošno večji od kanadskega, je nepomembno pri oceni primernosti Kanade kot možne analogne države. Glede na to, da se LRK šteje za državo v razvoju, Kanada pa ne, je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi (43), da je kvaliteta kanadskih in kitajskih izdelkov primerljiva. Na podlagi preverjanj na kraju samem pri kitajskih in kanadskih proizvajalcih je bilo sklenjeno, da ni pomembnejših razlik med proizvodnimi napravami in metodami kitajskih in kanadskih proizvajalcev. Zaradi tega status LRK kot države v razvoju v tem smislu ni pomemben dejavnik, zaradi česar izbira Kanade kot analogne države ni neprimerna. |
| --- | --- |

(44)

Glede pripomb proizvajalcev izvoznikov v zvezi s stopnjo razvoja in velikostjo kanadskega in kitajskega trga je bilo ugotovljeno, da je odločilni dejavnik dejstvo, ali je zadevni trg dovolj širok, da je lahko reprezentativen v primerjavi z obsegom izvoza zadevnega izdelka v Skupnost. Kot je bilo rečeno zgoraj v uvodni izjavi (40) je bilo v pričujočem primeru ugotovljeno, da je kanadski trg dovolj širok, da je lahko reprezentativen. Dejstvo, da je kitajski trg na splošno večji od kanadskega, je nepomembno pri oceni primernosti Kanade kot možne analogne države. Glede na to, da se LRK šteje za državo v razvoju, Kanada pa ne, je bilo ugotovljeno, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi (43), da je kvaliteta kanadskih in kitajskih izdelkov primerljiva. Na podlagi preverjanj na kraju samem pri kitajskih in kanadskih proizvajalcih je bilo sklenjeno, da ni pomembnejših razlik med proizvodnimi napravami in metodami kitajskih in kanadskih proizvajalcev. Zaradi tega status LRK kot države v razvoju v tem smislu ni pomemben dejavnik, zaradi česar izbira Kanade kot analogne države ni neprimerna.

| (45) | Glede obtožbe, da razmerje med kanadskim proizvajalcem in proizvajalcem Skupnosti poraja dvom glede točnosti in objektivnosti priskrbljenih podatkov, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da nima nobene podlage. Komisija je preverila, ali je to razmerje kakor koli povzročilo izkrivljanje cen, vplivalo na stroške proizvodnje in donosnost kanadskega proizvajalca, zlasti med preverjanji podatkov podjetja na kraju samem. Za tovrstna izkrivljanja ni bilo najdenih nobenih dokazov. Komisija je ugotovila, da so bili priskrbljeni podatki točni in zanesljivi in jih je moč uporabiti za namene te preiskave. |
| --- | --- |

(45)

Glede obtožbe, da razmerje med kanadskim proizvajalcem in proizvajalcem Skupnosti poraja dvom glede točnosti in objektivnosti priskrbljenih podatkov, je bilo v preiskavi ugotovljeno, da nima nobene podlage. Komisija je preverila, ali je to razmerje kakor koli povzročilo izkrivljanje cen, vplivalo na stroške proizvodnje in donosnost kanadskega proizvajalca, zlasti med preverjanji podatkov podjetja na kraju samem. Za tovrstna izkrivljanja ni bilo najdenih nobenih dokazov. Komisija je ugotovila, da so bili priskrbljeni podatki točni in zanesljivi in jih je moč uporabiti za namene te preiskave.

| (46) | Glede na zgoraj navedeno lahko začasno zaključimo, da Kanada predstavlja primerno analogno državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Glede na zgoraj navedeno lahko začasno zaključimo, da Kanada predstavlja primerno analogno državo v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe.

3.2   Določitev normalne vrednosti

| (47) | Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost sodelujočih proizvajalcev izvoznikov določila na podlagi preverjenih informacij, prejetih od proizvajalca v analogni državi, tj. na podlagi cen, ki se plačujejo na domačem trgu Kanade za primerljive proizvodne tipe, saj je bilo ugotovljeno, da so nastale v običajnem trgovinskem toku. |
| --- | --- |

(47)

Na podlagi člena 2(7)(a) osnovne uredbe se je normalna vrednost sodelujočih proizvajalcev izvoznikov določila na podlagi preverjenih informacij, prejetih od proizvajalca v analogni državi, tj. na podlagi cen, ki se plačujejo na domačem trgu Kanade za primerljive proizvodne tipe, saj je bilo ugotovljeno, da so nastale v običajnem trgovinskem toku.

| (48) | Posledično je bila normalna vrednost določena kot ponderirana povprečna prodajna cena za nepovezane kupce na tip, s strani sodelujočega proizvajalca v Kanadi. |
| --- | --- |

(48)

Posledično je bila normalna vrednost določena kot ponderirana povprečna prodajna cena za nepovezane kupce na tip, s strani sodelujočega proizvajalca v Kanadi.

4.   Izvozne cene

| (49) | Vsa prodaja v izvoz dveh proizvajalcev izvoznikov v Skupnost se je izvršila neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena na podlagi člena 2(8) osnovne uredbe na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen. Pri drugih dveh proizvajalcih izvoznikih je bil del njune prodaje v izvoz izveden uvoznikom, s katerimi so izvozniki imeli pogodbeni kompenzacijski dogovor, zaradi česar so bile cene nezanesljive. V teh primerih so bile izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe sestavljene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji neodvisnim kupcem v Skupnosti. Opravljene so bile prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter za dobiček. Dobiček, uporabljen v ta namen, je bil povprečni dobiček, pridobljen s strani sodelujočih nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(49)

Vsa prodaja v izvoz dveh proizvajalcev izvoznikov v Skupnost se je izvršila neposredno neodvisnim kupcem v Skupnosti. Tako je bila izvozna cena določena na podlagi člena 2(8) osnovne uredbe na podlagi dejansko plačanih ali plačljivih cen. Pri drugih dveh proizvajalcih izvoznikih je bil del njune prodaje v izvoz izveden uvoznikom, s katerimi so izvozniki imeli pogodbeni kompenzacijski dogovor, zaradi česar so bile cene nezanesljive. V teh primerih so bile izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe sestavljene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji neodvisnim kupcem v Skupnosti. Opravljene so bile prilagoditve za vse stroške, ki so nastali med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter za dobiček. Dobiček, uporabljen v ta namen, je bil povprečni dobiček, pridobljen s strani sodelujočih nepovezanih uvoznikov zadevnega izdelka.

5.   Primerjava

| (50) | Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna in na isti stopnji trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v faktorjih, za katere se je izkazalo, da vplivajo na cene in primerljivost cen. Na tej podlagi so bila po potrebi izvedena nadomestila za razlike v transportnih stroških, stroških zavarovanja, obdelave in nakladanja, pakiranja, kreditiranja in popustov. |
| --- | --- |

(50)

Primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno je bila opravljena na osnovi franko tovarna in na isti stopnji trgovine. Za zagotovitev poštene primerjave, so bile v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe upoštevane razlike v faktorjih, za katere se je izkazalo, da vplivajo na cene in primerljivost cen. Na tej podlagi so bila po potrebi izvedena nadomestila za razlike v transportnih stroških, stroških zavarovanja, obdelave in nakladanja, pakiranja, kreditiranja in popustov.

| (51) | Glede analogne države Kanade je bilo ugotovljeno, da je bila pri kanadskih ročnih vozičkih za premeščanje palet uporabljena ročna zavora, medtem ko pri večini kitajskih izdelkov ni bila. Zato je bila po členu 2(10)(a) opravljena ustrezna prilagoditev kanadskih cen, da bi se odstranil učinek ročne zavore. Poleg tega so imeli nekateri kanadski izdelki vilice z nižjo višino kot kitajski izdelki. Zato je bila opravljena ustrezna prilagoditev na podlagi člena 2(10)(a) osnovne uredbe glede teh izdelkov, da bi se odstranil učinek te razlike. |
| --- | --- |

(51)

Glede analogne države Kanade je bilo ugotovljeno, da je bila pri kanadskih ročnih vozičkih za premeščanje palet uporabljena ročna zavora, medtem ko pri večini kitajskih izdelkov ni bila. Zato je bila po členu 2(10)(a) opravljena ustrezna prilagoditev kanadskih cen, da bi se odstranil učinek ročne zavore. Poleg tega so imeli nekateri kanadski izdelki vilice z nižjo višino kot kitajski izdelki. Zato je bila opravljena ustrezna prilagoditev na podlagi člena 2(10)(a) osnovne uredbe glede teh izdelkov, da bi se odstranil učinek te razlike.

6.   Stopnja dampinga

6.1   Stopnja dampinga za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki jim je bila odobrena PO

| (52) | Štirim proizvajalcem izvoznikom, ki jim je bila odobrena PO, je bila ponderirana povprečna vrednost za vsak tip, izvožen v Skupnost, določena za analogno državo, primerjana s ponderirano povprečno izvozno ceno za ustrezajoč tip, izvožen v Skupnost s strani proizvajalcev izvoznikov, kakor je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(52)

Štirim proizvajalcem izvoznikom, ki jim je bila odobrena PO, je bila ponderirana povprečna vrednost za vsak tip, izvožen v Skupnost, določena za analogno državo, primerjana s ponderirano povprečno izvozno ceno za ustrezajoč tip, izvožen v Skupnost s strani proizvajalcev izvoznikov, kakor je določeno v členu 2(11) osnovne uredbe.

6.2   Stopnja dampinga za vse druge proizvajalce izvoznike

| (53) | Za izračun stopnje dampinga za celo državo, ki bi bila uporabna za vse ostale izvoznike v LRK, je Komisija najprej ugotovila raven sodelovanja. Opravljena je bila primerjava med celotnim uvozom zadevnega izdelka, s poreklom iz LRK, kakor ga je zabeležila statistika Eurostat in količino, ki so jo izvozili štirje sodelujoči proizvajalci izvozniki. Glede na to, da je bila celotna količina izvoza, kakor so jo sporočili štirje sodelujoči proizvajalci izvozniki znatno nižja od obsega uvoza, ki jo je zabeležila statistika Eurostat med OP, je bilo začasno zaključeno, da gre za velik obseg nesodelovanja (okoli 47 % celotnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost). Da ne bi imeli proizvajalci izvozniki koristi od svojega nesodelovanja in ker ni bilo pokazateljev, da je stopnja dampinga nesodelujočih proizvajalcev nižja, je bila stopnja dampinga za celotno državo določena kot povprečje stopenj dampinga, določenih za proizvodne tipe sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki se največ izvažajo, in ki je bila višja kot najvišja posamezna stopnja dampinga, določena za sodelujočega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(53)

Za izračun stopnje dampinga za celo državo, ki bi bila uporabna za vse ostale izvoznike v LRK, je Komisija najprej ugotovila raven sodelovanja. Opravljena je bila primerjava med celotnim uvozom zadevnega izdelka, s poreklom iz LRK, kakor ga je zabeležila statistika Eurostat in količino, ki so jo izvozili štirje sodelujoči proizvajalci izvozniki. Glede na to, da je bila celotna količina izvoza, kakor so jo sporočili štirje sodelujoči proizvajalci izvozniki znatno nižja od obsega uvoza, ki jo je zabeležila statistika Eurostat med OP, je bilo začasno zaključeno, da gre za velik obseg nesodelovanja (okoli 47 % celotnega uvoza zadevnega izdelka v Skupnost). Da ne bi imeli proizvajalci izvozniki koristi od svojega nesodelovanja in ker ni bilo pokazateljev, da je stopnja dampinga nesodelujočih proizvajalcev nižja, je bila stopnja dampinga za celotno državo določena kot povprečje stopenj dampinga, določenih za proizvodne tipe sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki se največ izvažajo, in ki je bila višja kot najvišja posamezna stopnja dampinga, določena za sodelujočega proizvajalca izvoznika.

6.3   Začasne stopnje dampinga za LRK

| (54) | Začasne stopnje dampinga, ki so izražene kot odstotek od neto cene franko meja Skupnosti, brez plačanih dajatev so:






  Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory | 37,6 % |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd | 29,7 % |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd | 40,3 % |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd | 35,9 % |
| Vsa druga podjetja | 49,6 % |

(54)

Začasne stopnje dampinga, ki so izražene kot odstotek od neto cene franko meja Skupnosti, brez plačanih dajatev so:

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory

37,6 %

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd

29,7 %

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd

40,3 %

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd

35,9 %

Vsa druga podjetja

49,6 %

D.   INDUSTRIJA SKUPNOSTI

1.   Proizvodnja Skupnosti

| (55) | Preiskava je na podlagi informacij, ki so jih predložila sodelujoča podjetja, pokazala, da so med OP ročne vozičke za premeščanje palete proizvedli:






  — | štirje proizvajalci vlagatelji Skupnosti, |
| --- | --- | --- |

(55)

Preiskava je na podlagi informacij, ki so jih predložila sodelujoča podjetja, pokazala, da so med OP ročne vozičke za premeščanje palete proizvedli:

—

štirje proizvajalci vlagatelji Skupnosti,

| — | drug proizvajalec, ki pa je po OP prenehal s proizvodnjo in postal uvoznik. |
| --- | --- |

—

drug proizvajalec, ki pa je po OP prenehal s proizvodnjo in postal uvoznik.

Možno je, da obstajajo tudi drugi zelo majhni proizvajalci z nepomembnim obsegom proizvodnje, ki niso sodelovali v preiskavi.

| (56) | Zato je bilo začasno zaključeno, da ročni vozički za premeščanje palet predstavljajo proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(56)

Zato je bilo začasno zaključeno, da ročni vozički za premeščanje palet predstavljajo proizvodnjo Skupnosti v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

2.   Opredelitev pojma industrije Skupnosti

| (57) | Pritožbo so vložili štirje proizvajalci, Bolzoni SpA, BT Products AB, Franz Kahl GmbH in Pramac Lifters SpA, ki so sodelovali v preiskavi. Skupaj ti proizvajalci predstavljajo več kot 60 % skupne proizvodnje Skupnosti ročnih vozičkov za premeščanje palet. Zato se šteje, da predstavljajo „industrijo Skupnosti“ v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo tako imenovani tudi v nadaljnjem besedilu. |
| --- | --- |

(57)

Pritožbo so vložili štirje proizvajalci, Bolzoni SpA, BT Products AB, Franz Kahl GmbH in Pramac Lifters SpA, ki so sodelovali v preiskavi. Skupaj ti proizvajalci predstavljajo več kot 60 % skupne proizvodnje Skupnosti ročnih vozičkov za premeščanje palet. Zato se šteje, da predstavljajo „industrijo Skupnosti“ v smislu členov 4(1) in 5(4) osnovne uredbe in bodo tako imenovani tudi v nadaljnjem besedilu.

E.   ŠKODA

1.   Poraba Skupnosti

| (58) | Poraba Skupnosti je temeljila na kombiniranem obsegu celotnega izvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet v Skupnost, na podlagi statistike Eurostat, celotne preverjene prodaje industrije Skupnosti in prodaje še enega proizvajalca Skupnosti, ki je prenehal s proizvodnjo leta 2004. |
| --- | --- |

(58)

Poraba Skupnosti je temeljila na kombiniranem obsegu celotnega izvoza ročnih vozičkov za premeščanje palet v Skupnost, na podlagi statistike Eurostat, celotne preverjene prodaje industrije Skupnosti in prodaje še enega proizvajalca Skupnosti, ki je prenehal s proizvodnjo leta 2004.

| (59) | Poraba ročnih vozičkov za premeščanje palet Skupnosti je bila približno 493 000 enot med OP. Ta številka je za 17 % višja kot na začetku obravnavanega obdobja.










  Poraba Skupnosti | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ročni vozički za premeščanje palet (v enotah) | 422 008 | 428 255 | 413 561 | 491 648 | 492 814 |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 117 | 117 |

(59)

Poraba ročnih vozičkov za premeščanje palet Skupnosti je bila približno 493 000 enot med OP. Ta številka je za 17 % višja kot na začetku obravnavanega obdobja.

Poraba Skupnosti

2000

2001

2002

2003

OP

Ročni vozički za premeščanje palet (v enotah)

422 008

428 255

413 561

491 648

492 814

Indeks

100

101

98

117

117

2.   Uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet iz LRK v Skupnost

(a)   Obseg in tržni delež uvoza

| (60) | Na podlagi podatkov Eurostat se je obseg uvoza iz LRK znatno povečal v obravnavanem obdobju, tj. za 138 %. Povečanje uvoza je bilo zlasti zabeleženo med leti 2002 in 2003, ko se je povečal za 51 %.










  Skupni dampinški uvoz (enote) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvoz iz LRK (v enotah) | 118 392 | 157 379 | 183 282 | 277 304 | 282 339 |
| Indeks | 100 | 133 | 155 | 234 | 238 |

(60)

Na podlagi podatkov Eurostat se je obseg uvoza iz LRK znatno povečal v obravnavanem obdobju, tj. za 138 %. Povečanje uvoza je bilo zlasti zabeleženo med leti 2002 in 2003, ko se je povečal za 51 %.

Skupni dampinški uvoz (enote)

2000

2001

2002

2003

OP

Uvoz iz LRK (v enotah)

118 392

157 379

183 282

277 304

282 339

Indeks

100

133

155

234

238

| (61) | Tržni delež dampinškega uvoza se je ostro povečal za več kot 100 % v obravnavanem obdobju. Ta povečani tržni delež je bil v celoti vzet od deleža, ki ga je prej imela industrija Skupnosti.










  Tržni delež dampinškega uvoza | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tržni delež uvoza iz LRK | 28 % | 37 % | 44 % | 56 % | 57 % |
| Indeks | 100 | 131 | 158 | 201 | 204 |

(61)

Tržni delež dampinškega uvoza se je ostro povečal za več kot 100 % v obravnavanem obdobju. Ta povečani tržni delež je bil v celoti vzet od deleža, ki ga je prej imela industrija Skupnosti.

Tržni delež dampinškega uvoza

2000

2001

2002

2003

OP

Tržni delež uvoza iz LRK

28 %

37 %

44 %

56 %

57 %

Indeks

100

131

158

201

204

(b)   Cene dampinškega uvoza

| (62) | Po podatkih Eurostat se je povprečna cena dampinškega uvoza iz LRK zmanjšala med letom 2000 in OP za 34 %. Cene so ostale stabilne do 2001, se potem zmanjšale za 12 % v 2002 in nato še nadalje zmanjšale za še 25 % med leti 2002 in 2003.










  Dampinške cene uvoza na enoto | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena na enoto | 127 | 127 | 112 | 84 | 84 |
| Indeks | 100 | 100 | 88 | 66 | 66 |

(62)

Po podatkih Eurostat se je povprečna cena dampinškega uvoza iz LRK zmanjšala med letom 2000 in OP za 34 %. Cene so ostale stabilne do 2001, se potem zmanjšale za 12 % v 2002 in nato še nadalje zmanjšale za še 25 % med leti 2002 in 2003.

Dampinške cene uvoza na enoto

2000

2001

2002

2003

OP

Cena na enoto

127

127

112

84

84

Indeks

100

100

88

66

66

(c)   Nelojalno nižanje cen

| (63) | Komisija je analizirala podatke o cenah za OP, da bi ugotovila nelojalno nižanje cen. Ponderirana povprečna neto cena franko tovarna za nepovezane kupce industrije Skupnosti, po odštetju popustov in rabatov se je primerjala s ponderirano povprečno uvozno ceno sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki izvažajo primerljive tipe na istem nivoju trgovine, tj. prodaja distributerjem. Uvozne cene so bile na ravni CIF in opravljena je bila ustrezna prilagoditev za vključitev vseh carin, ki se običajno plačajo pri uvozu. V dveh primerih, ko sta imela izvoznika pogodbeni kompenzacijski dogovor s kitajskimi proizvajalci izvozniki, so bile uporabljene cene pri nadaljnji prodaji nepovezanim kupcem teh uvoznikov. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je analizirala podatke o cenah za OP, da bi ugotovila nelojalno nižanje cen. Ponderirana povprečna neto cena franko tovarna za nepovezane kupce industrije Skupnosti, po odštetju popustov in rabatov se je primerjala s ponderirano povprečno uvozno ceno sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki izvažajo primerljive tipe na istem nivoju trgovine, tj. prodaja distributerjem. Uvozne cene so bile na ravni CIF in opravljena je bila ustrezna prilagoditev za vključitev vseh carin, ki se običajno plačajo pri uvozu. V dveh primerih, ko sta imela izvoznika pogodbeni kompenzacijski dogovor s kitajskimi proizvajalci izvozniki, so bile uporabljene cene pri nadaljnji prodaji nepovezanim kupcem teh uvoznikov.

| (64) | Na tej podlagi je bil začasno ugotovljeno nelojalno nižanje cen za uvoz iz LRK. Stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena kot odstotek povprečne prodajne cene industrije Skupnosti, je bila pri vseh proizvajalcih izvoznikih nad 55 %. |
| --- | --- |

(64)

Na tej podlagi je bil začasno ugotovljeno nelojalno nižanje cen za uvoz iz LRK. Stopnja nelojalnega nižanja cen, izražena kot odstotek povprečne prodajne cene industrije Skupnosti, je bila pri vseh proizvajalcih izvoznikih nad 55 %.

3.   Stanje industrije Skupnosti

(a)   Uvodna opomba

| (65) | V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključeval oceno vseh ekonomskih faktorjev in pokazateljev, ki imajo vpliv na stanje industrije od leta 2000 (osnovno leto) do OP. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členom 3(5) osnovne uredbe je pregled vpliva dampinškega uvoza na industrijo Skupnosti vključeval oceno vseh ekonomskih faktorjev in pokazateljev, ki imajo vpliv na stanje industrije od leta 2000 (osnovno leto) do OP.

(b)   Proizvodnja, zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (66) | Med obravnavanim obdobjem se je proizvodnja industrije Skupnosti zmanjšala za 33 %. Ker je proizvodna zmogljivost ostala bolj ali manj nespremenjena, se je v istem obdobju izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala sorazmerno s proizvodnjo. |
| --- | --- |

(66)

Med obravnavanim obdobjem se je proizvodnja industrije Skupnosti zmanjšala za 33 %. Ker je proizvodna zmogljivost ostala bolj ali manj nespremenjena, se je v istem obdobju izkoriščenost zmogljivosti zmanjšala sorazmerno s proizvodnjo.

(c)   Zaloge

| (67) | Kot posledica upadle prodaje, so se skupno stopnje zalog malce povečale. Kljub temu, pa je preiskava pokazala, da razvoj zalog ni posebno pomemben kazalec gospodarskega stanja industrije Skupnosti, saj proizvajalci Skupnosti na splošno proizvajajo na podlagi posebnih naročil, zaradi česar so zaloge običajno blago, ki čaka, da bo odposlano kupcem. |
| --- | --- |

(67)

Kot posledica upadle prodaje, so se skupno stopnje zalog malce povečale. Kljub temu, pa je preiskava pokazala, da razvoj zalog ni posebno pomemben kazalec gospodarskega stanja industrije Skupnosti, saj proizvajalci Skupnosti na splošno proizvajajo na podlagi posebnih naročil, zaradi česar so zaloge običajno blago, ki čaka, da bo odposlano kupcem.

(d)   Obseg prodaje, prodajna cena in tržni delež

| (68) | Čeprav se je poraba Skupnosti med letom 2000 in OP povečala, se je obseg prodaje industrije Skupnosti znatno zmanjšal. Posledično je močno padel njen tržni delež, kot je prikazano zgoraj. To je treba gledati v primerjavi z razvojem uvoza iz LRK, katerega tržni delež se je v obravnavanem obdobju močno povečal. |
| --- | --- |

(68)

Čeprav se je poraba Skupnosti med letom 2000 in OP povečala, se je obseg prodaje industrije Skupnosti znatno zmanjšal. Posledično je močno padel njen tržni delež, kot je prikazano zgoraj. To je treba gledati v primerjavi z razvojem uvoza iz LRK, katerega tržni delež se je v obravnavanem obdobju močno povečal.

| (69) | Industrija Skupnosti je izgubila 34 % svojega tržnega deleža med letom 2000 in OP. |
| --- | --- |

(69)

Industrija Skupnosti je izgubila 34 % svojega tržnega deleža med letom 2000 in OP.

| (70) | Cene na enoto lastne proizvodnje industrije Skupnosti za prodajo nepovezanim kupcem v Skupnosti so v obravnavanem obdobju upadle. Upad je bil zlasti zabeležen med letoma 2001 in 2003, ko so prodajne cene upadle za 6 %. |
| --- | --- |

(70)

Cene na enoto lastne proizvodnje industrije Skupnosti za prodajo nepovezanim kupcem v Skupnosti so v obravnavanem obdobju upadle. Upad je bil zlasti zabeležen med letoma 2001 in 2003, ko so prodajne cene upadle za 6 %.

| (71) | Na tem trgu so ceno tradicionalno določali kvaliteta izdelka, nudenje kasnejših storitev in garancije, ki so jih zagotavljali proizvajalci. V obravnavanem obdobju pa se je stanje radikalno spremenilo in cena je postala odločilni prodajni dejavnik med OP. Medtem ko so prodajne cene upadle za 8 % med letom 2000 in OP, se je strošek na enoto proizvodnje povečal, saj je zlasti med OP rasla cena glavne surovine, jekla, ki predstavlja pomemben del stroškov proizvodnje. |
| --- | --- |

(71)

Na tem trgu so ceno tradicionalno določali kvaliteta izdelka, nudenje kasnejših storitev in garancije, ki so jih zagotavljali proizvajalci. V obravnavanem obdobju pa se je stanje radikalno spremenilo in cena je postala odločilni prodajni dejavnik med OP. Medtem ko so prodajne cene upadle za 8 % med letom 2000 in OP, se je strošek na enoto proizvodnje povečal, saj je zlasti med OP rasla cena glavne surovine, jekla, ki predstavlja pomemben del stroškov proizvodnje.

| (72) | Ker cene industrije Skupnosti niso bile kos porastu stroškov proizvodnje, zaradi zaustavitve cen, povezanih z dampinškim uvozom, je industriji Skupnosti padla donosnost. |
| --- | --- |

(72)

Ker cene industrije Skupnosti niso bile kos porastu stroškov proizvodnje, zaradi zaustavitve cen, povezanih z dampinškim uvozom, je industriji Skupnosti padla donosnost.

(e)   Dejavniki, ki vplivajo na cene Skupnosti

| (73) | Preiskava je pokazala, da dampinški uvoz nelojalno niža povprečno zmanjšano ceno industrije Skupnosti za več kot 59 % v OP (glej uvodno izjavo (64) zgoraj). To nelojalno nižanje cen jasno vodi k cenam industrije Skupnosti, ki povzročajo izgubo v času, ko bi se morale povečati, da bi pokrili povečane stroške. |
| --- | --- |

(73)

Preiskava je pokazala, da dampinški uvoz nelojalno niža povprečno zmanjšano ceno industrije Skupnosti za več kot 59 % v OP (glej uvodno izjavo (64) zgoraj). To nelojalno nižanje cen jasno vodi k cenam industrije Skupnosti, ki povzročajo izgubo v času, ko bi se morale povečati, da bi pokrili povečane stroške.

(f)   Rast

| (74) | Med letom 2000 in OP, ko se je poraba Skupnosti povečala za 17 %, je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti upadel za 24 %. Industrija Skupnosti je izgubila 12 odstotnih točk tržnega deleža, pri čemer je, kakor je prikazano zgoraj, dampinški uvoz pridobil 29 odstotnih točk tržnega deleža v istem obdobju. |
| --- | --- |

(74)

Med letom 2000 in OP, ko se je poraba Skupnosti povečala za 17 %, je obseg prodaje industrije Skupnosti na trgu Skupnosti upadel za 24 %. Industrija Skupnosti je izgubila 12 odstotnih točk tržnega deleža, pri čemer je, kakor je prikazano zgoraj, dampinški uvoz pridobil 29 odstotnih točk tržnega deleža v istem obdobju.

(g)   Donosnost

| (75) | Donosnost industrije Skupnosti je v obdobju močno upadla, kar je povzročilo izgube v letu 2002, stanje pa se je dodatno poslabšalo med letom 2003 in OP.










  Donosnost | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobiček pred davkom/stopnja izgube | 0,28 % | 0,51 % | – 0,60 % | – 1,89 % | – 2,31 % |
| Indeks | 100 | 181 | – 212 | – 665 | – 815 |

(75)

Donosnost industrije Skupnosti je v obdobju močno upadla, kar je povzročilo izgube v letu 2002, stanje pa se je dodatno poslabšalo med letom 2003 in OP.

Donosnost

2000

2001

2002

2003

OP

Dobiček pred davkom/stopnja izgube

0,28 %

0,51 %

– 0,60 %

– 1,89 %

– 2,31 %

Indeks

100

181

– 212

– 665

– 815

(h)   Investicije, donosnost investicij, denarni tokovi in možnost zbiranja kapitala

| (76) | V obravnavanem obdobju so se opravile večje investicije, zlasti v letih 2001 in 2002. Treba je opozoriti, da so proizvajalci Skupnosti dobro uveljavljena podjetja, z dolgoletno tradicijo v proizvodnji ročnih vozičkov za premeščanje palet. Zato so bile nadomestne investicije, ki so predstavljale večji del investicij, potrebne za ohranitev konkurenčnosti. |
| --- | --- |

(76)

V obravnavanem obdobju so se opravile večje investicije, zlasti v letih 2001 in 2002. Treba je opozoriti, da so proizvajalci Skupnosti dobro uveljavljena podjetja, z dolgoletno tradicijo v proizvodnji ročnih vozičkov za premeščanje palet. Zato so bile nadomestne investicije, ki so predstavljale večji del investicij, potrebne za ohranitev konkurenčnosti.

| (77) | Zaradi spremembe tržnih pogojev oziroma natančneje upada prodajnih cen, so bile nove investicije med OP večinoma odložene ali odpovedane, kljub porastu porabe Skupnosti. |
| --- | --- |

(77)

Zaradi spremembe tržnih pogojev oziroma natančneje upada prodajnih cen, so bile nove investicije med OP večinoma odložene ali odpovedane, kljub porastu porabe Skupnosti.

| (78) | Donosnost investicij, izražena v neto dobičku industrije Skupnosti in neto knjižni vrednosti njenih investicij, je sledila trendu donosnosti in upadla za 1 063 % med obravnavanim obdobjem. |
| --- | --- |

(78)

Donosnost investicij, izražena v neto dobičku industrije Skupnosti in neto knjižni vrednosti njenih investicij, je sledila trendu donosnosti in upadla za 1 063 % med obravnavanim obdobjem.

| (79) | Tokovi denarja industrije Skupnosti so upadli za 385 % med obravnavanim obdobjem, v skladu s trendom donosnosti. |
| --- | --- |

(79)

Tokovi denarja industrije Skupnosti so upadli za 385 % med obravnavanim obdobjem, v skladu s trendom donosnosti.

| (80) | V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je postalo za industrijo Skupnosti vedno težje zbirati kapital v obravnavanem obdobju, zlasti zaradi čedalje večjih izgub proti koncu tega obdobja in v OP. |
| --- | --- |

(80)

V preiskavi je bilo ugotovljeno, da je postalo za industrijo Skupnosti vedno težje zbirati kapital v obravnavanem obdobju, zlasti zaradi čedalje večjih izgub proti koncu tega obdobja in v OP.

(i)   Zaposlenost, produktivnost in plače

| (81) | Zaposlitev pri podobnih izdelkih je v obravnavanem obdobju upadla. Produktivnost na zaposlenega (določena na podlagi števila proizvedenih enot, deljeno s številom zaposlenih) je upadla med letoma 2000 in 2002 za 11 % in med letom 2003 in OP še za 3 %. Vendar pa je razlog tega hitrejši upad obsega proizvodnje in ne zaposlitev. Povprečni stroški dela na zaposlenega, ki odražajo plače, se niso povečali z inflacijo, ampak so v obravnavanem obdobju ostali stabilni. |
| --- | --- |

(81)

Zaposlitev pri podobnih izdelkih je v obravnavanem obdobju upadla. Produktivnost na zaposlenega (določena na podlagi števila proizvedenih enot, deljeno s številom zaposlenih) je upadla med letoma 2000 in 2002 za 11 % in med letom 2003 in OP še za 3 %. Vendar pa je razlog tega hitrejši upad obsega proizvodnje in ne zaposlitev. Povprečni stroški dela na zaposlenega, ki odražajo plače, se niso povečali z inflacijo, ampak so v obravnavanem obdobju ostali stabilni.

| (82) | Proizvajalci Skupnosti so skušali racionalizirati proizvodnjo z zaprtjem tovarn in zmanjšanjem števila zaposlenih. Proizvajalci Skupnosti so imeli možnost omejiti število presežkov s prestavitvijo dela delovne sile v bolj donosne dejavnosti njihovih podjetij. |
| --- | --- |

(82)

Proizvajalci Skupnosti so skušali racionalizirati proizvodnjo z zaprtjem tovarn in zmanjšanjem števila zaposlenih. Proizvajalci Skupnosti so imeli možnost omejiti število presežkov s prestavitvijo dela delovne sile v bolj donosne dejavnosti njihovih podjetij.

(j)   Obseg dampinga, izboljšanje od preteklega dampinga in subvencioniranje

| (83) | Vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti ni zanemarljiv ob upoštevanju obsega in cen zadevnega uvoza. |
| --- | --- |

(83)

Vpliv obsega dejanske stopnje dampinga na industrijo Skupnosti ni zanemarljiv ob upoštevanju obsega in cen zadevnega uvoza.

| (84) | Poleg tega ni pokazateljev za to, da bi si industrija Skupnosti opomogla od preteklega dampinga ali subvencioniranja, v obdobju OP. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega ni pokazateljev za to, da bi si industrija Skupnosti opomogla od preteklega dampinga ali subvencioniranja, v obdobju OP.

4.   Zaključki o škodi

| (85) | Med obravnavanim obdobjem se je prisotnost poceni dampinškega uvoza iz LRK na trgu Skupnosti močno povečala in vsi pomembni kazalci škode v stanju industrije Skupnosti kažejo na negativen razvoj. |
| --- | --- |

(85)

Med obravnavanim obdobjem se je prisotnost poceni dampinškega uvoza iz LRK na trgu Skupnosti močno povečala in vsi pomembni kazalci škode v stanju industrije Skupnosti kažejo na negativen razvoj.

| (86) | Nekateri kazalci so se v obravnavanem obdobju močno poslabšali. Tako je bilo pri obsegu proizvodnje, obsegu prodaje, tržnem deležu, donosnosti, donosnosti investicij in denarnih tokovih. |
| --- | --- |

(86)

Nekateri kazalci so se v obravnavanem obdobju močno poslabšali. Tako je bilo pri obsegu proizvodnje, obsegu prodaje, tržnem deležu, donosnosti, donosnosti investicij in denarnih tokovih.

| (87) | Ob upoštevanju vseh dejavnikov, zlasti padca tržnega deleža industrije Skupnosti ob povečanju porabe in velike finančne izgube, ki so vodile k padanju investicijskih stopenj med OP, je bilo začasno ugotovljeno, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3(1) in 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(87)

Ob upoštevanju vseh dejavnikov, zlasti padca tržnega deleža industrije Skupnosti ob povečanju porabe in velike finančne izgube, ki so vodile k padanju investicijskih stopenj med OP, je bilo začasno ugotovljeno, da je industrija Skupnosti utrpela materialno škodo v smislu člena 3(1) in 3(5) osnovne uredbe.

F.   POVZROČITEV ŠKODE

1.   Uvod

| (88) | Komisija je v skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe preverila, ali je dampinški uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK povzročil materialno škodo industriji Skupnosti. Preverjeni so bili tudi drugi znani dejavniki, poleg dampinškega uvoza, ki bi prav tako lahko škodili industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da potencialna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je v skladu s členom 3(6) in 3(7) osnovne uredbe preverila, ali je dampinški uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet s poreklom iz LRK povzročil materialno škodo industriji Skupnosti. Preverjeni so bili tudi drugi znani dejavniki, poleg dampinškega uvoza, ki bi prav tako lahko škodili industriji Skupnosti, da bi se zagotovilo, da potencialna škoda, ki bi jo lahko povzročili ti dejavniki, ne bi bila pripisana dampinškemu uvozu.

2.   Učinek dampinškega uvoza

| (89) | Dampinški uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 138 %. To povečanje je bilo hitrejše kot povečanje porabe Skupnosti, ki se je povečala za 17 % v istem obdobju. Povečan uvoz in naraščajoča poraba sta sovpadala z upadom obsega prodaje industrije Skupnosti. Tržni delež dampinškega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 100 %. Ta povečan tržni delež uvoza je sovpadal s sorazmernim padcem tržnega deleža industrije Skupnosti v OP. Zato je jasno, da je uvoz prevzel del tržnega deleža, ki ga je izgubila industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

Dampinški uvoz iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 138 %. To povečanje je bilo hitrejše kot povečanje porabe Skupnosti, ki se je povečala za 17 % v istem obdobju. Povečan uvoz in naraščajoča poraba sta sovpadala z upadom obsega prodaje industrije Skupnosti. Tržni delež dampinškega uvoza se je v obravnavanem obdobju povečal za več kot 100 %. Ta povečan tržni delež uvoza je sovpadal s sorazmernim padcem tržnega deleža industrije Skupnosti v OP. Zato je jasno, da je uvoz prevzel del tržnega deleža, ki ga je izgubila industrija Skupnosti.

| (90) | Povečan uvoz je tudi nelojalno znižal cene industrije Skupnosti z velikimi stopnjami, zaradi česar je mogoče utemeljeno trditi, da je bil odgovoren za padec cen, kar je povzročilo izgube industriji Skupnosti. Nizke cene dampinškega uvoza so prav tako povzročile zaustavitev cen in industrija Skupnosti ni mogla povečati svojih cen, da bi tako pokrila povečanje stroškov. Poleg tega industrija Skupnosti ni mogla povečati izkoriščenosti svojih zmogljivosti, kar bi bilo pričakovano, glede na povečanje porabe, ki se je zgodila v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(90)

Povečan uvoz je tudi nelojalno znižal cene industrije Skupnosti z velikimi stopnjami, zaradi česar je mogoče utemeljeno trditi, da je bil odgovoren za padec cen, kar je povzročilo izgube industriji Skupnosti. Nizke cene dampinškega uvoza so prav tako povzročile zaustavitev cen in industrija Skupnosti ni mogla povečati svojih cen, da bi tako pokrila povečanje stroškov. Poleg tega industrija Skupnosti ni mogla povečati izkoriščenosti svojih zmogljivosti, kar bi bilo pričakovano, glede na povečanje porabe, ki se je zgodila v obravnavanem obdobju.

| (91) | Zato je mogoče začasno zaključiti, da je pritisk zadevnega uvoza, ki je močno povečal njegov obseg in tržni delež in je potekal po nizkih, dampinških cenah, igral odločilno vlogo pri povzročitvi poslabšanja stanja industrije Skupnosti, zlasti v smislu izgubljene prodaje in tržnega deleža, donosnosti, donosnosti investicij in možnosti zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(91)

Zato je mogoče začasno zaključiti, da je pritisk zadevnega uvoza, ki je močno povečal njegov obseg in tržni delež in je potekal po nizkih, dampinških cenah, igral odločilno vlogo pri povzročitvi poslabšanja stanja industrije Skupnosti, zlasti v smislu izgubljene prodaje in tržnega deleža, donosnosti, donosnosti investicij in možnosti zbiranja kapitala.

3.   Učinki drugih dejavnikov

(a)   Izvoz industrije Skupnosti

| (92) | Ugotovljeno je bilo, da je izvoz industrije Skupnosti v OP upadel. Vendar pa je obseg izvoza izven Skupnosti predstavljal samo 11 % skupne prodajne količine industrije Skupnosti. Povprečno so bile izvozne cene nižje od cen Skupnosti v obravnavanem obdobju. Vendar pa je bistveni razlog za to različna mešanica izdelkov. Opozoriti je treba, da je prisotnost kitajskih proizvajalcev na izvoznih trgih vodila k zmanjšanju dobičkov v izvozu industrije Skupnosti. Vendar pa je v nasprotju s prodajo Skupnosti, izvoz vseeno zagotavljal manjši dobiček do OP in zato ni mogel pomembneje prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.










  Prodaja v izvoz izven ES | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v enotah) | 28 454 | 20 996 | 19 774 | 16 714 | 14 736 |
| Indeks | 100 | 74 | 69 | 59 | 52 |
| Prodajna cena (Euro/enota) | 245 | 232 | 223 | 222 | 226 |
| Indeks | 100 | 95 | 91 | 91 | 92 |

(92)

Ugotovljeno je bilo, da je izvoz industrije Skupnosti v OP upadel. Vendar pa je obseg izvoza izven Skupnosti predstavljal samo 11 % skupne prodajne količine industrije Skupnosti. Povprečno so bile izvozne cene nižje od cen Skupnosti v obravnavanem obdobju. Vendar pa je bistveni razlog za to različna mešanica izdelkov. Opozoriti je treba, da je prisotnost kitajskih proizvajalcev na izvoznih trgih vodila k zmanjšanju dobičkov v izvozu industrije Skupnosti. Vendar pa je v nasprotju s prodajo Skupnosti, izvoz vseeno zagotavljal manjši dobiček do OP in zato ni mogel pomembneje prispevati k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

Prodaja v izvoz izven ES

2000

2001

2002

2003

OP

Obseg (v enotah)

28 454

20 996

19 774

16 714

14 736

Indeks

100

74

69

59

52

Prodajna cena (Euro/enota)

245

232

223

222

226

Indeks

100

95

91

91

92

| (93) | Ob upoštevanju majhnega prispevka prodaje v izvoz k skupnemu poslovanju industrije Skupnosti, se ta ne more šteti kot dejavnik, ki je povzročil materialno škodo zadevnim podjetjem. |
| --- | --- |

(93)

Ob upoštevanju majhnega prispevka prodaje v izvoz k skupnemu poslovanju industrije Skupnosti, se ta ne more šteti kot dejavnik, ki je povzročil materialno škodo zadevnim podjetjem.

(b)   Investicije industrije Skupnosti

| (94) | Ugotovljeno je bilo, da so bile v obravnavanem obdobju opravljene velike investicije. Večje investicije v letih 2001 in 2002 so bile načrtovane vse od leta 1999, kar je pred velikopoteznim vstopom Kitajske na trg Skupnosti in bi bile običajno dobre odločitve, če bi ne bilo dampinškega uvoza. Poleg tega so večji del investicij sestavljale nadomestne investicije. |
| --- | --- |

(94)

Ugotovljeno je bilo, da so bile v obravnavanem obdobju opravljene velike investicije. Večje investicije v letih 2001 in 2002 so bile načrtovane vse od leta 1999, kar je pred velikopoteznim vstopom Kitajske na trg Skupnosti in bi bile običajno dobre odločitve, če bi ne bilo dampinškega uvoza. Poleg tega so večji del investicij sestavljale nadomestne investicije.

(c)   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (95) | Glede uvoza iz drugih tretjih držav, ta ne more biti vzrok materialne škode, saj zelo malo uvoza prihaja iz drugih držav in ne iz LRK. Drug uvoz predstavlja samo 11 % celotnega uvoza in njegovega tržnega deleža, ki je od leta 2000 upadel in je v OP znašal samo 4 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Drug uvoz (enote) | 29 442 | 20 426 | 13 742 | 19 804 | 18 927 |
| Indeks | 100 | 69 | 47 | 67 | 64 |
| Tržni delež drugega uvoza | 7 % | 5 % | 3 % | 4 % | 4 % |
| Indeks | 100 | 68 | 48 | 58 | 55 |

(95)

Glede uvoza iz drugih tretjih držav, ta ne more biti vzrok materialne škode, saj zelo malo uvoza prihaja iz drugih držav in ne iz LRK. Drug uvoz predstavlja samo 11 % celotnega uvoza in njegovega tržnega deleža, ki je od leta 2000 upadel in je v OP znašal samo 4 %.

2000

2001

2002

2003

OP

Drug uvoz (enote)

29 442

20 426

13 742

19 804

18 927

Indeks

100

69

47

67

64

Tržni delež drugega uvoza

7 %

5 %

3 %

4 %

4 %

Indeks

100

68

48

58

55

| (96) | Preiskava je tudi pokazala, da širitev Skupnosti ni spremenila teh ugotovitev, ki so temeljile na „starih“ petnajstih državah članicah. V novih državah članicah ni večje proizvodnje, ampak samo manjši proizvajalci na Poljskem, Češkem, Slovaškem in v Sloveniji. |
| --- | --- |

(96)

Preiskava je tudi pokazala, da širitev Skupnosti ni spremenila teh ugotovitev, ki so temeljile na „starih“ petnajstih državah članicah. V novih državah članicah ni večje proizvodnje, ampak samo manjši proizvajalci na Poljskem, Češkem, Slovaškem in v Sloveniji.

(d)   Menjalni tečaj Euro/USD

| (97) | Nekaj zainteresiranih strank je trdilo, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti posledica preferencialnega menjalnega tečaja Euro/USD za kitajske proizvajalce. |
| --- | --- |

(97)

Nekaj zainteresiranih strank je trdilo, da je bila škoda, ki jo je utrpela industrija Skupnosti posledica preferencialnega menjalnega tečaja Euro/USD za kitajske proizvajalce.

| (98) | V konkretnem primeru zadevnega izdelka je uvoz iz držav razen LRK profitiral tudi od podražitve eura. Vendar pa je njegov obseg upadel med obravnavanim obdobjem, medtem ko se je uvoz iz LRK v istem obdobju povečal za 138 %. Čeprav se samo po sebi ne more izključiti, da je podražitev eura v razmerju do USD lahko ugodno vplivala na uvoz zadevnega izdelka iz LRK, pa dejstvo da nihanje valut ni vplivalo na uvoz iz drugih držav kaže, da tega ni mogoče šteti kot vzrok za vzpon dampinškega uvoza iz LRK. |
| --- | --- |

(98)

V konkretnem primeru zadevnega izdelka je uvoz iz držav razen LRK profitiral tudi od podražitve eura. Vendar pa je njegov obseg upadel med obravnavanim obdobjem, medtem ko se je uvoz iz LRK v istem obdobju povečal za 138 %. Čeprav se samo po sebi ne more izključiti, da je podražitev eura v razmerju do USD lahko ugodno vplivala na uvoz zadevnega izdelka iz LRK, pa dejstvo da nihanje valut ni vplivalo na uvoz iz drugih držav kaže, da tega ni mogoče šteti kot vzrok za vzpon dampinškega uvoza iz LRK.

(e)   Prodaja

| (99) | Nekatere zainteresirane stranke so prav tako trdile, da je industrija Skupnosti nudila izdelke nekaterim svojim največjim kupcem po cenah, ki so močno nižje od tistih za ročne vozičke za premeščanje palet, s poreklom iz LRK. Po njihovem mnenju je razlog v tem, da se ročni vozički za premeščanje palet uporabljajo kot „prodajno orodje“ za večje in dražje opreme za ravnanje z materiali. To bi lahko povzročilo škodo, katero domneva industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

Nekatere zainteresirane stranke so prav tako trdile, da je industrija Skupnosti nudila izdelke nekaterim svojim največjim kupcem po cenah, ki so močno nižje od tistih za ročne vozičke za premeščanje palet, s poreklom iz LRK. Po njihovem mnenju je razlog v tem, da se ročni vozički za premeščanje palet uporabljajo kot „prodajno orodje“ za večje in dražje opreme za ravnanje z materiali. To bi lahko povzročilo škodo, katero domneva industrija Skupnosti.

| (100) | Ugotovljeno je bilo, da se ročni vozički za premeščanje palet v resnici pogosto uporabljajo kot „prodajno orodje“, da bi prepričali kupce v nakup večjega števila ročnih vozičkov za premeščanje palet in/ali dražjo opremo za ravnanje z materiali. Vendar pa ni pokazateljev, ki bi kazali na to, da gre za večje količine ali da se prodajajo po posebno nizkih cenah. |
| --- | --- |

(100)

Ugotovljeno je bilo, da se ročni vozički za premeščanje palet v resnici pogosto uporabljajo kot „prodajno orodje“, da bi prepričali kupce v nakup večjega števila ročnih vozičkov za premeščanje palet in/ali dražjo opremo za ravnanje z materiali. Vendar pa ni pokazateljev, ki bi kazali na to, da gre za večje količine ali da se prodajajo po posebno nizkih cenah.

(f)   Strateške napake proizvajalcev ES, kot so nizko kakovostni izdelki in proizvodnja lastnih delov

| (101) | Uvozniki Skupnosti so zatrjevali, da škodo industriji Skupnosti med drugim povzročajo dajanje nizko kakovostnih izdelkov na trg Skupnosti in zunanje izdelovanje delov. |
| --- | --- |

(101)

Uvozniki Skupnosti so zatrjevali, da škodo industriji Skupnosti med drugim povzročajo dajanje nizko kakovostnih izdelkov na trg Skupnosti in zunanje izdelovanje delov.

| (102) | Preiskava je dejansko pokazala, da so nekateri proizvajalci Skupnosti dali na trg nove modele nižje kakovosti in po nižji ceni v primerjavi z njihovimi standardnimi modeli. Vendar vztrajajo pri tem, da je to posledica velikega priliva dampinškega uvoza iz LRK teh izdelkov in ne normalnega razvoja trga. |
| --- | --- |

(102)

Preiskava je dejansko pokazala, da so nekateri proizvajalci Skupnosti dali na trg nove modele nižje kakovosti in po nižji ceni v primerjavi z njihovimi standardnimi modeli. Vendar vztrajajo pri tem, da je to posledica velikega priliva dampinškega uvoza iz LRK teh izdelkov in ne normalnega razvoja trga.

| (103) | Proizvajalci Skupnosti enak razlog navajajo za zunanje izdelovanje nekaterih delov. Prisiljeni so maksimirati dobiček in zmanjšati izgubo, medtem ko kitajski damping še traja. |
| --- | --- |

(103)

Proizvajalci Skupnosti enak razlog navajajo za zunanje izdelovanje nekaterih delov. Prisiljeni so maksimirati dobiček in zmanjšati izgubo, medtem ko kitajski damping še traja.

4.   Zaključek o vzrokih

| (104) | Preiskava je pokazala, da so velike količine dampinškega izvoza povzročile znatni padec cen industrije Skupnosti, medtem ko se je ta neuspešno borila za ohranitev tržnega deleža in zadovoljivo izkoriščenost zmogljivosti, v glavnem zaradi kitajskega nelojalnega nižanja cen in zaustavitve cen. V istem obdobju je obseg uvoza iz LRK in njihovega trga še naprej močno naraščal. Komisija je začasno zaključila, da je kitajski uvoz glavni, če ne edini vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(104)

Preiskava je pokazala, da so velike količine dampinškega izvoza povzročile znatni padec cen industrije Skupnosti, medtem ko se je ta neuspešno borila za ohranitev tržnega deleža in zadovoljivo izkoriščenost zmogljivosti, v glavnem zaradi kitajskega nelojalnega nižanja cen in zaustavitve cen. V istem obdobju je obseg uvoza iz LRK in njihovega trga še naprej močno naraščal. Komisija je začasno zaključila, da je kitajski uvoz glavni, če ne edini vzrok škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (105) | Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razločila med in ločila učinke, če so obstajali, vseh znanih dejavnikov stanja industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno zaključi, da ti dejavniki niso v materialnem smislu prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Zato se začasno zaključi, da je vso materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, kot je bila izkazana s poslabšanjem vseh škodnih kazalcev in zlasti z izgubo, negativnimi donosi prodaje in investicij in težavami pri zbiranju kapitala, povzročil dampinški uvoz, s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(105)

Glede na zgornjo analizo, ki je ustrezno razločila med in ločila učinke, če so obstajali, vseh znanih dejavnikov stanja industrije Skupnosti od škodljivih učinkov dampinškega uvoza, se začasno zaključi, da ti dejavniki niso v materialnem smislu prispevali k škodi, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. Zato se začasno zaključi, da je vso materialno škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti, kot je bila izkazana s poslabšanjem vseh škodnih kazalcev in zlasti z izgubo, negativnimi donosi prodaje in investicij in težavami pri zbiranju kapitala, povzročil dampinški uvoz, s poreklom iz LRK.

G.   INTERES SKUPNOSTI

1.   Splošne pripombe

| (106) | Komisija je preverila, ali kljub začasnemu zaključku o obstoju škodljivega dampinga, obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili k temu, da sprejetje posebnih ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so bili upoštevani vsi vplivi možnih ukrepov na stranke, vključene v ta postopek in tudi posledice nesprejetja ukrepov, na podlagi vseh predloženih dokazov. |
| --- | --- |

(106)

Komisija je preverila, ali kljub začasnemu zaključku o obstoju škodljivega dampinga, obstajajo tehtni razlogi, ki bi vodili k temu, da sprejetje posebnih ukrepov v tem konkretnem primeru ni v interesu Skupnosti. V ta namen in v skladu s členom 21(1) osnovne uredbe so bili upoštevani vsi vplivi možnih ukrepov na stranke, vključene v ta postopek in tudi posledice nesprejetja ukrepov, na podlagi vseh predloženih dokazov.

2.   Interesi industrije Skupnosti

| (107) | V preteklosti je bila industrija Skupnosti sestavljena iz velikega števila tako malih kot velikih proizvajalcev ročnih vozičkov za premeščanje palet. Preiskava je pokazala, da je nekaj podjetij prenehalo s proizvodnjo že prej, med ali takoj po obravnavanem obdobju. Nekaj od teh bivših proizvajalcev je spremenilo bistvo svojega delovanja in zdaj delujejo kot uvozniki/trgovci z zadevnim izdelkom. Štiri podjetja, ki predstavljajo industrijo Skupnosti, so prav tako morala sprejeti občutne reorganizacijske ukrepe, kot so zaprtje proizvodnih tovarn in izvajanje obširnih politik delovnih presežkov med 2003 in OP. |
| --- | --- |

(107)

V preteklosti je bila industrija Skupnosti sestavljena iz velikega števila tako malih kot velikih proizvajalcev ročnih vozičkov za premeščanje palet. Preiskava je pokazala, da je nekaj podjetij prenehalo s proizvodnjo že prej, med ali takoj po obravnavanem obdobju. Nekaj od teh bivših proizvajalcev je spremenilo bistvo svojega delovanja in zdaj delujejo kot uvozniki/trgovci z zadevnim izdelkom. Štiri podjetja, ki predstavljajo industrijo Skupnosti, so prav tako morala sprejeti občutne reorganizacijske ukrepe, kot so zaprtje proizvodnih tovarn in izvajanje obširnih politik delovnih presežkov med 2003 in OP.

| (108) | Po uvedbi protidampinških ukrepov se pričakuje tako rast obsega prodaje kot prodajnih cen industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. To bo izboljšalo donosnost industrije Skupnosti in odstranilo grožnjo nadaljnjih zapiranj. Poleg tega se predvideva ponovno odprtje tovarn, ki jih je bilo treba zapreti, z novimi možnostmi zaposlovanja. |
| --- | --- |

(108)

Po uvedbi protidampinških ukrepov se pričakuje tako rast obsega prodaje kot prodajnih cen industrije Skupnosti na trgu Skupnosti. To bo izboljšalo donosnost industrije Skupnosti in odstranilo grožnjo nadaljnjih zapiranj. Poleg tega se predvideva ponovno odprtje tovarn, ki jih je bilo treba zapreti, z novimi možnostmi zaposlovanja.

| (109) | Po drugi strani pa je zelo verjetno, da se bo negativni trend industrije Skupnosti nadaljeval, v primeru, če ukrepi ne bi bili sprejeti. Industrija Skupnosti bo kratkoročno verjetno še naprej izgubljala tržni delež in izgube se bodo večale. Dolgoročno gledano bo industrija Skupnosti prenehala obstajati. |
| --- | --- |

(109)

Po drugi strani pa je zelo verjetno, da se bo negativni trend industrije Skupnosti nadaljeval, v primeru, če ukrepi ne bi bili sprejeti. Industrija Skupnosti bo kratkoročno verjetno še naprej izgubljala tržni delež in izgube se bodo večale. Dolgoročno gledano bo industrija Skupnosti prenehala obstajati.

3.   Interesi dobaviteljev Skupnosti

| (110) | Nobeden od dobaviteljev ročnih vozičkov za premeščanje palet v tej preiskavi ni bil predstavljen, saj vprašalniki niso bili izpolnjeni. Vendar je kljub temu jasno, da bi nesprejetje ukrepov resno vplivalo na več dobaviteljev in bi verjetno morali prenehati s poslovanjem. Razlog je v tem, da so ti mali dobavitelji delov za proizvodnjo hidravlik ali dobavitelji koles, odvisni od prodaje delov proizvajalcem ročnih vozičkov za premeščanje palet Skupnosti. |
| --- | --- |

(110)

Nobeden od dobaviteljev ročnih vozičkov za premeščanje palet v tej preiskavi ni bil predstavljen, saj vprašalniki niso bili izpolnjeni. Vendar je kljub temu jasno, da bi nesprejetje ukrepov resno vplivalo na več dobaviteljev in bi verjetno morali prenehati s poslovanjem. Razlog je v tem, da so ti mali dobavitelji delov za proizvodnjo hidravlik ali dobavitelji koles, odvisni od prodaje delov proizvajalcem ročnih vozičkov za premeščanje palet Skupnosti.

4.   Interes nepovezanih uvoznikov/trgovcev

| (111) | Veliko nepovezanih uvoznikov/trgovcev je izpolnilo vprašalnik v roku in sodelovalo v preiskavi. Vsi so ugovarjali uvedbi ukrepov. |
| --- | --- |

(111)

Veliko nepovezanih uvoznikov/trgovcev je izpolnilo vprašalnik v roku in sodelovalo v preiskavi. Vsi so ugovarjali uvedbi ukrepov.

| (112) | Uvozniki/trgovci, ki so predstavljeni v tem primeru, se močno razlikujejo glede na svojo velikost in pomembnost poslovanja z ročnimi vozički za premeščanje palet za njihovo dejavnost. Res je, da je malo število uvoznikov/trgovcev precej odvisnih od poslovanja z ročnimi vozički za premeščanje palet, ki lahko predstavlja do 95 % njihovega prometa. Vendar pa je preiskava za večino uvoznikov in trgovcev pokazala, da prodaja ročnih vozičkov za premeščanje palet, predstavlja manj kot 3 % njihovega celotnega prometa. Če bi bili uvedeni protidampinški ukrepi, ni verjetno, da bi bili ti trgovci resno prizadeti, saj poslovanje z ročnimi vozički za premeščanje palet ni njihova osnovna dejavnost in je za njih zelo lahko zamenjati portfelj izdelka. Poleg tega je ali je bilo veliko od teh uvoznikov/trgovcev kupcev industrije Skupnosti in lahko po potrebi zamenjajo svoje poslovanje, če bi bili ukrepi uvedeni. |
| --- | --- |

(112)

Uvozniki/trgovci, ki so predstavljeni v tem primeru, se močno razlikujejo glede na svojo velikost in pomembnost poslovanja z ročnimi vozički za premeščanje palet za njihovo dejavnost. Res je, da je malo število uvoznikov/trgovcev precej odvisnih od poslovanja z ročnimi vozički za premeščanje palet, ki lahko predstavlja do 95 % njihovega prometa. Vendar pa je preiskava za večino uvoznikov in trgovcev pokazala, da prodaja ročnih vozičkov za premeščanje palet, predstavlja manj kot 3 % njihovega celotnega prometa. Če bi bili uvedeni protidampinški ukrepi, ni verjetno, da bi bili ti trgovci resno prizadeti, saj poslovanje z ročnimi vozički za premeščanje palet ni njihova osnovna dejavnost in je za njih zelo lahko zamenjati portfelj izdelka. Poleg tega je ali je bilo veliko od teh uvoznikov/trgovcev kupcev industrije Skupnosti in lahko po potrebi zamenjajo svoje poslovanje, če bi bili ukrepi uvedeni.

| (113) | Uvozniki so prav tako zagovarjali stališče, da je proizvodnja Skupnosti nezadostna glede na povpraševanje in je zato uvoz potreben. Prav tako so trdili, da proizvajalci Skupnosti ne zagotavljajo enake kakovosti in fleksibilnosti v zvezi z dobavo zadevnega izdelka. Jasno je, da proizvodnja Skupnosti ne more zadostiti potrebam porabnikom v Skupnosti, vendar pa v Skupnosti obstaja še velika neizkoriščena zmogljivost, poleg tega pa obstajajo še drugi viri uvoza, ki bi lahko nadomestili nekaj od izpada. Poleg tega namen protidampinških ukrepov ni odstranitev dampinškega uvoza, ampak zagotoviti, da v Skupnost prihajajo po lojalnih cenah. |
| --- | --- |

(113)

Uvozniki so prav tako zagovarjali stališče, da je proizvodnja Skupnosti nezadostna glede na povpraševanje in je zato uvoz potreben. Prav tako so trdili, da proizvajalci Skupnosti ne zagotavljajo enake kakovosti in fleksibilnosti v zvezi z dobavo zadevnega izdelka. Jasno je, da proizvodnja Skupnosti ne more zadostiti potrebam porabnikom v Skupnosti, vendar pa v Skupnosti obstaja še velika neizkoriščena zmogljivost, poleg tega pa obstajajo še drugi viri uvoza, ki bi lahko nadomestili nekaj od izpada. Poleg tega namen protidampinških ukrepov ni odstranitev dampinškega uvoza, ampak zagotoviti, da v Skupnost prihajajo po lojalnih cenah.

| (114) | Zato se začasno zaključi, da v primeru uvedbe ukrepov, ti ne bodo pomembno vplivali na položaj nepovezanih uvoznikov in trgovcev z ročnimi vozički za premeščanje palet v Skupnosti. |
| --- | --- |

(114)

Zato se začasno zaključi, da v primeru uvedbe ukrepov, ti ne bodo pomembno vplivali na položaj nepovezanih uvoznikov in trgovcev z ročnimi vozički za premeščanje palet v Skupnosti.

5.   Interes uporabnikov

| (115) | Med večje uporabnike vozičkov za premeščanje palet se uvrščajo skladišča, supermarketi, transportna in obdelovalna podjetja. Ti uporabniki so bili glede uvedbe ukrepov nevtralni. Poleg tega ni bil predložen noben element možnega učinka protidampinških ukrepov na njihovo poslovanje. V vsakem primeru se šteje, da so ročni vozički za premeščanje palet manjšega pomena za njihovo poslovanje. |
| --- | --- |

(115)

Med večje uporabnike vozičkov za premeščanje palet se uvrščajo skladišča, supermarketi, transportna in obdelovalna podjetja. Ti uporabniki so bili glede uvedbe ukrepov nevtralni. Poleg tega ni bil predložen noben element možnega učinka protidampinških ukrepov na njihovo poslovanje. V vsakem primeru se šteje, da so ročni vozički za premeščanje palet manjšega pomena za njihovo poslovanje.

| (116) | Odsotnost nadaljnjega sodelovanja uporabnikov v tem primeru vodi k začasnemu zaključku, da protidampinški ukrepi ne bodo imeli večjega vpliva na položaj uporabnikov v Skupnosti. |
| --- | --- |

(116)

Odsotnost nadaljnjega sodelovanja uporabnikov v tem primeru vodi k začasnemu zaključku, da protidampinški ukrepi ne bodo imeli večjega vpliva na položaj uporabnikov v Skupnosti.

6.   Zaključek o interesu Skupnosti

| (117) | Ugotovljeno je bilo, da je stanje izgube industrije Skupnosti izviralo iz nezmožnosti konkuriranja z dampinškim uvozom izdelkov po nelojalno nizkih cenah. |
| --- | --- |

(117)

Ugotovljeno je bilo, da je stanje izgube industrije Skupnosti izviralo iz nezmožnosti konkuriranja z dampinškim uvozom izdelkov po nelojalno nizkih cenah.

| (118) | Obstaja prepričanje, da bo uvedba ukrepov ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Industrija Skupnosti bo tako lahko vsaj povečala obseg prodaje in morda v omejenem obsegu tudi prodajne cene, s čimer bo ustvarila potrebno stopnjo donosa, kar bo upravičilo investicije v proizvodne naprave. Neuvedba ukrepov bi resno ogrozila obstoj industrije Skupnosti, zaradi česar bi se zmanjšala ponudba in konkurenca v razmerju do uporabnikov. |
| --- | --- |

(118)

Obstaja prepričanje, da bo uvedba ukrepov ponovno vzpostavila lojalno konkurenco na trgu. Industrija Skupnosti bo tako lahko vsaj povečala obseg prodaje in morda v omejenem obsegu tudi prodajne cene, s čimer bo ustvarila potrebno stopnjo donosa, kar bo upravičilo investicije v proizvodne naprave. Neuvedba ukrepov bi resno ogrozila obstoj industrije Skupnosti, zaradi česar bi se zmanjšala ponudba in konkurenca v razmerju do uporabnikov.

| (119) | Na podlagi zgoraj navedenega se začasno zaključi, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Skupnosti. |
| --- | --- |

(119)

Na podlagi zgoraj navedenega se začasno zaključi, da uvedba začasnih protidampinških ukrepov ne bi bila v nasprotju z interesom Skupnosti.

H.   ZAČASNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

1.   Stopnja odprave škode

| (120) | Glede na začasne zaključke, sprejete v zvezi z dampingom, škodo, vzroki in interesom Skupnosti, bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(120)

Glede na začasne zaključke, sprejete v zvezi z dampingom, škodo, vzroki in interesom Skupnosti, bi bilo treba uvesti začasne ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz.

| (121) | Pri določitvi stopnje začasnih ukrepov se je upoštevala tako ugotovljena stopnja dampinga kot znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(121)

Pri določitvi stopnje začasnih ukrepov se je upoštevala tako ugotovljena stopnja dampinga kot znesek dajatve, potrebne za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (122) | Začasni ukrepi se uvedejo na stopnji, ki je zadostna za odpravo škode, ki jo je povzročil ta uvoz, brez preseganja ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi omogočiti industriji Skupnosti pokritje stroškov proizvodnje in pridobiti dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko dosegla industrija istega tipa pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti, pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza. Profitna marža pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun je bila 5 % prometa, saj je bilo prikazano, da bi bila to stopnja dobička, ki bi jo lahko razumno pričakovali, če ne bi bilo škodljivega dampinga, saj je bila to stopnja dobička industrije Skupnosti pred močnim povečanjem kitajskega uvoza v Skupnost v obravnavanem obdobju. Na tej osnovi je bila izračunana neškodljiva cena industrije Skupnosti podobnega izdelka. Neškodljiva cena je bila pridobljena s prištetjem zgoraj navedene 5 % profitne marže stroškom proizvodnje. |
| --- | --- |

(122)

Začasni ukrepi se uvedejo na stopnji, ki je zadostna za odpravo škode, ki jo je povzročil ta uvoz, brez preseganja ugotovljene stopnje dampinga. Pri izračunu zneska dajatve, potrebne za odpravo učinkov škodljivega dampinga, je bilo upoštevano, da morajo ukrepi omogočiti industriji Skupnosti pokritje stroškov proizvodnje in pridobiti dobiček pred odbitkom davka, ki bi ga razumno lahko dosegla industrija istega tipa pri prodaji podobnega izdelka v Skupnosti, pod normalnimi konkurenčnimi pogoji, tj. brez dampinškega uvoza. Profitna marža pred odbitkom davka, ki se je uporabila za ta izračun je bila 5 % prometa, saj je bilo prikazano, da bi bila to stopnja dobička, ki bi jo lahko razumno pričakovali, če ne bi bilo škodljivega dampinga, saj je bila to stopnja dobička industrije Skupnosti pred močnim povečanjem kitajskega uvoza v Skupnost v obravnavanem obdobju. Na tej osnovi je bila izračunana neškodljiva cena industrije Skupnosti podobnega izdelka. Neškodljiva cena je bila pridobljena s prištetjem zgoraj navedene 5 % profitne marže stroškom proizvodnje.

| (123) | Potrebno zvišanje cene je bilo potem določeno na podlagi primerjave med ponderirano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen s povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Morebitna razlika med tema dvema je bila izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. Ta razlika je bila v vseh primerih višja od ugotovljene stopnje dampinga. |
| --- | --- |

(123)

Potrebno zvišanje cene je bilo potem določeno na podlagi primerjave med ponderirano povprečno uvozno ceno, kakor je bila določena za izračune nelojalnega nižanja cen s povprečno neškodljivo ceno izdelkov, ki jih je industrija Skupnosti prodajala na trgu Skupnosti. Morebitna razlika med tema dvema je bila izražena kot odstotek povprečne uvozne vrednosti CIF. Ta razlika je bila v vseh primerih višja od ugotovljene stopnje dampinga.

2.   Začasni ukrepi

| (124) | Ker je stopnja odprave škode višja od določene stopnje dampinga, morajo začasni ukrepi temeljiti na slednji, v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Stopnja začasne protidampinške dajatve za LRK mora biti:






  Ljudska republika Kitajska | PD stopnja dajatve |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, LRK | 37,6 % |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, LRK | 29,7 % |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, LRK | 40,3 % |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, LRK | 35,9 % |
| Vsa druga podjetja | 49,6 % |

(124)

Ker je stopnja odprave škode višja od določene stopnje dampinga, morajo začasni ukrepi temeljiti na slednji, v skladu s členom 7(2) osnovne uredbe. Stopnja začasne protidampinške dajatve za LRK mora biti:

Ljudska republika Kitajska

PD stopnja dajatve

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, LRK

37,6 %

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, LRK

29,7 %

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, LRK

40,3 %

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, LRK

35,9 %

Vsa druga podjetja

49,6 %

| (125) | Posamezna stopnja protidampinške dajatve za podjetja, kakor je opredeljena v tej uredbi, je določena na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, ki je bilo ugotovljeno med to preiskavo, v zvezi s temi podjetji. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celo državo, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov, s poreklom v zadevni državi in ko jih proizvajajo podjetja in tako posebni navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja kako drugo podjetje, ki ni posebej omenjeno v postopkovnem delu te uredbe, z navedbo imena in sedeža, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so posebej navedeni, ne morejo koristiti teh stopenj in za njih veljajo stopnje dajatve, ki se uporabljajo za „vsa druga podjetja“. |
| --- | --- |

(125)

Posamezna stopnja protidampinške dajatve za podjetja, kakor je opredeljena v tej uredbi, je določena na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato odražajo stanje, ki je bilo ugotovljeno med to preiskavo, v zvezi s temi podjetji. Te stopnje dajatve (v nasprotju z dajatvijo za celo državo, ki se uporablja za „vsa druga podjetja“) se tako uporabljajo izključno za uvoz izdelkov, s poreklom v zadevni državi in ko jih proizvajajo podjetja in tako posebni navedeni pravni subjekti. Uvoženi izdelki, ki jih proizvaja kako drugo podjetje, ki ni posebej omenjeno v postopkovnem delu te uredbe, z navedbo imena in sedeža, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so posebej navedeni, ne morejo koristiti teh stopenj in za njih veljajo stopnje dajatve, ki se uporabljajo za „vsa druga podjetja“.

| (126) | Vse zahteve za uporabo teh posameznih stopenj dajatev za podjetja (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se nemudoma naslovijo na Komisijo (3) skupaj z vsemi pomembnimi informacijami, zlasti morebitne spremene dejavnosti podjetja, povezane s proizvodnjo, domačo in izvozno prodajo, povezano z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnih in prodajnih subjektih. Komisija bo po posvetovanju s svetovalnim odborom po potrebi ustrezno spremenila Uredbo, tako da bo spremenila seznam podjetij, ki koristijo posamezne stopnje dajatev. |
| --- | --- |

(126)

Vse zahteve za uporabo teh posameznih stopenj dajatev za podjetja (npr. po spremembi imena subjekta ali po vzpostavitvi novih proizvodnih ali prodajnih subjektov) se nemudoma naslovijo na Komisijo (3) skupaj z vsemi pomembnimi informacijami, zlasti morebitne spremene dejavnosti podjetja, povezane s proizvodnjo, domačo in izvozno prodajo, povezano z npr. to spremembo imena ali to spremembo v proizvodnih in prodajnih subjektih. Komisija bo po posvetovanju s svetovalnim odborom po potrebi ustrezno spremenila Uredbo, tako da bo spremenila seznam podjetij, ki koristijo posamezne stopnje dajatev.

I.   KONČNA DOLOČBA

| (127) | Zaradi dobrega delovanja uprave se določi rok, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku, navedenem v obvestilu o sprožitvi postopka, pisno navedejo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatev potrebno ponovno proučiti – |
| --- | --- |

(127)

Zaradi dobrega delovanja uprave se določi rok, v katerem lahko zainteresirane strani, ki so se javile v roku, navedenem v obvestilu o sprožitvi postopka, pisno navedejo svoja stališča in zahtevajo zaslišanje. Poleg tega je treba poudariti, da so ugotovitve v zvezi z uvedbo dajatev iz te uredbe začasne in jih je za dokončno določitev dajatev potrebno ponovno proučiti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se začasna protidampinška dajatev za uvoz ročnih vozičkov za premeščanje palet in njihovih osnovnih delov, tj. šasija in hidravlika, ki spadajo v oznaki KN ex 8427 90 00 in ex 8431 20 00 (oznaki TARIC 8427900010 in 8431200010), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

2.   Stopnja začasne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Skupnosti, pred plačilom dajatve, za izdelke, ki jih proizvajajo spodaj navedena podjetja, je:

| Ljudska republika Kitajska | Stopnja dajatve (%) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, LRK | 37,6 | A600 |
| Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, LRK | 29,7 | A601 |
| Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, LRK | 40,3 | A602 |
| Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, LRK | 35,9 | A603 |
| Vsa druga podjetja | 49,6 | A999 |

Ljudska republika Kitajska

Stopnja dajatve (%)

Dodatna oznaka TARIC

Ningbo Liftstar Material Transport Equipment Factory, Zhouyi Village, Zhanqi Town, Yin Zhou District, Ningbo City, Zhejiang Province, 315144, LRK

37,6

A600

Ningbo Ruyi Joint Stock Co. Ltd, 656 North Taoyuan Road, Ninghai, Zhejiang Province, 315600, LRK

29,7

A601

Ningbo Tailong Machinery Co. Ltd, Economic Developing Zone, Ninghai, Ningbo City, Zhejiang Province, 315600, LRK

40,3

A602

Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd, 58, Jing Yi Road, Economy Development Zone, Changxin, Zhejiang Province, 313100, LRK

35,9

A603

Vsa druga podjetja

49,6

A999

3.   Sprostitev v prost pretok Skupnosti izdelka iz odstavka 1 se izvede na podlagi določb o varščini, ki je enakovredna znesku začasne dajatve.

4.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinah.

Člen 2

Brez poseganja v člen 20 Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane stranke zahtevajo razkritje osnovnih dejstev in razprav, na podlagi katerih je bila sprejeta ta uredba, pisno podajo svoja stališča in zahtevajo ustno zaslišanje pred Komisijo v 30 dneh od začetka veljavnosti te uredbe.

Na podlagi člena 21(4) Uredbe (ES) št. 384/96 lahko zainteresirane strani dajo svoje pripombe na uporabo te uredbe v enem mesecu od njenega začetka veljavnosti.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1 te uredbe se uporablja šest mesecev.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 56, 6.3.96, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL C 103, 29.4.2004, str. 85.

2

(3)

3

| Evropska Komisija |
| --- |
| Generalni direktorat za trgovino |
| Direktorat B |
| J-79 5/17 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Bruselj |

Evropska Komisija

Generalni direktorat za trgovino

Direktorat B

J-79 5/17

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Bruselj

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 129/2005

z dne 20. januarja 2005

o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo in o spremembi Uredbe (ES) št. 955/98

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter o skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) te uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe v zvezi z uvrščanjem blaga, navedenega v prilogi k tej uredbi.

| (2) | Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EGS) št. 2658/87 je določila splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali dodaja kombinirani nomenklaturi dodatne pododdelke in je določena s posebnimi določbami Skupnosti zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.

| (3) | V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, navedeno v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z navedenimi splošnimi pravili je treba blago, navedeno v stolpcu 1 preglednice iz priloge, uvrstiti pod oznako KN, navedeno v stolpcu 2, zaradi utemeljitev, navedenih v stolpcu 3.

| (4) | Primerno je zagotoviti, da se lahko po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(4)

Primerno je zagotoviti, da se lahko po določbah iz člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o Carinskem zakoniku Skupnosti (2) imetnik za obdobje treh mesecev še naprej sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic v zvezi z uvrstitvijo blaga v kombinirano nomenklaturo in ki niso v skladu z določbami te uredbe.

| (5) | Uvrstitev „avdiofrekvenčnih naprav“ v Uredbi Komisije (ES) št. 955/98 z dne 29. aprila 1998 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (3) je povzročila uvrščanje tako imenovanih „sistemov za hišni kino“ pod oznako KN 8543 89 95. Ker takšno uvrščanje ni v skladu z uvrščanjem, predpisanim v prilogi k tej uredbi, se mora obravnavati kot nepravilno. |
| --- | --- |

(5)

Uvrstitev „avdiofrekvenčnih naprav“ v Uredbi Komisije (ES) št. 955/98 z dne 29. aprila 1998 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo (3) je povzročila uvrščanje tako imenovanih „sistemov za hišni kino“ pod oznako KN 8543 89 95. Ker takšno uvrščanje ni v skladu z uvrščanjem, predpisanim v prilogi k tej uredbi, se mora obravnavati kot nepravilno.

| (6) | Glede na to je treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 955/98. |
| --- | --- |

(6)

Glede na to je treba ustrezno spremeniti Uredbo (ES) št. 955/98.

| (7) | Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Blago, opisano v stolpcu 1 preglednice iz priloge, je uvrščeno v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene preglednice.

Člen 2

Na podlagi člena 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 se je za obdobje treh mesecev mogoče še naprej sklicevati na zavezujoče tarifne informacije, ki jih izdajo carinski organi držav članic in ki niso v skladu s to uredbo.

Člen 3

Točka 2 priloge k Uredbi (ES) št. 955/98 se črta.

Člen 4

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 20. januarja 2005

Za Komisijo

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1989/2004 (UL L 344, 20.11.2004, str. 5).

1

(2)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 133, 7.5.1998, str. 12.

3

---

PRILOGA

| Opis blaga | Uvrstitev
  (oznaka KN) | Utemeljitev |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Proizvod, pripravljen v kompletu za prodajo na drobno, obsega:






  — | sestavljeno napravo (ojačevalec, radijski sprejemnik AM/FM in predvajalnik DVD/CD), |

Opis blaga

Uvrstitev

(oznaka KN)

Utemeljitev

(1)

(2)

(3)

1.

Proizvod, pripravljen v kompletu za prodajo na drobno, obsega:

—

sestavljeno napravo (ojačevalec, radijski sprejemnik AM/FM in predvajalnik DVD/CD),

| — | zvočno omarico za nizke tone, |
| --- | --- |

—

zvočno omarico za nizke tone,

| — | pet zvočnikov, |
| --- | --- |

—

pet zvočnikov,

| — | daljinski krmilnik. |
| --- | --- |

—

daljinski krmilnik.

Proizvod (znan kot „hišni kino“) je namenjen zvočnemu in slikovnemu razvedrilu v domovih, predvsem z reprodukcijo zvoka in slik, shranjenih na DVD.

8521 90 00

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 3 k oddelku XVI in besedilo k oznakam KN 8521 in 8521 90 00.

Proizvod je komplet za prodajo na drobno, v katerem je komponenta, ki daje kompletu bistven značaj, sestavljena naprava (SP 3(b)).

Za upoštevanje opombe 3 k oddelku XVI je komponenta, ki opravlja glavno funkcijo, predvajalnik DVD/CD. Ojačanje zvoka in predvajanje radijskega programa sta v primerjavi z reprodukcijo slike drugotnega pomena.

Torej se komplet uvrsti kot aparat za reprodukcijo slike pod oznako KN 8521 90 00.

| 2. | Proizvod, pripravljen v kompletu za prodajo na drobno, obsega:






  — | radijski sprejemnik AM/FM z ojačevalcem, |
| --- | --- | --- |

2.

Proizvod, pripravljen v kompletu za prodajo na drobno, obsega:

—

radijski sprejemnik AM/FM z ojačevalcem,

| — | predvajalnik DVD/CD, |
| --- | --- |

—

predvajalnik DVD/CD,

| — | zvočne omarice za nizke tone, |
| --- | --- |

—

zvočne omarice za nizke tone,

| — | pet zvočnikov, |
| --- | --- |

—

pet zvočnikov,

| — | daljinski krmilnik. |
| --- | --- |

—

daljinski krmilnik.

Proizvod (znan kot „hišni kino“) je namenjen zvočnemu in slikovnemu razvedrilu v domovih, predvsem z reprodukcijo zvoka in slik, shranjenih na DVD.

8521 90 00

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1, 3(b) in 6 za razlago kombinirane nomenklature, in besedilo k oznakam 8521 in 8521 90 00.

Proizvod je komplet za prodajo na drobno, v katerem je komponenta, ki daje kompletu bistven značaj, predvajalnik DVD/CD.

Torej se komplet uvrsti kot aparat za reprodukcijo slike pod oznako KN 8521 90 00.

| 3. | Analizator omrežja, sestavljen iz modula za analizo, spomina za zajemanje in vmesnika za napravo za avtomatsko obdelavo podatkov, v skupnem ohišju.
  Analizator je skonstruiran tako, da zagotavlja podatke o lastnostih omrežja z opazovanjem omrežnega delovanja, z razbiranjem vseh večjih protokolov in ustvarjenega omrežnega prometa.
  Naprava za avtomatsko obdelavo podatkov ni skupaj z analizatorjem. |
| --- | --- |

3.

Analizator omrežja, sestavljen iz modula za analizo, spomina za zajemanje in vmesnika za napravo za avtomatsko obdelavo podatkov, v skupnem ohišju.

Analizator je skonstruiran tako, da zagotavlja podatke o lastnostih omrežja z opazovanjem omrežnega delovanja, z razbiranjem vseh večjih protokolov in ustvarjenega omrežnega prometa.

Naprava za avtomatsko obdelavo podatkov ni skupaj z analizatorjem.

9031 80 39

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 5(E) k poglavju 84, dodatna opomba 1 k poglavju 90 in besedilo k oznakam KN 9031, 9031 80 in 9031 80 39.

Upoštevaje specifično funkcijo, ki jo predstavlja modul za analizo, je analizator izključen iz tarifne številke 8471 z uporabo opombe 5(E) k poglavju 84.

Analizator je posebej skonstruiran za analizo prometa v omrežju in ne za merjenje ali kontrolo električnih količin, zato je izključen iz tarifne številke 9030.

| 4. | Analizator omrežja, sestavljen iz centralnega upravljalnega vodila, modula za analizo, naprave za avtomatsko obdelavo podatkov, monitorja in tipkovnice v skupnem ohišju.
  Analizator je skonstruiran tako, da opravlja naslednje funkcije:






  — | analizo pogonskih stanj obstoječega omrežja in proizvodov omrežja, |
| --- | --- | --- |

4.

Analizator omrežja, sestavljen iz centralnega upravljalnega vodila, modula za analizo, naprave za avtomatsko obdelavo podatkov, monitorja in tipkovnice v skupnem ohišju.

Analizator je skonstruiran tako, da opravlja naslednje funkcije:

—

analizo pogonskih stanj obstoječega omrežja in proizvodov omrežja,

| — | simulacijo prometa in napačnih stanj v obstoječem omrežju in proizvodih omrežja, |
| --- | --- |

—

simulacijo prometa in napačnih stanj v obstoječem omrežju in proizvodih omrežja,

| — | ustvarja omrežni promet. |
| --- | --- |

—

ustvarja omrežni promet.

9031 80 39

Uvrstitev opredeljujejo določbe splošnih pravil 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 5(E) k poglavju 84, dodatna opomba 1 k poglavju 90 in besedilo k oznakam KN 9031, 9031 80 in 9031 80 39.

Upoštevaje specifično funkcijo, ki jo opravlja modul za analizo, je analizator izključen iz tarifne številke 8471 z uporabo opombe 5(E) k poglavju 84.

Analizator je posebej skonstruiran za analizo prometa v omrežju in ne za merjenje ali kontrolo električnih količin, zato je izključen iz tarifne številke 9030.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/41

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 130/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi stopenj nadomestil, ki se uporabljajo za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni tržni ureditvi za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1785/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni tržni ureditvi za riž (2), in zlasti člena 14(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se razlika med kotiranji ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, ki so navedeni v členu 1 vsake od teh uredb, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in člen 14(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003 določata, da se razlika med kotiranji ali cenami na svetovnem trgu za proizvode, ki so navedeni v členu 1 vsake od teh uredb, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o skupnih izvedbenih pravilih za odobravanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in merilih za določitev vsote takih nadomestil (3), navaja izdelke, za katere naj bi se določila stopnja nadomestila, se uporablja, če so ti izdelki izvoženi v obliki blaga iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o skupnih izvedbenih pravilih za odobravanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in merilih za določitev vsote takih nadomestil (3), navaja izdelke, za katere naj bi se določila stopnja nadomestila, se uporablja, če so ti izdelki izvoženi v obliki blaga iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, kakor je ustrezno.

| (3) | V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000, je treba stopnjo nadomestila na 100 kilogramov za vsakega od osnovnih zadevnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Vnaprej določene visoke stopnje nadomestil lahko ogrozijo obveznosti, ki so bile sprejete v zvezi z nadomestili, ki se jih lahko dodeli za izvoz kmetijskih proizvodov v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi. Zato je treba v takih okoliščinah sprejeti previdnostne ukrepe, vendar tako, da se ne prepreči sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne višine nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča doseganje teh različnih ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Vnaprej določene visoke stopnje nadomestil lahko ogrozijo obveznosti, ki so bile sprejete v zvezi z nadomestili, ki se jih lahko dodeli za izvoz kmetijskih proizvodov v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi. Zato je treba v takih okoliščinah sprejeti previdnostne ukrepe, vendar tako, da se ne prepreči sklepanja dolgoročnih pogodb. Določitev posebne višine nadomestila za vnaprejšnje določanje nadomestil je ukrep, ki omogoča doseganje teh različnih ciljev.

| (5) | Ob upoštevanju poravnave med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike glede izvoza testenin Skupnosti v Združene države, odobrene z Odločbo Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati nadomestilo za blago, ki sodi v oznaki KN 1902 11 00 in 1902 19, glede na predvideno destinacijo. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju poravnave med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike glede izvoza testenin Skupnosti v Združene države, odobrene z Odločbo Sveta 87/482/EGS (4), je treba razlikovati nadomestilo za blago, ki sodi v oznaki KN 1902 11 00 in 1902 19, glede na predvideno destinacijo.

| (6) | V skladu s členoma 4(3) in (5) Uredbe (ES) št. 1520/2000, je treba določiti nižjo stopnjo izvoznega nadomestila, ob upoštevanju višine proizvodnega nadomestila, v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 1722/93 (5), za osnovne zadevne proizvode, uporabljene v predvidenem obdobju proizvodnje blaga. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členoma 4(3) in (5) Uredbe (ES) št. 1520/2000, je treba določiti nižjo stopnjo izvoznega nadomestila, ob upoštevanju višine proizvodnega nadomestila, v skladu z Uredbo Komisije (EGS) št. 1722/93 (5), za osnovne zadevne proizvode, uporabljene v predvidenem obdobju proizvodnje blaga.

| (7) | Alkoholne pijače se štejejo za manj občutljive na cene žit, ki so uporabljena za njihovo izdelavo. Vendar pa Protokol 19 Akta o pristopu Velike Britanije, Irske in Danske določa, da morajo biti določeni potrebni ukrepi, da se omogoči uporaba žit Skupnosti v izdelovanju alkoholnih pijač, pridobljenih iz žit. Tako je stopnjo nadomestila, uporabljeno za žita, izvožena v obliki alkoholnih pijač, treba prilagoditi. |
| --- | --- |

(7)

Alkoholne pijače se štejejo za manj občutljive na cene žit, ki so uporabljena za njihovo izdelavo. Vendar pa Protokol 19 Akta o pristopu Velike Britanije, Irske in Danske določa, da morajo biti določeni potrebni ukrepi, da se omogoči uporaba žit Skupnosti v izdelovanju alkoholnih pijač, pridobljenih iz žit. Tako je stopnjo nadomestila, uporabljeno za žita, izvožena v obliki alkoholnih pijač, treba prilagoditi.

| (8) | V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1676/2004 z dne 24. septembra 2004 o avtonomnih in prehodnih ukrepih za uvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov po poreklu iz Bolgarije in izvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov v Bolgarijo (6) z veljavnostjo od 1. oktobra 2004 predelani kmetijski proizvodi, ki niso navedeni v prilogi I k Pogodbi ter se izvažajo v Bolgarijo, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1676/2004 z dne 24. septembra 2004 o avtonomnih in prehodnih ukrepih za uvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov po poreklu iz Bolgarije in izvoz nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov v Bolgarijo (6) z veljavnostjo od 1. oktobra 2004 predelani kmetijski proizvodi, ki niso navedeni v prilogi I k Pogodbi ter se izvažajo v Bolgarijo, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, uporabljene na podlagi osnovnih proizvodov iz Priloge A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 in iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1785/2003, in izvožene v obliki blaga, zajetega v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1785/2003, so določene, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 1 in z veljavnostjo od 1. oktobra 2004 se stopnje iz Priloge ne uporabljajo za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, kadar se izvaža v Bolgarijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 270, 21.10.2003, str. 96.

2

(3)  UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 886/2004 (UL L 163, 1.5.2004, str. 14).

3

(4)  UL L 275, 29.9.1987, str. 36.

4

(5)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1548/2004 (UL L 280, 31.8.2004, str. 11).

5

(6)  UL L 301, 28.9.2004, str. 1.

6

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo od 28. januarja 2005 za nekatere proizvode iz žita in riža, izvožene v obliki blaga, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Poimenovanje proizvodov (1) | Stopnja nadomestila za 100 kg osnovnega izdelka |
| V primeru vnaprejšnjega določanja nadomestil | Drugo |
| 1001 10 00 | Trda pšenica: | | |
| – na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1001 90 99 | Navadna pšenica in soržica: | | |
| – na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike | — | — |
| – v drugih primerih: | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (2), | — | — |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo | — | — |
| – – v drugih primerih | — | — |
| 1002 00 00 | Rž | — | — |
| 1003 00 90 | Ječmen | | |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo | — | — |
| – v drugih primerih | — | — |
| 1004 00 00 | Oves | — | — |
| 1005 90 00 | Koruza (zrnje), uporabljena v obliki | | |
| – škroba: | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (2), | 3,748 | 3,748 |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo | 0,751 | 0,751 |
| – – v drugih primerih | 3,748 | 3,748 |
| – glukoze, glukoznega sirupa, maltodekstrina in maltodekstrinskega sirupa tarifnih oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4): | | |
| – – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (2), | 2,811 | 2,811 |
| – – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo | 0,563 | 0,563 |
| – – v drugih primerih | 2,811 | 2,811 |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo | 0,751 | 0,751 |
| – drugo (vključno nepredelano) | 3,748 | 3,748 |
| Krompirjev škrob tarifne oznake 1108 13 00podoben proizvodu, dobljenemu iz predelane koruze: | | |
| – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (2), | 3,379 | 3,379 |
| – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo | 0,751 | 0,751 |
| – v drugih primerih | 3,748 | 3,748 |
| ex 1006 30 | Brušeni riž: | | |
| – okroglozrnat | — | — |
| – srednjezrnat | — | — |
| – olgozrnat | — | — |
| 1006 40 00 | Lomljeni riž | — | — |
| 1007 00 90 | Sorgo v zrnju razen hibridov za setev | — | — |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Poimenovanje proizvodov (1)

Stopnja nadomestila za 100 kg osnovnega izdelka

V primeru vnaprejšnjega določanja nadomestil

Drugo

1001 10 00

Trda pšenica:

– na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih

—

—

1001 90 99

Navadna pšenica in soržica:

– na izvoz blaga, ki se uvršča pod oznaki KN 1902 11 in 1902 19, v Združene države Amerike

—

—

– v drugih primerih:

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (2),

—

—

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo

—

—

– – v drugih primerih

—

—

1002 00 00

Rž

—

—

1003 00 90

Ječmen

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo

—

—

– v drugih primerih

—

—

1004 00 00

Oves

—

—

1005 90 00

Koruza (zrnje), uporabljena v obliki

– škroba:

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (2),

3,748

3,748

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo

0,751

0,751

– – v drugih primerih

3,748

3,748

– glukoze, glukoznega sirupa, maltodekstrina in maltodekstrinskega sirupa tarifnih oznak KN 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (4):

– – kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (2),

2,811

2,811

– – kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo

0,563

0,563

– – v drugih primerih

2,811

2,811

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo

0,751

0,751

– drugo (vključno nepredelano)

3,748

3,748

Krompirjev škrob tarifne oznake 1108 13 00podoben proizvodu, dobljenemu iz predelane koruze:

– kadar se uporablja člen 4(5) Uredbe (ES) št. 1520/2000 (2),

3,379

3,379

– kadar je blago, ki se uvršča pod tarifno številko 2208 (3), izvoženo

0,751

0,751

– v drugih primerih

3,748

3,748

ex 1006 30

Brušeni riž:

– okroglozrnat

—

—

– srednjezrnat

—

—

– olgozrnat

—

—

1006 40 00

Lomljeni riž

—

—

1007 00 90

Sorgo v zrnju razen hibridov za setev

—

—

---

(1)  Kar zadeva kmetijske proizvode, dobljene s predelavo osnovnih ali/in enakovrednih proizvodov, se uporabljajo koeficienti, določeni v Prilogi E k Uredbi Komisije (ES) št. 1520/2000 (UL L 177, 15.7.2000, str. 1).

(2)  Zadevno blago se uvršča pod oznako KN 3505 10 50.

(3)  Blago iz Priloge III k Uredbi (ES) št. 1784/2003 ali iz člena 2 Uredbe (EGS) št. 2825/93 (UL L 258, 16.10.1993, str. 6).

(4)  Za sirupe tarifnih oznak 1702 30 99, 1702 40 90 in 1702 60 90, dobljenih z mešanjem glukoznega in fruktoznega sirupa, se lahko izvozno nadomestilo dodeli le za glukozni sirup.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/45

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 131/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi stopenj nadomestil za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 15. maja 1999 o skupni ureditvi trga za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členih 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) navedene Uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 31(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode, naštete v členih 1(a), (b), (c), (d), (e) in (g) navedene Uredbe, in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih izvedbenih pravil za dodeljevanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), opredeljuje proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporabi, kadar se ti proizvodi, izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1520/2000 z dne 13. julija 2000 o določitvi skupnih izvedbenih pravil za dodeljevanje izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), opredeljuje proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporabi, kadar se ti proizvodi, izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999.

| (3) | V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti vsak mesec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s prvim pododstavkom člena 4(1) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti vsak mesec.

| (4) | Vendar pa pri nekaterih mlečnih izdelkih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestil zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili, lahko ogrožene. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določitev posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za te proizvode bi morala omogočiti izpolnitev teh dveh ciljev. |
| --- | --- |

(4)

Vendar pa pri nekaterih mlečnih izdelkih, izvoženih kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, obstaja nevarnost, da bi bile v primeru vnaprejšnje določitve visokih stopenj nadomestil zaveze, sprejete v zvezi s temi nadomestili, lahko ogrožene. Da bi se izognili tej nevarnosti, je treba sprejeti ustrezne preventivne ukrepe, ne da bi pri tem ovirali sklepanje dolgoročnih pogodb. Določitev posebnih stopenj nadomestil za vnaprejšnje določanje nadomestil za te proizvode bi morala omogočiti izpolnitev teh dveh ciljev.

| (5) | V skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba pri določanju stopnje nadomestila po potrebi upoštevati proizvodna nadomestila, pomoči ali druge ukrepe z enakim učinkom, ki se v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi trga za zadevni proizvod uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000, ali za izenačene proizvode. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 4(3) Uredbe (ES) št. 1520/2000 je treba pri določanju stopnje nadomestila po potrebi upoštevati proizvodna nadomestila, pomoči ali druge ukrepe z enakim učinkom, ki se v vseh državah članicah v skladu z uredbo o skupni ureditvi trga za zadevni proizvod uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000, ali za izenačene proizvode.

| (6) | Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če tako mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje. |
| --- | --- |

(6)

Člen 12(1) Uredbe (ES) št. 1255/1999 predvideva plačilo pomoči za posneto mleko, pridelano v Skupnosti in predelano v kazein, če tako mleko in iz njega proizveden kazein izpolnjujeta določene pogoje.

| (7) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (3), morata biti maslo in smetana gospodarskim panogam, ki proizvajajo nekatere vrste blaga, na voljo po znižanih cenah. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2571/97 z dne 15. decembra 1997 o prodaji masla po znižanih cenah in dodeljevanju pomoči za smetano, maslo in koncentrirano maslo za uporabo pri izdelavi peciva, sladoleda in drugih živil (3), morata biti maslo in smetana gospodarskim panogam, ki proizvajajo nekatere vrste blaga, na voljo po znižanih cenah.

| (8) | V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1676/2004 z dne 24. septembra 2004 o sprejetju avtonomnih in prehodnih ukrepov v zvezi z uvozom nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Bolgarije in izvozom nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov v Bolgarijo (4) z veljavnostjo od 1. oktobra 2004, predelani kmetijski proizdovi, ki niso našteti v Prilogi I k Pogodbi in ki so izvoženi v Bolgarijo, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

V skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1676/2004 z dne 24. septembra 2004 o sprejetju avtonomnih in prehodnih ukrepov v zvezi z uvozom nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov s poreklom iz Bolgarije in izvozom nekaterih predelanih kmetijskih proizvodov v Bolgarijo (4) z veljavnostjo od 1. oktobra 2004, predelani kmetijski proizdovi, ki niso našteti v Prilogi I k Pogodbi in ki so izvoženi v Bolgarijo, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za mleko in mlečne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil za osnovne proizvode, ki so naštete v Prilogi A k Uredbi (ES) št. 1520/2000 ter v členu 1 Uredbe (ES) št. 1255/1999 in ki se izvozijo kot blago, navedeno v Prilogi II k Uredbi (ES) št. 1255/1999, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Z odstopanjem od člena 1 in z veljavnostjo od 1. oktobra 2004 se stopnje, določene v Prilogi, ne uporabljajo za blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, kadar je izvoženo v Bolgarijo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 189/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 177, 15.7.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 886/2004 (UL L 168, 1.5.2004, str. 14).

2

(3)  UL L 350, 20.12.1997, str. 3. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 921/2004 (UL L 163, 30.4.2004, str. 94).

3

(4)  UL L 301, 28.9.2004, str. 1.

4

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil od 28. januarja 2005 za nekatere mlečne izdelke, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Opis | Stopnja nadomestila |
| Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil | Drugo |
| ex 0402 10 19 | Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2): | | |
| (a) | Za izvoz blaga iz oznake KN 3501 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Opis

Stopnja nadomestila

Pri vnaprejšnji določitvi nadomestil

Drugo

ex 0402 10 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe do vključno 1,5 mas. % (PG 2):

(a)

Za izvoz blaga iz oznake KN 3501

—

—

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Mleko v prahu, granulah ali drugih trdnih oblikah, ki ne vsebuje dodanega sladkorja ali drugih sladil, z vsebnostjo maščobe 26 mas. % (PG 3):

| (a) | Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 2571/97 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki v obliki proizvodov, izenačenih s PG 3, vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, pridobljena v skladu z Uredbo (ES) št. 2571/97

33,12

35,31

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

65,70

70,00

ex 0405 10

Maslo, z vsebnostjo maščob 82 mas. % (PG 6):

| (a) | Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 2571/97 |
| --- | --- |

(a)

Če se izvozi blago, ki vsebuje maslo po znižani ceni ali smetano, izdelana v skladu s pogoji iz Uredbe (ES) št. 2571/97

42,55

46,00

| (b) | Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz blaga iz oznake KN 2106 90 98, ki vsebuje 40 mas. % ali več mlečne maščobe

128,43

138,25

| (c) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(c)

Za izvoz drugega blaga

121,18

131,00

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/48 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/48

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 132/2005

z dne 27. januarja 2005

o spremembi reprezentativnih cen in zneskov dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, ki jih določa Uredba (ES) št. 1210/2004, za tržno leto 2004/2005

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1260/2001 z dne 19. junija 2001 o skupni ureditvi trgov za sladkor (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1423/95 z dne 23. junija 1995 o podrobnih izvedbenih pravilih za uvoz proizvodov v sektorju sladkorja, razen melase (2), in zlasti drugega stavka druge alinee odstavka 2 člena 1 ter odstavka 1 člena 3 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2004/2005, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1210/2004 (3). Te cene in dajatve so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 17/2005 (4). |
| --- | --- |

(1)

Zneski reprezentativnih cen in dodatnih dajatev, ki veljajo za uvoz belega sladkorja, surovega sladkorja in nekaterih sirupov za tržno leto 2004/2005, so bili določeni z Uredbo Komisije (ES) št. 1210/2004 (3). Te cene in dajatve so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 17/2005 (4).

| (2) | Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 – |
| --- | --- |

(2)

Podatki, s katerimi Komisija trenutno razpolaga, vodijo do sprememb navedenih zneskov, v skladu s pravili in metodami iz Uredbe (ES) št. 1423/95 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1423/95, določene v Uredbi (ES) št. 1210/2004 za tržno leto 2004/2005, se spremenijo in so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 178, 30.6.2001, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 39/2004 (UL L 6, 10.1.2004, str. 16).

1

(2)  UL L 141, 24.6.1995, str. 16. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 624/98 (UL L 85, 20.3.1998, str. 5).

2

(3)  UL L 232, 1.7.2004, str. 11.

3

(4)  UL L 5, 6.1.2005, str. 17.

4

---

PRILOGA

Spremenjeni zneski reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za beli sladkor, surovi sladkor in proizvode pod oznako KN 1702 90 99, ki se uporabljajo od 28. januarja 2005

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda | Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 21,23 | 5,69 |
| 1701 11 90 (1) | 21,23 | 11,09 |
| 1701 12 10 (1) | 21,23 | 5,50 |
| 1701 12 90 (1) | 21,23 | 10,57 |
| 1701 91 00 (2) | 20,40 | 16,13 |
| 1701 99 10 (2) | 20,40 | 10,68 |
| 1701 99 90 (2) | 20,40 | 10,68 |
| 1702 90 99 (3) | 0,20 | 0,44 |

(EUR)

Oznaka KN

Višina reprezentativnih cen na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

Višina dodatnih dajatev na 100 kg neto teže zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

21,23

5,69

1701 11 90 (1)

21,23

11,09

1701 12 10 (1)

21,23

5,50

1701 12 90 (1)

21,23

10,57

1701 91 00 (2)

20,40

16,13

1701 99 10 (2)

20,40

10,68

1701 99 90 (2)

20,40

10,68

1702 90 99 (3)

0,20

0,44

---

(1)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko II Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1260/2001 (UL L 178, 30.6.2001, str. 1).

(2)  Določitev za standardno kakovost v skladu s točko I Priloge I k Uredbi (ES) št. 1260/2001.

(3)  Določitev za 1 % vsebnosti saharoze.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/50

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 133/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za proizvode, predelane iz žit in riža

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2), in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

Po členu 13 Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 in členu 13 Uredbe (ES) št. 3072/95 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov, podanih v členu 1 navedenih uredb, na svetovnem trgu in cenami teh proizvodov v Skupnosti, lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 3072/92 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 3072/92 je nadomestila treba določiti ob upoštevanju stanja in prihodnjega gibanja na eni strani razpoložljivosti žit, riža in lomljenega riža ter njihovih cen na trgu Skupnosti, in na drugi strani cen žit, riža, lomljenega riža in žitnih proizvodov na svetovnem trgu. V skladu s temi členi je prav tako treba zagotoviti ravnovesje in naraven razvoj cen in trgovine na trgih žit in riža ter nadalje upoštevati gospodarski vidik predvidenega izvoza in potrebe po izogibanju motnjam na trgu Skupnosti.

| (3) | Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3), o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4 Uredbe Komisije (ES) št. 1518/95 (3), o uvoznem in izvoznem režimu za proizvode, predelane iz žit in riža, določa posebne kriterije, ki jih je treba upoštevati pri izračunu nadomestil za te proizvode.

| (4) | Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestilo za nekatere predelane proizvode je treba stopnjevati glede na vsebnost pepela, surovih vlaken, lupin, proteinov, maščob ali škroba v posameznem zadevnem proizvodu, saj je ta vsebnost posebno dober pokazatelj količine osnovnega proizvoda, ki je dejansko vgrajen v predelani proizvod.

| (5) | Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita. |
| --- | --- |

(5)

Trenutno ni treba določiti izvoznega nadomestila za manioko, druge tropske korenine in gomolje ali njihovo moko glede na gospodarski vidik morebitnega izvoza in zlasti vrsto in poreklo teh proizvodov. Zaradi zanemarljive udeležbe Skupnosti na svetovnem trgu trenutno ni treba določiti izvoznih nadomestil za nekatera predelana žita.

| (6) | Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi stanja na svetovnem trgu ali posebnih zahtev nekaterih trgov je lahko potrebna sprememba nadomestila za nekatere proizvode glede na namembno državo.

| (7) | Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni. |
| --- | --- |

(7)

Nadomestilo je treba določiti enkrat mesečno. V vmesnem obdobju se lahko spremeni.

| (8) | Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(8)

Nekateri predelani proizvodi iz koruze so lahko toplotno obdelani, kar lahko vodi v odobritev nadomestila, ki ne ustreza kakovosti proizvoda. Poudariti je treba, da ti proizvodi, ki vsebujejo želatiniran škrob, niso upravičeni do izvoznih nadomestil.

| (9) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(9)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za proizvode, navedene v členu 1(1)(d) Uredbe (ES) št. 1784/2003 in členu 1(1)(c) Uredbe (ES) št. 3072/95 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1518/95, so določena v skladu s prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 55. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2993/95 (UL L 312, 23.12.1995, str. 25).

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za predelane proizvode iz žit in riža

| Oznaka proizvoda | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 52,47 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 67,46 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 52,47 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 48,72 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 56,22 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 43,10 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 9,37 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 59,97 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 58,75 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 61,56 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 42,73 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 44,98 |
| N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).
  Druge namembne države so:







  C10 | : | Vse namembne države. |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |

Oznaka proizvoda

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

52,47

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

44,98

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

44,98

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

67,46

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

52,47

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

44,98

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

44,98

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

59,97

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

48,72

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

56,22

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

43,10

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

9,37

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

59,97

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

59,97

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

59,97

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

59,97

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

58,75

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

44,98

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

58,75

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

44,98

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

44,98

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

58,75

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

44,98

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

61,56

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

42,73

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

44,98

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

---

(1)  Nobeno nadomestilo se ne odobri za proizvode, ki so bili termično obdelani, zaradi česar je prišlo do želatiniranja škroba.

(2)  Nadomestila se odobrijo v skladu s spremenjeno Uredbo Sveta (EGS) št. 2730/75 (UL L 281, 1.11.1975, str. 20).

N. B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi (EGS) Komisije št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Numerične oznake namembnih držav so določene v Uredbi (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11).

Druge namembne države so:

| C10 | : | Vse namembne države. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Vse namembne države razen Bolgarije. |
| C12 | : | Vse namembne države razen Romunije. |
| C13 | : | Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije. |

C10

:

Vse namembne države.

C11

:

Vse namembne države razen Bolgarije.

C12

:

Vse namembne države razen Romunije.

C13

:

Vse namembne države razen Bolgarije in Romunije.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/53

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 134/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. september 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 1784/2003 se razlika med kotacijami ali cenami proizvodov na svetovnem trgu, podanih v členu 1 navedene uredbe, in cenami teh proizvodov v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom.

| (2) | Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2 Uredbe Komisije (ES) št. 1517/95 z dne 29. junija 1995 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe (ES) št. 1784/2003 glede režimov za izvoz in uvoz krmnih mešanic na osnovi žit in o spremembi Uredbe (ES) št. 1162/95 o posebnih podrobnih pravilih za uporabo sistema uvoznih in izvoznih dovoljenj za žita in riž (2), določa splošna pravila za izračun zneska takih nadomestil.

| (3) | Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici. |
| --- | --- |

(3)

Ta izračun mora upoštevati tudi vsebnost žitnih proizvodov. Zaradi poenostavitve se nadomestilo plača za dve kategoriji „žitnih izdelkov“, in sicer na eni strani za koruzo, na splošno najbolj uporabljeno žito za izvožene krmne mešanice in koruzne proizvode, in na drugi strani za „druga žita“, pri slednjih pridejo v poštev žitni proizvodi, razen koruze in koruznih proizvodov. Nadomestilo se odobri glede na količino žitnih proizvodov, vsebovanih v krmni mešanici.

| (4) | Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza. |
| --- | --- |

(4)

Višina nadomestila mora upoštevati tudi možnosti in pogoje za prodajo teh proizvodov na svetovnem trgu, potrebo po preprečevanju motenj na trgu Skupnosti in gospodarski vidik izvoza.

| (5) | Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi trenutnih razmer na trgu za žita in zlasti pričakovanj glede preskrbe, je treba odpraviti izvozna nadomestila.

| (6) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(6)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvozna nadomestila za krmne mešanice, zajete v Uredbi (ES) št. 1784/2003 in v skladu z Uredbo (ES) št. 1517/95, so določena v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 51.

2

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 27. januarja 2005 o določitvi izvoznih nadomestil za krmne mešanice na osnovi žit

Oznake proizvodov, ki so upravičeni do izvoznega nadomestila:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Žitni proizvodi | Namembna država | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| Koruza in proizvodi na osnovi koruze:
  tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze | C10 | EUR/t | 0,00 |
| N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).







  C10 | : | Vse namembne države. |

Žitni proizvodi

Namembna država

Merska enota

Znesek nadomestil

Koruza in proizvodi na osnovi koruze:

tarifne oznake KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10

C10

EUR/t

0,00

Žitni proizvodi razen koruze in proizvodov na osnovi koruze

C10

EUR/t

0,00

N.B.: Oznake proizvodov in oznake namembnih držav serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

C10

:

Vse namembne države.

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/55

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 135/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi proizvodnih nadomestil za žita in riž

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3072/95 z dne 22. decembra 1995 o skupni ureditvi trga za riž (2) in zlasti člena 8(e) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (3) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (EGS) št. 1722/93 z dne 30. junija 1993 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 in (EGS) št. 1418/76 za proizvodna nadomestila v sektorjih žit in riža (3) določa pogoje za odobritev proizvodnega nadomestila. Člen 3 navedene uredbe določa osnovo za izračun. Nadomestilo, izračunano na ta način, po potrebi ločeno za krompirjev škrob, se določi enkrat mesečno in se lahko spremeni, če se cene koruze in/ali žita bistveno spremenijo.

| (2) | Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo. |
| --- | --- |

(2)

Proizvodna nadomestila, ki naj jih določa ta uredba, je treba prilagoditi s koeficienti iz Priloge II Uredbe (EGS) št. 1722/93, zato da se določi natančen znesek za izplačilo.

| (3) | Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za žita ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Proizvodno nadomestilo, izraženo v toni škroba, predvideno v členu 3(2) Uredbe (EGS) št. 1722/93, znaša:

| (a) | 0,00 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena, ovsa, riža ali lomljenega riža; |
| --- | --- |

(a)

0,00 EUR/t za škrob, pridobljen iz koruze, žita, ječmena, ovsa, riža ali lomljenega riža;

| (b) | 0,00 EUR/t za krompirjev škrob. |
| --- | --- |

(b)

0,00 EUR/t za krompirjev škrob.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 329, 30.12.1995, str. 18. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 411/2002 (UL L 62, 5.3.2002, str. 27).

2

(3)  UL L 159, 1.7.1993, str. 112. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 216/2004 (UL L 36, 7.2.2004, str. 13).

3

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/56

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 136/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega javnega razpisa, predvidenega v Uredbi (ES) št. 581/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 581/2004 z dne 26. marca 2004 o začetku stalnega javnega razpisa za izvozna nadomestila za določene vrste masla (2) predvideva stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 25. januarja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu oddanih ponudb na razpis je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 25. januarja 2005.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga začenja Uredba (ES) št. 581/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 25. januarja 2005, je največji znesek nadomestila za izdelke iz člena 1(1) navedene Uredbe, kakor je navedeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta Uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 64.

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58.

3

---

PRILOGA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Proizvod | Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature | Največji znesek izvoznega nadomestila |
| Za izvoz v namembni kraj, naveden v alinei 1 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 | Za izvoz v namembne kraje, navedene v alinei 2 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 135,00 |
| Maslo | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 137,50 |
| Masleno-mlečna maščoba | ex ex 0405 90 10 9000 | — | 167,50 |

(EUR/100 kg)

Proizvod

Izvozno nadomestilo Oznaka nomenklature

Največji znesek izvoznega nadomestila

Za izvoz v namembni kraj, naveden v alinei 1 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Za izvoz v namembne kraje, navedene v alinei 2 člena 1(1) Uredbe (ES) št. 581/2004

Maslo

ex ex 0405 10 19 9500

—

135,00

Maslo

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

137,50

Masleno-mlečna maščoba

ex ex 0405 90 10 9000

—

167,50

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/58 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/58

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 137/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi največjega izvoznega nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa, določenega v Uredbi (ES) št. 582/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1255/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni tržni ureditvi za mleko in mlečne izdelke (1), in zlasti tretjega pododstavka člena 31(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 582/2004 z dne 26. marca 2004 o uvedbi stalnega razpisa za izvozna nadomestila za posneto mleko v prahu (2) določa stalni razpis.

| (2) | Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 25. januarja 2005. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi člena 5 Uredbe Komisije (ES) št. 580/2004 z dne 26. marca 2004 o določitvi postopka razpisa o izvoznih nadomestilih za nekatere mlečne izdelke (3) in po pregledu ponudb, predloženih na razpis, je ustrezno, da se določi največje izvozno nadomestilo za razpisno obdobje, ki se konča 25. januarja 2005.

| (3) | Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za mleko in mlečne proizvode ni podal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za stalni razpis, ki ga uvaja Uredba (ES) št. 582/2004 za razpisno obdobje, ki se konča 25. januarja 2005, je največji znesek nadomestila za izdelek in namembne kraje, navedene v členu 1(1) navedene Uredbe 31,00 EUR/100 kg.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 48. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 186/2004 (UL L 29, 3.2.2004, str. 6).

1

(2)  UL L 90, 27.3.2004, str. 67.

2

(3)  UL L 90, 27.3.2004, str. 58.

3

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/59

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 138/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za ječmen v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti prvega pododstavka člena 13(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1757/2004 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz ječmena v nekatere tretje države. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1757/2004 (2) je bil razpisan natečaj za nadomestilo za izvoz ječmena v nekatere tretje države.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (3), Komisija lahko na podlagi predloženih ponudb sklene določiti najvišje izvozno nadomestilo ob upoštevanju kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95. V tem primeru je na natečaju izbran ponudnik, čigar ponudba je enaka ali nižja od najvišjega nadomestila.

| (3) | Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(3)

Iz uporabe zgoraj navedenih kriterijev pri trenutnem stanju na trgu žit sledi, da je treba določiti najvišje nadomestilo.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 21. do 27. januarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1757/2004, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ječmena 17,74 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 313, 12.10.2004, str. 10.

2

(3)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/60

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 139/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi najvišjega izvoznega nadomestila za oves v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1501/95 z dne 29. junija 1995 o določitvi nekaterih podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (EGS) št. 1766/92 glede odobritve izvoznih nadomestil za žita in ukrepov, ki naj se sprejmejo v primeru motenj na trgu žit (2), in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1565/2004 z dne 3. septembra 2004 v zvezi s posebnim intervencijskim ukrepom za oves na Finskem in Švedskem za tržni leti 2004/2005 (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1565/2004 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1565/2004 je bil razpisan natečaj za izvozno nadomestilo za oves, proizveden na Finskem in Švedskem, namenjen za izvoz iz Finske in Švedske v vse tretje države z izjemo v Bolgarijo, na Norveško, v Romunijo in Švico.

| (2) | Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

Na osnovi kriterijev iz člena 1 Uredbe (ES) št. 1501/95 se določi najvišje nadomestilo.

| (3) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, predložene od 21. do 27. januarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 1565/2004, znaša najvišje nadomestilo za izvoz ovsa 30,90 EUR/t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 147, 30.6.1995, str. 7. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1431/2003 (UL L 203, 12.8.2003, str. 16).

2

(3)  UL L 285, 4.9.2004, str. 3.

3

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/61

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 140/2005

z dne 27. januarja 2005

v zvezi s ponudbami za uvoz sirka v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2275/2004 (2) je bil objavljen natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih dražav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2275/2004 (2) je bil objavljen natečaj za največje znižanje dajatve za sirek, uvožen v Španijo iz tretjih dražav.

| (2) | Člen 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) daje Komisiji možnost, da v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in na podlagi prejetih ponudb, odloči, da ne izbere nobenega ponudnika. |
| --- | --- |

(2)

Člen 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3) daje Komisiji možnost, da v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 in na podlagi prejetih ponudb, odloči, da ne izbere nobenega ponudnika.

| (3) | Na podlagi meril iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95 najvišjega izvoznega nadomestila ni treba določiti. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi meril iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95 najvišjega izvoznega nadomestila ni treba določiti.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V zvezi s ponudbami, prejetimi v obdobju od 21. do 27. januarja 2005 za znižanje uvozne dajatve za sirek v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2275/2004, se ne izbere nobenega ponudnika.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 32.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/62

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 141/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1) in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2277/2004 (2) je bil razpisan natečaj za znižanje dajatve na uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 2277/2004 (2) je bil razpisan natečaj za znižanje dajatve na uvoz koruze v Španijo iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), lahko Komisija v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 21. do 27. januarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2277/2004, znaša največje znižanje uvozne dajatve za koruzo 31,49 EUR/t in velja za največjo skupno količino 147 500 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 35.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/63 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/63

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 142/2005

z dne 27. januarja 2005

o določitvi največjega znižanja uvozne dajatve za koruzo v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1784/2003 z dne 29. septembra 2003 o skupni ureditvi trga za žita (1), in zlasti člena 12(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2276/2004 (2) je bil razpisan natečaja za zbiranje ponudb za največje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 2276/2004 (2) je bil razpisan natečaja za zbiranje ponudb za največje znižanje dajatve za uvoz koruze na Portugalsko iz tretjih držav.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe Komisije (ES) št. 1839/95 (3), se Komisija lahko v skladu s postopkom iz člena 25 Uredbe (ES) št. 1784/2003 odloči, da določi največje znižanje uvozne dajatve. Pri določitvi največjega znižanja je treba upoštevati merila iz členov 6 in 7 Uredbe (ES) št. 1839/95. Pogodba se sklene z vsakim ponudnikom, ki ponudi znižanje, ki je enako ali nižje od največjega znižanja dajatve.

| (3) | Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1. |
| --- | --- |

(3)

Uporaba zgoraj navedenih meril v povezavi s sedanjimi razmerami na trgu zadevne žitarice kaže, da je treba največje znižanje uvozne dajatve določiti v višini navedeni v členu 1.

| (4) | Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi v tej uredbi so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za žita –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za ponudbe, prejete v obdobju od 21. do 27. januarja 2005 v okviru natečaja, razpisanega v Uredbi (ES) št. 2276/2004, znaša največje znižanje uvozne dajatve za koruzo 29,25 EUR/t in velja za največjo skupno količino 44 000 t.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 28. januarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 270, 21.10.2003, str. 78.

1

(2)  UL L 396, 31.12.2004, str. 34.

2

(3)  UL L 177, 28.7.1995, str. 4. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 777/2004 (UL L 123, 27.4.2004, str. 50).

3

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/64 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/64

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 20. januarja 2005

o spremembah Odločbe Komisije 2003/881/ES o pogojih zdravstvenega varstva živali in izdajanja spričeval za uvoz čebel (Apis mellifera in Bombus spp.) iz nekaterih tretjih držav v zvezi z Združenimi državami Amerike

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 5567)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/60/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/65/EGS (1) z dne 13. julija 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali za trgovino in za uvoz v Skupnost živali, semena, jajčnih celic in zarodkov, za katere ne veljajo zahteve, določene v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) k Direktivi 90/425/EGS in zlasti členov 17(2)(b) in (3)(a) ter 19(b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2003/881/ES (2) določa pogoje zdravstvenega varstva živali in izdajanja spričeval za uvoz čebel (Apis mellifera in Bombus spp.) iz nekaterih tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2003/881/ES (2) določa pogoje zdravstvenega varstva živali in izdajanja spričeval za uvoz čebel (Apis mellifera in Bombus spp.) iz nekaterih tretjih držav.

| (2) | Mali panjski hrošč (Aethina tumida) in pršica Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.) sta eksotična škodljivca, ki prizadeneta čebele in ki sta se razširila v številne tretje države ter s tem povzročila resne težave čebelarski industriji. Da bi preprečili vnos teh škodljivcev v EU, so bili z Odločbo 2003/881/ES določeni zaščitni ukrepi za uvoz živih čebel. |
| --- | --- |

(2)

Mali panjski hrošč (Aethina tumida) in pršica Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.) sta eksotična škodljivca, ki prizadeneta čebele in ki sta se razširila v številne tretje države ter s tem povzročila resne težave čebelarski industriji. Da bi preprečili vnos teh škodljivcev v EU, so bili z Odločbo 2003/881/ES določeni zaščitni ukrepi za uvoz živih čebel.

| (3) | Glede na značilnosti teh bolezni in odsotnost standardov O.I.E (Mednarodnega urada za kužne bolezni) o obveznem obveščanju zanje, uvozne zahteve za žive čebelje matice v EU zahtevajo prijavo prisotnosti malega panjskega hrošča in pršice Tropilaelaps na celotnem ozemlju tretje države izvoznice. Pristojni organ ZDA (APHIS – Inšpekcijska služba za zdravstveno varstvo živali in rastlin) je obvestil službe Komisije, da v vseh državah ZDA temu ni tako. Zaradi tega so zaprosile Komisijo, da zagotovi odstopanje za odobritev izvoza živih čebeljih matic iz Havajev, ki so geografsko ločeni od vseh drugih držav zveze, in kjer je obvezno prijavljati kužne bolezni. |
| --- | --- |

(3)

Glede na značilnosti teh bolezni in odsotnost standardov O.I.E (Mednarodnega urada za kužne bolezni) o obveznem obveščanju zanje, uvozne zahteve za žive čebelje matice v EU zahtevajo prijavo prisotnosti malega panjskega hrošča in pršice Tropilaelaps na celotnem ozemlju tretje države izvoznice. Pristojni organ ZDA (APHIS – Inšpekcijska služba za zdravstveno varstvo živali in rastlin) je obvestil službe Komisije, da v vseh državah ZDA temu ni tako. Zaradi tega so zaprosile Komisijo, da zagotovi odstopanje za odobritev izvoza živih čebeljih matic iz Havajev, ki so geografsko ločeni od vseh drugih držav zveze, in kjer je obvezno prijavljati kužne bolezni.

| (4) | Pristojni organ ZDA je posredoval vse potrebne informacije o zdravstvenem stanju čebel na Havajih in poudaril, da od leta 1985 niso uvažali čebel na njihovo ozemlje, ter da rutinsko izvajajo programe za odkrivanje bolezni čebel, vključno z malim panjskim hroščem (Aethina tumida) in pršico Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.). |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organ ZDA je posredoval vse potrebne informacije o zdravstvenem stanju čebel na Havajih in poudaril, da od leta 1985 niso uvažali čebel na njihovo ozemlje, ter da rutinsko izvajajo programe za odkrivanje bolezni čebel, vključno z malim panjskim hroščem (Aethina tumida) in pršico Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.).

| (5) | Ob upoštevanju posebnega geografskega položaja Havajev in zdravstvenega stanja glede čebeljih bolezni je treba določiti regionalizacijske mehanizme za izolirana območja, ki dovoljujejo primerna odstopanja, in odobriti tako odstopanje Havajem, da se omogoči uvoz živih čebeljih matic in živih čmrljih matic izključno iz tistega dela ZDA. |
| --- | --- |

(5)

Ob upoštevanju posebnega geografskega položaja Havajev in zdravstvenega stanja glede čebeljih bolezni je treba določiti regionalizacijske mehanizme za izolirana območja, ki dovoljujejo primerna odstopanja, in odobriti tako odstopanje Havajem, da se omogoči uvoz živih čebeljih matic in živih čmrljih matic izključno iz tistega dela ZDA.

| (6) | Člen 1 in priloge k Odločbi Komisije 2003/881/ES je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Člen 1 in priloge k Odločbi Komisije 2003/881/ES je treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba Komisije 2003/881/ES se spremeni:

| 1. | Člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 1
  1.   Države članice dovolijo uvoz čebel in čmrljev (Apis mellifera in Bombus spp.), kakor je predvideno z Direktivo 92/65/EGS, pod pogojem, da so izpolnjene naslednje zahteve:






  — | prihajajo iz tretjih držav ali njihovih delov, navedenih v delu I Priloge III, |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 1 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 1

1.   Države članice dovolijo uvoz čebel in čmrljev (Apis mellifera in Bombus spp.), kakor je predvideno z Direktivo 92/65/EGS, pod pogojem, da so izpolnjene naslednje zahteve:

—

prihajajo iz tretjih držav ali njihovih delov, navedenih v delu I Priloge III,

| — | spremlja jih zdravstveno spričevalo v skladu z vzorcem, določenim v Prilogi I, in so v skladu z jamstvi, določenimi v tem vzorcu, in |
| --- | --- |

—

spremlja jih zdravstveno spričevalo v skladu z vzorcem, določenim v Prilogi I, in so v skladu z jamstvi, določenimi v tem vzorcu, in

| — | pošiljke so omejene na največ 20 spremljajočih čebel oz. čmrljev na čebeljo oz. čmrljo matico v posamezni kletki za matico. |
| --- | --- |

—

pošiljke so omejene na največ 20 spremljajočih čebel oz. čmrljev na čebeljo oz. čmrljo matico v posamezni kletki za matico.

2.   Države članice odobrijo uvoz čebel in čmrljev (Apis mellifera in Bombus spp.) iz odstavka 1 iz tretjih držav samo, če so huda gniloba čebelje zalege, mali panjski hrošč (Aethina tumida) in pršica Tropilaelaps (Tropilaelaps spp.) na celotnem ozemlju tretje države obvezno prijavljive kužne bolezni in škodljivci.

Z odstopanjem se uvoz čebel odobri iz geografsko in epidemiološko ločenega področja tretje države iz dela 2 Priloge III. Ko odstopanje začne veljati, je avtomatično izključen uvoz čebel iz vseh drugih delov ozemlja tiste tretje države, ki niso navedeni v delu 2 Priloge III.

3.   V določenem namembnem kraju, v katerem se za panje uvede uradni nadzor, se matice preselijo v nove kletke, preden se vnesejo v lokalne kolonije.

4.   Kletke, spremstvo in drug material, ki spremlja matice iz tretjih držav porekla, se pošljejo v laboratorij na pregled glede prisotnosti malega panjskega hrošča, njegovih jajčec ali ličink ter znakov pršice Tropilaelaps. Po laboratorijskem pregledu se ves material uniči.“

| 2. | Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej odločbi. |
| --- | --- |

2.

Priloga I se nadomesti s Prilogo I k tej odločbi.

| 3. | Priloga II te odločbe se vstavi kot nova Priloga III. |
| --- | --- |

3.

Priloga II te odločbe se vstavi kot nova Priloga III.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 7. februarja 2005.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 20. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 14.9.1992, str. 54. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/68/ES (UL L 139, 30.4.2004, str. 320; popravljena v UL L 226, 25.6.2004, str. 128).

1

(2)  UL L 328, 17.12.2003, str. 26.

2

---

ANNEX I

„PRILOGA I

Vzorec zdravstvenega spričevala za čebelje in čmrlje matice (Apis mellifera in Bombus spp.) in njihovo spremstvo, namenjene pošiljanju v Evropsko skupnost

Opomba za uvoznika: To spričevalo je izdano samo za veterinarske namene in mora spremljati pošiljko, dokler ta ne prispe na mejno kontrolno točko.

Image

Image

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

| Del 1: | Seznam tretjih držav, ki izpolnjujejo osnovne pogoje zdravstvenega varstva živali in katerim je načelno odobren izvoz čebeljih matic v ES:






  — | države, naštete v delu 1 Priloge II k Odločbi Sveta 79/542/EGS (kakor je bila nazadnje spremenjena) |
| --- | --- | --- |

Del 1:

Seznam tretjih držav, ki izpolnjujejo osnovne pogoje zdravstvenega varstva živali in katerim je načelno odobren izvoz čebeljih matic v ES:

—

države, naštete v delu 1 Priloge II k Odločbi Sveta 79/542/EGS (kakor je bila nazadnje spremenjena)

Del 2:

Regije tretje države, ki so geografsko in epidemiološko ločene glede hude gnilobe čebelje zalege, malega panjskega hrošča in pršice Tropilaelaps, izpolnjujejo zahteve za obvezno prijavo kužnih bolezni in škodljivcev in katerim je dovoljen izvoz čebeljih matic v ES.

| — | Havaji (ZDA)“ |
| --- | --- |

—

Havaji (ZDA)“

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/69

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. januarja 2005

o zaščitnih ukrepih v zvezi z atipično kokošjo kugo v Bolgariji in razveljavitvi Odločbe 2004/908/ES

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 145)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/61/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS ter 90/675/EGS (1) in zlasti člena 18(7) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (2), in zlasti člena 22(6) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | 23. decembra 2004 je Bolgarija potrdila izbruh atipične kokošje kuge v regiji Kardjali v Bolgariji. Da bi se zmanjšala nevarnost vnosa bolezni v Skupnost, je bila kot takojšnji ukrep za začasno ustavitev uvoza žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi in valilnih jajc teh vrst iz Bolgarije sprejeta Odločba Komisije 2004/908/ES z dne 23. decembra 2004 o zaščitnih ukrepih v zvezi z atipično kokošjo kugo v Bolgariji (3). |
| --- | --- |

(1)

23. decembra 2004 je Bolgarija potrdila izbruh atipične kokošje kuge v regiji Kardjali v Bolgariji. Da bi se zmanjšala nevarnost vnosa bolezni v Skupnost, je bila kot takojšnji ukrep za začasno ustavitev uvoza žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi in valilnih jajc teh vrst iz Bolgarije sprejeta Odločba Komisije 2004/908/ES z dne 23. decembra 2004 o zaščitnih ukrepih v zvezi z atipično kokošjo kugo v Bolgariji (3).

| (2) | Bolgarija je posredovala nadaljnje podatke o stanju bolezni in zahtevala regionalizacijo, ki bi dopustila odpravo začasne ustavitve za državo, razen za regijo Kardjali, glede na to, da je stanje v drugih delih države zadovoljivo. |
| --- | --- |

(2)

Bolgarija je posredovala nadaljnje podatke o stanju bolezni in zahtevala regionalizacijo, ki bi dopustila odpravo začasne ustavitve za državo, razen za regijo Kardjali, glede na to, da je stanje v drugih delih države zadovoljivo.

| (3) | Zato je treba ukrepe, ki jih je sprejela Komisija v zvezi z atipično kokošjo kugo v Bolgariji, ustrezno spremeniti ter Odločbo 2004/908/ES razveljaviti in nadomestiti s to odločbo. |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba ukrepe, ki jih je sprejela Komisija v zvezi z atipično kokošjo kugo v Bolgariji, ustrezno spremeniti ter Odločbo 2004/908/ES razveljaviti in nadomestiti s to odločbo.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Države članice začasno ustavijo uvoz žive perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi in valilnih jajc teh vrst iz regije Kardjali v Bolgariji.

Člen 2

Države članice iz regije Kardjali v Bolgariji začasno ustavijo uvoz:

| (a) | sveže perutnine, mesa ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi; in |
| --- | --- |

(a)

sveže perutnine, mesa ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi; in

| (b) | mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki sestojijo iz ali vsebujejo meso vrst, navedenih v točki (a). |
| --- | --- |

(b)

mesnih pripravkov in mesnih proizvodov, ki sestojijo iz ali vsebujejo meso vrst, navedenih v točki (a).

Člen 3

1.   Z odstopanjem od člena 2(a) in (b) države članice dovolijo uvoz proizvodov iz tega člena, ki so bili pridobljeni iz perutnine, ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi iz regije Kardjali v Bolgariji, zaklane ali pokončane pred 16. novembrom 2004.

2.   V veterinarska spričevala, ki spremljajo pošiljke proizvodov iz odstavka 1, se vključijo naslednje besede:

„Sveža perutnina/sveže meso ratitov/sveže meso pernate divjadi/sveže meso gojene pernate divjadi/mesni proizvodi, ki sestojijo iz ali vsebujejo perutnino, meso ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi/mesni pripravki, ki sestojijo iz ali vsebujejo perutnino, meso ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi (4) v skladu s členom 3(1) Odločbe 2005/61/ES.“.

3.   Z odstopanjem od člena 2(b) te odločbe države članice dovolijo uvoz mesnih proizvodov, ki sestojijo iz ali vsebujejo perutnino, meso ratitov, pernate divjadi ter gojene pernate divjadi, kadar je bilo meso teh vrst obdelano po posebnem postopku, kakor je navedeno v točkah B, C ali D dela IV Priloge k Odločbi Komisije 97/222/ES (5).

5

Člen 4

Države članice spremenijo ukrepe, ki jih uporabljajo za trgovanje, tako, da jih uskladijo s to odločbo in sprejete ukrepe takoj ustrezno objavijo. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Člen 5

Odločba 2004/908/ES se razveljavi.

Člen 6

Ta odločba se uporablja do 16. maja 2005.

Člen 7

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

1

(2)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 882/2004 (UL L 165, 30.4.2004, str. 1; popravljena v UL L 191, 28.5.2004, str. 1).

2

(3)  UL L 381, 28.12.2004, str. 82.

3

(4)  Neustrezno črtati

4

(5)  UL L 89, 4.4.1997, str. 39. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/857/ES (UL L 369, 16.12.2004, str. 65).

5

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/71

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 27. januarja 2005

o prehodnih ukrepih, ki naj bi jih uporabljal Ciper glede sežigavanja ali zakopavanja živalskih stranskih proizvodov na kraju samem skladno z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 133)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/62/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi (1) in zlasti člena 24(6) in člena 32(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 se lahko odobrijo odstopanja glede odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov v omejenih okoliščinah s sežigavanjem ali zakopavanjem na kraju samem. Navedena uredba prav tako določa, da ne more biti odobreno odstopanje za živali, pri katerih obstaja sum na okužbo s transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) ali pri katerih je bila prisotnost TSE uradno potrjena. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1774/2002 se lahko odobrijo odstopanja glede odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov v omejenih okoliščinah s sežigavanjem ali zakopavanjem na kraju samem. Navedena uredba prav tako določa, da ne more biti odobreno odstopanje za živali, pri katerih obstaja sum na okužbo s transmisivno spongiformno encefalopatijo (TSE) ali pri katerih je bila prisotnost TSE uradno potrjena.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 811/2003 z dne 12. maja 2003 o izvedbi Uredbe (ES) št. 1774/2002 glede prepovedi recikliranja znotraj iste živalske vrste za ribe, zakopavanja in sežiganja živalskih stranskih proizvodov in nekaterih prehodnih ukrepov (2) določa pravila za izvajanje odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov s sežigavanjem ali zakopavanjem na kraju samem. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 811/2003 z dne 12. maja 2003 o izvedbi Uredbe (ES) št. 1774/2002 glede prepovedi recikliranja znotraj iste živalske vrste za ribe, zakopavanja in sežiganja živalskih stranskih proizvodov in nekaterih prehodnih ukrepov (2) določa pravila za izvajanje odstranjevanja živalskih stranskih proizvodov s sežigavanjem ali zakopavanjem na kraju samem.

| (3) | Sklep Komisije 2004/467/ES z dne 29. aprila 2004 o prehodnih ukrepih, ki naj bi jih uporabljala Ciper in Estonija glede sežigavanja ali zakopavanja živalskih stranskih proizvodov na kraju samem skladno z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 (3) določa odstopanje od teh pravil do 1. januarja 2005. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije 2004/467/ES z dne 29. aprila 2004 o prehodnih ukrepih, ki naj bi jih uporabljala Ciper in Estonija glede sežigavanja ali zakopavanja živalskih stranskih proizvodov na kraju samem skladno z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 (3) določa odstopanje od teh pravil do 1. januarja 2005.

| (4) | Ciper je obvestil Komisijo, da 1. januarja 2005 ne bo imel delujočih sistemov za zbiranje živalskih stranskih proizvodov. Zato je treba ohraniti prehodne ukrepe, določene s Sklepom 2004/467/ES, za daljše časovno obdobje. |
| --- | --- |

(4)

Ciper je obvestil Komisijo, da 1. januarja 2005 ne bo imel delujočih sistemov za zbiranje živalskih stranskih proizvodov. Zato je treba ohraniti prehodne ukrepe, določene s Sklepom 2004/467/ES, za daljše časovno obdobje.

| (5) | V prehodnem obdobju naj bi Ciper sprejel potrebne ukrepe za preprečitev ogrožanja zdravja ljudi in živali ter ogrožanja okolja, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 811/2003. |
| --- | --- |

(5)

V prehodnem obdobju naj bi Ciper sprejel potrebne ukrepe za preprečitev ogrožanja zdravja ljudi in živali ter ogrožanja okolja, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 811/2003.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Z odstopanjem od členov 4(2), 5(2) in 6(2) Uredbe (ES) št. 1774/2002 lahko Ciper v času do 1. novembra 2005 na svojem ozemlju dovoli sežigavanje ali zakopavanje živalskih stranskih proizvodov na kraju samem.

2.   Odstopanje iz odstavka 1 se ne uporablja za snovi kategorije 1 iz člena 4(1)(a)(i) Uredbe (ES) št. 1774/2002.

Člen 2

Pri odobritvi sežigavanja ali zakopavanja na kraju samem, kakor je predvideno v členu 1 te odločbe, sprejme Ciper v skladu z izvedbenimi pravili, določenimi v členih 6 in 9 Uredbe (ES) št. 811/2003, vse potrebne ukrepe za preprečitev ogrožanja zdravja ljudi in živali ter ogrožanja okolja. Ciper do 1. junija 2005 obvesti Komisijo in druge države članice o napredku pri vzpostavljanju sistema za odstranjevanje.

Člen 3

Ta odločba se uporablja od 1. januarja 2005 do 1. novembra 2005.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Republiko Ciper.

V Bruslju, 27. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 273, 10.10.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 668/2004 (UL L 112, 19.4.2004, str. 1).

1

(2)  UL L 117, 13.5.2003, str. 14.

2

(3)  UL L 160, 30.4.2004, str. 1.

3

---

| 28.1.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 25/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 25/73

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 24. januarja 2005

o spremembi Priloge II k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2000/53/ES o izrabljenih vozilih

(notificirana pod dokumentarno številko K(2004) 2735)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/63/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/53/ES z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih (1) in zlasti člena 4(2)(a) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 4(2)(a) Direktive 2000/53/ES prepoveduje uporabo svinca, živega srebra, kadmija ali šestvalentnega kroma v surovinah in sestavnih delih za vozila, ki se dajo v promet po 1. juliju 2003 pod pogoji, navedenimi v Direktivi, razen v primerih iz Priloge II k Direktivi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 4(2)(a) Direktive 2000/53/ES prepoveduje uporabo svinca, živega srebra, kadmija ali šestvalentnega kroma v surovinah in sestavnih delih za vozila, ki se dajo v promet po 1. juliju 2003 pod pogoji, navedenimi v Direktivi, razen v primerih iz Priloge II k Direktivi.

| (2) | Ker so ponovna uporaba, prenova in podaljšanje življenjske dobe proizvoda koristni, morajo biti na voljo rezervni deli za popravilo vozil, ki so bila 1. julija 2003 že dana v promet. Uporaba svinca, živega srebra, kadmija ali šestvalentnega kroma v rezervnih delih, danih v promet po 1. juliju 2003 za popravilo takih vozil, mora zato biti dopustna. |
| --- | --- |

(2)

Ker so ponovna uporaba, prenova in podaljšanje življenjske dobe proizvoda koristni, morajo biti na voljo rezervni deli za popravilo vozil, ki so bila 1. julija 2003 že dana v promet. Uporaba svinca, živega srebra, kadmija ali šestvalentnega kroma v rezervnih delih, danih v promet po 1. juliju 2003 za popravilo takih vozil, mora zato biti dopustna.

| (3) | Direktivo 2000/53/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Direktivo 2000/53/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18 Direktive Sveta 75/442/EGS (2) – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 18 Direktive Sveta 75/442/EGS (2) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi II k Direktivi 2000/53/ES se peta alinea v opombah nadomesti z:

| „— | rezervni deli, dani v promet po 1. juliju 2003, ki se uporabijo za vozila, dana v promet pred 1. julijem 2003, so izvzeti iz določb člena 4(2)(a) (3).“ |
| --- | --- |

„—

rezervni deli, dani v promet po 1. juliju 2003, ki se uporabijo za vozila, dana v promet pred 1. julijem 2003, so izvzeti iz določb člena 4(2)(a) (3).“

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 24. januarja 2005

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 269, 21.10.2000, str. 34. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo Komisije 2002/525/ES (UL L 170, 29.6.2002, str. 81).

1

(2)  UL L 194, 25.7.1975, str. 39. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

2

(3)  Ta določba se ne uporablja za protiuteži za kolesa, grafitne ščetke za elektromotorje in zavorne obloge, saj so ti sestavni deli zajeti v posebnih vpisih.

3

---