# Euroopan unionin L 21/25.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 21 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta25. tammikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 21

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta25. tammikuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 108/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 109/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, jäsenvaltioiden talousalueen määritelmästä markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 110/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2003 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille | 5 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 108/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 109/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, jäsenvaltioiden talousalueen määritelmästä markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi

3

*

Komission asetus (EY) N:o 110/2005, annettu 24 päivänä tammikuuta 2005, jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2003 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille

5

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Euroopan parlamentti |
| | * | 2005/46/EY, Euratom:Euroopan parlamentin päätös, tehty 11 päivänä tammikuuta 2005, Euroopan oikeusasiamiehen nimittämisestä | 8 |
| | | Neuvosto |
| | * | 2005/47/EY:Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2004, päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta Euroopan unionin laajentumisen ja Euroopan naapuruuspolitiikan huomioon ottamiseksi | 9 |
| | * | 2005/48/EY:Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2004, yhteisön takauksen myöntämisestä Euroopan investointipankille Venäjän, Ukrainan, Moldovan ja Valko-Venäjän tietyille hankkeille myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta | 11 |
| | * | 2005/49/EY, Euratom:Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä tammikuuta 2005, yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean toimintasäännöistä | 13 |
| | | Komissio |
| | * | 2005/50/EY:Komission päätös, tehty 17 päivänä tammikuuta 2005, 24 GHz:n taajuusalueen tilapäisestä yhdenmukaisesta käytöstä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa Euroopan yhteisössä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 34)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/51/EY:Komission päätös, tehty 21 päivänä tammikuuta 2005, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia tiettyihin neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiin torjunta-aineiden tai pysyvien orgaanisten yhdisteiden saastuttaman maa-aineksen dekontaminaatiotarkoituksiin tapahtuvan maahantuonnin osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 92) | 21 |
| | | Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitetyt asiakirjat |
| | * | 2005/52/EY, Euratom:Euroopan lääkeviraston (EMEA) toinen lisätalousarvio vuodelle 2004 | 25 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Euroopan parlamentti

*

2005/46/EY, Euratom:Euroopan parlamentin päätös, tehty 11 päivänä tammikuuta 2005, Euroopan oikeusasiamiehen nimittämisestä

8

Neuvosto

*

2005/47/EY:Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2004, päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta Euroopan unionin laajentumisen ja Euroopan naapuruuspolitiikan huomioon ottamiseksi

9

*

2005/48/EY:Neuvoston päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 2004, yhteisön takauksen myöntämisestä Euroopan investointipankille Venäjän, Ukrainan, Moldovan ja Valko-Venäjän tietyille hankkeille myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta

11

*

2005/49/EY, Euratom:Neuvoston päätös, tehty 18 päivänä tammikuuta 2005, yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean toimintasäännöistä

13

Komissio

*

2005/50/EY:Komission päätös, tehty 17 päivänä tammikuuta 2005, 24 GHz:n taajuusalueen tilapäisestä yhdenmukaisesta käytöstä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa Euroopan yhteisössä
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 34)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 34)

1

15

*

2005/51/EY:Komission päätös, tehty 21 päivänä tammikuuta 2005, luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia tiettyihin neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiin torjunta-aineiden tai pysyvien orgaanisten yhdisteiden saastuttaman maa-aineksen dekontaminaatiotarkoituksiin tapahtuvan maahantuonnin osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 92)

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 92)

21

Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitetyt asiakirjat

*

2005/52/EY, Euratom:Euroopan lääkeviraston (EMEA) toinen lisätalousarvio vuodelle 2004

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 108/2005,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä tammikuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 24 päivänä tammikuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 102,8 |
| 204 | 84,6 |
| 212 | 169,4 |
| 248 | 157,0 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 221,4 |
| 999 | 142,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 148,4 |
| 220 | 229,0 |
| 999 | 188,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 165,8 |
| 204 | 169,4 |
| 999 | 167,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,0 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,8 |
| 220 | 46,5 |
| 448 | 34,2 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 64,4 |
| 999 | 64,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,9 |
| 204 | 88,7 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 142,4 |
| 624 | 69,6 |
| 999 | 89,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,1 |
| 999 | 53,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 110,5 |
| 404 | 91,2 |
| 720 | 77,6 |
| 999 | 93,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,4 |
| 400 | 85,6 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 79,8 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

102,8

204

84,6

212

169,4

248

157,0

608

118,9

624

221,4

999

142,4

0707 00 05

052

148,4

220

229,0

999

188,7

0709 90 70

052

165,8

204

169,4

999

167,6

0805 10 20

052

53,0

204

49,6

212

51,8

220

46,5

448

34,2

999

47,0

0805 20 10

204

64,4

999

64,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,9

204

88,7

400

78,4

464

142,4

624

69,6

999

89,4

0805 50 10

052

53,1

999

53,1

0808 10 80

400

110,5

404

91,2

720

77,6

999

93,1

0808 20 50

388

94,4

400

85,6

720

59,5

999

79,8

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 109/2005,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2005,

jäsenvaltioiden talousalueen määritelmästä markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2003 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 (1) (”BKTL-asetus”) ja erityisesti sen 5 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/597/EY, Euratom (2) 2 artiklan 7 kohdassa säädetään, että BKTL:lla tarkoitetaan kyseisen vuoden markkinahintaista bruttokansantuloa, sellaisena kuin komissio on sen laskenut Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti. Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995 (EKT-95), joka korvasi kaksi aiempaa järjestelmää vuosilta 1970 ja 1979, perustettiin Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2223/96 (3) ja vahvistettiin kyseisen asetuksen liitteessä. EKT-95:ssä korvattiin BKTL:n englanninkielinen termi GNP (gross national product) vastaavalla ilmaisulla GNI (gross national income) omia varoja koskevana perusteena varainhoitovuodesta 2002 lähtien. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/597/EY, Euratom (2) 2 artiklan 7 kohdassa säädetään, että BKTL:lla tarkoitetaan kyseisen vuoden markkinahintaista bruttokansantuloa, sellaisena kuin komissio on sen laskenut Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän mukaisesti. Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä 1995 (EKT-95), joka korvasi kaksi aiempaa järjestelmää vuosilta 1970 ja 1979, perustettiin Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä yhteisössä 25 päivänä kesäkuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2223/96 (3) ja vahvistettiin kyseisen asetuksen liitteessä. EKT-95:ssä korvattiin BKTL:n englanninkielinen termi GNP (gross national product) vastaavalla ilmaisulla GNI (gross national income) omia varoja koskevana perusteena varainhoitovuodesta 2002 lähtien.

| (2) | Neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1287/2003 säädetään jäsenvaltioiden BKTL-tietojen antamista koskevista menettelyistä sekä BKTL:n laskentaa koskevista menettelyistä ja tarkistuksista, ja lisäksi sillä perustetaan BKTL-komitea. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 1287/2003 säädetään jäsenvaltioiden BKTL-tietojen antamista koskevista menettelyistä sekä BKTL:n laskentaa koskevista menettelyistä ja tarkistuksista, ja lisäksi sillä perustetaan BKTL-komitea.

| (3) | Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 1 artiklan mukaista markkinahintaisen bruttokansantulon (BKTL) määritelmää varten on tarpeen selventää EKT-95:ssä käytettyä talousalueen määritelmää. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 1 artiklan mukaista markkinahintaisen bruttokansantulon (BKTL) määritelmää varten on tarpeen selventää EKT-95:ssä käytettyä talousalueen määritelmää.

| (4) | Markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom (4) 1 artiklan soveltamiseksi jäsenvaltioiden talousalue määritellään komission päätöksessä 91/450/ETY, Euratom (5). Vastaava määritelmä olisi annettava BKTL:n osalta. |
| --- | --- |

(4)

Markkinahintaisen bruttokansantuotteen muodostamisen yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom (4) 1 artiklan soveltamiseksi jäsenvaltioiden talousalue määritellään komission päätöksessä 91/450/ETY, Euratom (5). Vastaava määritelmä olisi annettava BKTL:n osalta.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat BKTL-komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat BKTL-komitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi termillä ’talousalue’ tarkoitetaan määritelmää, joka annetaan asetuksen (EY) N:o 2223/96 liitteessä A olevassa 2.05 ja 2.06 kohdassa, ja termillä ’maantieteellinen alue’, sellaisena kuin sitä käytetään kyseisissä kohdissa, tarkoitetaan jäsenvaltioiden alueita, sellaisina kuin ne on lueteltu tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1.

1

(2)  EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42.

2

(3)  EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1267/2003 (EUVL L 180, 18.7.2003, s. 1).

3

(4)  EYVL L 49, 21.2.1989, s. 26. Direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

4

(5)  EYVL L 240, 29.8.1991, s. 36. Päätös sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

5

---

LIITE

Jäsenvaltioiden alueet:

| — | Alankomaiden kuningaskunnan alue, lukuun ottamatta sen suvereniteettiin kuuluvia merentakaisia maita ja alueita, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteessä II, |
| --- | --- |

—

Alankomaiden kuningaskunnan alue, lukuun ottamatta sen suvereniteettiin kuuluvia merentakaisia maita ja alueita, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteessä II,

| — | Belgian kuningaskunnan alue, |
| --- | --- |

—

Belgian kuningaskunnan alue,

| — | Espanjan kuningaskunnan alue, |
| --- | --- |

—

Espanjan kuningaskunnan alue,

| — | Helleenien tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Helleenien tasavallan alue,

| — | Irlannin alue, |
| --- | --- |

—

Irlannin alue,

| — | Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan alue, |
| --- | --- |

—

Iso-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan alue,

| — | Italian tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Italian tasavallan alue,

| — | Itävallan tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Itävallan tasavallan alue,

| — | Kyproksen tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Kyproksen tasavallan alue,

| — | Latvian tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Latvian tasavallan alue,

| — | Liettuan tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Liettuan tasavallan alue,

| — | Luxemburgin suurherttuakunnan alue, |
| --- | --- |

—

Luxemburgin suurherttuakunnan alue,

| — | Maltan tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Maltan tasavallan alue,

| — | Portugalin tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Portugalin tasavallan alue,

| — | Puolan tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Puolan tasavallan alue,

| — | Ranskan tasavallan alue, lukuun ottamatta sen suvereniteettiin kuuluvia merentakaisia maita ja alueita, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteessä II, |
| --- | --- |

—

Ranskan tasavallan alue, lukuun ottamatta sen suvereniteettiin kuuluvia merentakaisia maita ja alueita, sellaisina kuin ne on määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteessä II,

| — | Ruotsin kuningaskunnan alue, |
| --- | --- |

—

Ruotsin kuningaskunnan alue,

| — | Saksan liittotasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Saksan liittotasavallan alue,

| — | Slovakian tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Slovakian tasavallan alue,

| — | Slovenian tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Slovenian tasavallan alue,

| — | Suomen tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Suomen tasavallan alue,

| — | Tanskan kuningaskunnan alue, lukuun ottamatta Färsaaria ja Grönlantia, |
| --- | --- |

—

Tanskan kuningaskunnan alue, lukuun ottamatta Färsaaria ja Grönlantia,

| — | Tšekin tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Tšekin tasavallan alue,

| — | Unkarin tasavallan alue, |
| --- | --- |

—

Unkarin tasavallan alue,

| — | Viron tasavallan alue. |
| --- | --- |

—

Viron tasavallan alue.

---

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 110/2005,

annettu 24 päivänä tammikuuta 2005,

jalostusteollisuudelle ajanjaksolla 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2003 toimitettuja tonnikaloja koskevan hyvityksen myöntämisestä tuottajajärjestöille

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä joulukuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 (1) ja erityisesti sen 27 artiklan 6 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklassa säädetty hyvitys myönnetään tietyin edellytyksin yhteisön tonnikalan tuottajajärjestöille sen kalenterivuosineljänneksen aikana jalostusteollisuudelle toimitetuista tonnikalamääristä, jota hintanoteeraukset koskivat, jos sekä vuosineljänneksen keskimääräinen myyntihinta yhteisön markkinoilla että tuontihinta, korotettuna tarvittaessa siihen sovellettavalla tasoitusmaksulla, olivat alle 87 prosenttia yhteisön kyseisen tuotteen tuottajahinnasta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklassa säädetty hyvitys myönnetään tietyin edellytyksin yhteisön tonnikalan tuottajajärjestöille sen kalenterivuosineljänneksen aikana jalostusteollisuudelle toimitetuista tonnikalamääristä, jota hintanoteeraukset koskivat, jos sekä vuosineljänneksen keskimääräinen myyntihinta yhteisön markkinoilla että tuontihinta, korotettuna tarvittaessa siihen sovellettavalla tasoitusmaksulla, olivat alle 87 prosenttia yhteisön kyseisen tuotteen tuottajahinnasta.

| (2) | Yhteisön markkinoiden tilanteen tarkastelu on osoittanut, että yli 10 kilogrammaa painavien keltaevätonnikalojen (Thunnus albacares) osalta asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklassa tarkoitettu vuosineljänneksen keskimääräinen myyntihinta ja tuontihinta olivat 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2003 molemmat alle 87 prosenttia voimassa olevasta yhteisön tuottajahinnasta, joka vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2346/2002 (2). |
| --- | --- |

(2)

Yhteisön markkinoiden tilanteen tarkastelu on osoittanut, että yli 10 kilogrammaa painavien keltaevätonnikalojen (Thunnus albacares) osalta asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklassa tarkoitettu vuosineljänneksen keskimääräinen myyntihinta ja tuontihinta olivat 1 päivästä lokakuuta31 päivään joulukuuta 2003 molemmat alle 87 prosenttia voimassa olevasta yhteisön tuottajahinnasta, joka vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2346/2002 (2).

| (3) | Oikeus hyvitykseen olisi määritettävä sellaisten myyntien perusteella, joiden kauppalasku on päivätty käsiteltävänä olevana vuosineljänneksenä ja jotka on otettu huomioon laskettaessa komission asetuksen (EY) N:o 2183/2001 (3) 4 artiklassa tarkoitettua kuukausittaista keskimääräistä myyntihintaa. |
| --- | --- |

(3)

Oikeus hyvitykseen olisi määritettävä sellaisten myyntien perusteella, joiden kauppalasku on päivätty käsiteltävänä olevana vuosineljänneksenä ja jotka on otettu huomioon laskettaessa komission asetuksen (EY) N:o 2183/2001 (3) 4 artiklassa tarkoitettua kuukausittaista keskimääräistä myyntihintaa.

| (4) | Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hyvityksen taso ei missään tapauksessa saa ylittää kyseisen tuotteen käynnistyskynnyksen ja yhteisön markkinoiden keskimääräisen myyntihinnan välistä erotusta eikä kiinteää määrää, joka on 12 prosenttia tästä kynnyksestä. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun hyvityksen taso ei missään tapauksessa saa ylittää kyseisen tuotteen käynnistyskynnyksen ja yhteisön markkinoiden keskimääräisen myyntihinnan välistä erotusta eikä kiinteää määrää, joka on 12 prosenttia tästä kynnyksestä.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 1 kohdan mukaiseen hyvitykseen oikeutetut määrät eivät missään tapauksessa saa ylittää kyseisen vuosineljänneksen osalta saman artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja enimmäismääriä. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 1 kohdan mukaiseen hyvitykseen oikeutetut määrät eivät missään tapauksessa saa ylittää kyseisen vuosineljänneksen osalta saman artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja enimmäismääriä.

| (6) | Kyseisen vuosineljänneksen aikana yhteisön tullialueelle sijoittautuneelle jalostusteollisuudelle myydyt ja toimitetut määrät ylittävät yli 10 kilogrammaa painavien keltaevätonnikalojen (Thunnus albacares) osalta kolmen edellisen kalastusvuoden saman vuosineljänneksen aikana myydyt ja toimitetut määrät. Koska määrät ylittävät asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 3 kohdassa vahvistetun rajan, kyseisten tuotteiden osalta on syytä rajoittaa hyvitykseen oikeutettuja kokonaismääriä. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisen vuosineljänneksen aikana yhteisön tullialueelle sijoittautuneelle jalostusteollisuudelle myydyt ja toimitetut määrät ylittävät yli 10 kilogrammaa painavien keltaevätonnikalojen (Thunnus albacares) osalta kolmen edellisen kalastusvuoden saman vuosineljänneksen aikana myydyt ja toimitetut määrät. Koska määrät ylittävät asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 3 kohdassa vahvistetun rajan, kyseisten tuotteiden osalta on syytä rajoittaa hyvitykseen oikeutettuja kokonaismääriä.

| (7) | Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 4 kohdassa säädettyjen enimmäismäärien mukaisesti kullekin tuottajajärjestölle myönnettävän hyvityksen määrää laskettaessa olisi vahvistettava hyvitykseen oikeutettujen määrien jakaminen asianomaisten tuottajajärjestöjen kesken suhteessa vastaavan vuosineljänneksen tuotantoon kalastusvuosina 2000, 2001 ja 2002. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 4 kohdassa säädettyjen enimmäismäärien mukaisesti kullekin tuottajajärjestölle myönnettävän hyvityksen määrää laskettaessa olisi vahvistettava hyvitykseen oikeutettujen määrien jakaminen asianomaisten tuottajajärjestöjen kesken suhteessa vastaavan vuosineljänneksen tuotantoon kalastusvuosina 2000, 2001 ja 2002.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastustuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastustuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Myönnetään asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklassa tarkoitettu hyvitys 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2003 väliseksi ajanjaksoksi seuraaville tuotteille seuraavien enimmäismäärien rajoissa:

| Tuote | Hyvityksen enimmäismäärä
  (EUR/tonni) |
| --- | --- |
| Yli 10 kilogrammaa painavat keltaevätonnikalat (Thunnus albacares) | 24 |

Tuote

Hyvityksen enimmäismäärä

(EUR/tonni)

Yli 10 kilogrammaa painavat keltaevätonnikalat (Thunnus albacares)

24

2 artikla

1.   Hyvitykseen oikeutettu kokonaismäärä on lajikohtaisesti seuraava:

| — | yli 10 kilogrammaa painavat keltaevätonnikalat (Thunnus albacares): 11 433,536 tonnia. |
| --- | --- |

—

yli 10 kilogrammaa painavat keltaevätonnikalat (Thunnus albacares): 11 433,536 tonnia.

2.   Kokonaismäärän jakaminen asianomaisten tuottajajärjestöjen kesken määritellään liitteessä.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 17, 21.1.2000, s. 22.

1

(2)  EYVL L 351, 28.12.2002, s. 3.

2

(3)  EYVL L 293, 10.11.2001, s. 11.

3

---

LIITE

Asetuksen (EY) N:o 104/2000 27 artiklan 4 kohdan mukaisesti 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän joulukuuta 2003 välisenä ajanjaksona hyvitykseen oikeutettujen tonnikalamäärien jakaminen tuottajajärjestöjen kesken hyvitysprosenttierien mukaisina määrinä ilmaistuina

| (tonnia) |
| --- |
| Yli 10 kilogrammaa painavat keltaevätonnikalat (Thunnus albacares) | 100-prosenttiseen hyvitykseen oikeuttavat määrät
  (27 artiklan 4 kohdan ensimmäinen luetelmakohta) | 50-prosenttiseen hyvitykseen oikeuttavat määrät
  (27 artiklan 4 kohdan toinen luetelmakohta) | Hyvitykseen oikeuttavat määrät yhteensä
  (27 artiklan 4 kohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta) |
| OPAGAC | 1 880,530 | 0 | 1 880,530 |
| OPTUC | 3 837,843 | 445,778 | 4 283,621 |
| OP 42 (CAN.) | 0 | 0 | 0 |
| ORTHONGEL | 4 720,123 | 549,262 | 5 269,385 |
| APASA | 0 | 0 | 0 |
| Madeira | 0 | 0 | 0 |
| EU yhteensä | 10 438,496 | 995,040 | 11 433,536 |

(tonnia)

Yli 10 kilogrammaa painavat keltaevätonnikalat (Thunnus albacares)

100-prosenttiseen hyvitykseen oikeuttavat määrät

(27 artiklan 4 kohdan ensimmäinen luetelmakohta)

50-prosenttiseen hyvitykseen oikeuttavat määrät

(27 artiklan 4 kohdan toinen luetelmakohta)

Hyvitykseen oikeuttavat määrät yhteensä

(27 artiklan 4 kohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta)

OPAGAC

1 880,530

0

1 880,530

OPTUC

3 837,843

445,778

4 283,621

OP 42 (CAN.)

0

0

0

ORTHONGEL

4 720,123

549,262

5 269,385

APASA

0

0

0

Madeira

0

0

0

EU yhteensä

10 438,496

995,040

11 433,536

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Euroopan parlamentti

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/8

---

EUROOPAN PARLAMENTIN PÄÄTÖS,

tehty 11 päivänä tammikuuta 2005,

Euroopan oikeusasiamiehen nimittämisestä

(2005/46/EY, Euratom)

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan toisen kohdan ja 195 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 107 d artiklan,

ottaa huomioon 9 päivänä maaliskuuta 1994 tekemänsä päätöksen oikeusasiamiehen tehtävien hoitamista koskevasta ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista koskevista yleisistä ehdoista (1), sellaisena kuin se on muutettuna 14 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyllä päätöksellä (2),

ottaa huomioon työjärjestyksen 194 artiklan,

ottaa huomioon nimitysehdotuspyynnön (3),

ottaa huomioon 11 päivänä tammikuuta 2005 pidetyssä istunnossa toimitetun äänestyksen,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Nikiforos DIAMANDOUROS nimitetään Euroopan oikeusasiamieheksi.

Tehty Strasbourgissa 11 päivänä tammikuuta 2005.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Josep BORRELL FONTELLES

---

(1)  EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15.

1

(2)  EYVL L 92, 9.4.2002, s. 13.

2

(3)  EUVL C 213, 25.8.2004, s. 9.

3

---

Neuvosto

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/9

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä joulukuuta 2004,

päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta Euroopan unionin laajentumisen ja Euroopan naapuruuspolitiikan huomioon ottamiseksi

(2005/47/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Huhtikuun 16 päivänä 2003 allekirjoitetut liittymissopimukset tulivat voimaan 1 päivänä toukokuuta 2004. |
| --- | --- |

(1)

Huhtikuun 16 päivänä 2003 allekirjoitetut liittymissopimukset tulivat voimaan 1 päivänä toukokuuta 2004.

| (2) | Komissio on laatinut yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Eurooppa, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta) 22 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/24/EY (1) 1 artiklan 1 kohdan 3 alakohdan mukaisesti kertomuksen (2), jossa todetaan, että päätökseen on aiheellista tehdä joitakin muutoksia etenkin Euroopan unionin laajentumisen huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(2)

Komissio on laatinut yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta (Keski- ja Itä-Eurooppa, Välimeren maat, Latinalainen Amerikka ja Aasia sekä Etelä-Afrikan tasavalta) 22 päivänä joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/24/EY (1) 1 artiklan 1 kohdan 3 alakohdan mukaisesti kertomuksen (2), jossa todetaan, että päätökseen on aiheellista tehdä joitakin muutoksia etenkin Euroopan unionin laajentumisen huomioon ottamiseksi.

| (3) | Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on todennut päätelmissään, että Turkille myönnettävä liittymistä valmisteleva tuki rahoitetaan vuodesta 2004 lähtien budjettikohdasta ”liittymistä edeltävät menot”. |
| --- | --- |

(3)

Kööpenhaminassa 12 ja 13 päivänä joulukuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on todennut päätelmissään, että Turkille myönnettävä liittymistä valmisteleva tuki rahoitetaan vuodesta 2004 lähtien budjettikohdasta ”liittymistä edeltävät menot”.

| (4) | Kokemukset, joita EIP on saanut päätöksen 2000/24/EY tekemisen jälkeen sijoitusten suojaamiseksi käytettävissä olevien takuumenettelyjen muutoksista, ovat osoittaneet, että yhteisön myöntämän takauksen kattaman poliittisen riskin käsitteen alaa on tarkistettava. |
| --- | --- |

(4)

Kokemukset, joita EIP on saanut päätöksen 2000/24/EY tekemisen jälkeen sijoitusten suojaamiseksi käytettävissä olevien takuumenettelyjen muutoksista, ovat osoittaneet, että yhteisön myöntämän takauksen kattaman poliittisen riskin käsitteen alaa on tarkistettava.

| (5) | Talousarviosta myönnettävän takauksen olisi riskinjakojärjestelmässä katettava valuuttasiirtojen estämisestä, pakkolunastuksesta, sodasta tai kansalaislevottomuuksista aiheutuvien poliittisten riskien lisäksi myös riskit, jotka aiheutuvat oikeussuojan epäämisestä tapauksissa, joissa kolmannen maan hallitus tai muut viranomaiset rikkovat tietyntyyppisiä sopimuksia. |
| --- | --- |

(5)

Talousarviosta myönnettävän takauksen olisi riskinjakojärjestelmässä katettava valuuttasiirtojen estämisestä, pakkolunastuksesta, sodasta tai kansalaislevottomuuksista aiheutuvien poliittisten riskien lisäksi myös riskit, jotka aiheutuvat oikeussuojan epäämisestä tapauksissa, joissa kolmannen maan hallitus tai muut viranomaiset rikkovat tietyntyyppisiä sopimuksia.

| (6) | Riskinjakojärjestelmässä EIP:n olisi katettava kaupalliset riskit muun kolmannen osapuolen kuin valtion myöntämin takauksin tai muilla takuilla taikka vakuuksilla sekä varmistumalla asianmukaisesti velallisen rahoitusaseman vakaudesta tavanomaisten ehtojensa mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Riskinjakojärjestelmässä EIP:n olisi katettava kaupalliset riskit muun kolmannen osapuolen kuin valtion myöntämin takauksin tai muilla takuilla taikka vakuuksilla sekä varmistumalla asianmukaisesti velallisen rahoitusaseman vakaudesta tavanomaisten ehtojensa mukaisesti.

| (7) | Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) mukaisissa kauden 2000–2006 rahoitusnäkymissä yhteisön talousarvion lainatakuuvarauksen enimmäismääräksi vahvistetaan 200 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintatason mukaan) vuodessa. |
| --- | --- |

(7)

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (3) mukaisissa kauden 2000–2006 rahoitusnäkymissä yhteisön talousarvion lainatakuuvarauksen enimmäismääräksi vahvistetaan 200 miljoonaa euroa (vuoden 1999 hintatason mukaan) vuodessa.

| (8) | Tiiviillä EIP:n ja komission välisellä yhteistyöllä olisi varmistettava johdonmukaisuus ja synergia EU:n maantieteellisten yhteistyöohjelmien kanssa ja varmistettava, että EIP:n lainananto täydentää ja vahvistaa EU:n toimintalinjoja näillä alueilla. |
| --- | --- |

(8)

Tiiviillä EIP:n ja komission välisellä yhteistyöllä olisi varmistettava johdonmukaisuus ja synergia EU:n maantieteellisten yhteistyöohjelmien kanssa ja varmistettava, että EIP:n lainananto täydentää ja vahvistaa EU:n toimintalinjoja näillä alueilla.

| (9) | Päätöstä 2000/24/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti, |
| --- | --- |

(9)

Päätöstä 2000/24/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan päätös 2000/24/EY seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 1 artikla seuraavasti:






  a) | muutetaan 1 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Yhteisö myöntää Euroopan investointipankille (EIP) yleistakuun kaikille sen saamatta jääneille mutta erääntyneille maksuille, jotka koskevat kaakkoisissa naapurimaissa, Välimeren maissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa sekä Etelä-Afrikan tasavallassa toteutettuihin investointihankkeisiin tavanomaisin ehdoin ja ulkosuhteisiin liittyvän yhteisön politiikan asianomaisten tavoitteiden mukaisesti avattuja luottoja.” |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 1 artikla seuraavasti:

a)

muutetaan 1 kohta seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Yhteisö myöntää Euroopan investointipankille (EIP) yleistakuun kaikille sen saamatta jääneille mutta erääntyneille maksuille, jotka koskevat kaakkoisissa naapurimaissa, Välimeren maissa, Latinalaisessa Amerikassa ja Aasiassa sekä Etelä-Afrikan tasavallassa toteutettuihin investointihankkeisiin tavanomaisin ehdoin ja ulkosuhteisiin liittyvän yhteisön politiikan asianomaisten tavoitteiden mukaisesti avattuja luottoja.”

| ii) | korvataan toisen alakohdan toinen virke seuraavasti:
  ”Avattujen luottojen kokonaismäärä saa olla enintään 19 460 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:






  — | kaakkoiset naapurimaat:
  9 185 miljoonaa euroa, |
| --- | --- | --- |

ii)

korvataan toisen alakohdan toinen virke seuraavasti:

”Avattujen luottojen kokonaismäärä saa olla enintään 19 460 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:

—

kaakkoiset naapurimaat:

9 185 miljoonaa euroa,

| — | Välimeren maat:
  6 520 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Välimeren maat:

6 520 miljoonaa euroa,

| — | Latinalainen Amerikka ja Aasia:
  2 480 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Latinalainen Amerikka ja Aasia:

2 480 miljoonaa euroa,

| — | Etelä-Afrikan tasavalta:
  825 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Etelä-Afrikan tasavalta:

825 miljoonaa euroa,

| — | Erityistoimi EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseksi:
  450 miljoonaa euroa, |
| --- | --- |

—

Erityistoimi EY:n ja Turkin välisen tulliliiton vahvistamisen ja tiivistämisen tukemiseksi:

450 miljoonaa euroa,

ja se voidaan käyttää 31 päivään tammikuuta 2007 mennessä. Jo sovitut luotot vähennetään aluekohtaisista enimmäismääristä.”

| b) | muutetaan 2 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:






  ”— | kaakkoiset naapurimaat: Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Romania, Serbia ja Montenegro ja Turkki;” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

muutetaan 2 kohta seuraavasti:

i)

korvataan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

”—

kaakkoiset naapurimaat: Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Kroatia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Romania, Serbia ja Montenegro ja Turkki;”

| ii) | poistetaan toisesta luetelmakohdasta sanat ”Kypros”, ”Malta” ja ”Turkki”. |
| --- | --- |

ii)

poistetaan toisesta luetelmakohdasta sanat ”Kypros”, ”Malta” ja ”Turkki”.

| 2) | Lisätään 2 artiklaan alakohta seuraavasti:
  ”Komissio laatii kertomuksen tämän päätöksen soveltamisesta 31 päivään heinäkuuta 2006 mennessä.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 2 artiklaan alakohta seuraavasti:

”Komissio laatii kertomuksen tämän päätöksen soveltamisesta 31 päivään heinäkuuta 2006 mennessä.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. VEERMAN

---

(1)  EYVL L 9, 13.1.2000, s. 24. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 2001/778/EY (EYVL L 292, 9.11.2001, s. 43).

1

(2)  KOM(2003) 603.

2

(3)  EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1.

3

---

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/11

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä joulukuuta 2004,

yhteisön takauksen myöntämisestä Euroopan investointipankille Venäjän, Ukrainan, Moldovan ja Valko-Venäjän tietyille hankkeille myönnetyistä lainoista aiheutuvien tappioiden varalta

(2005/48/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 181 A artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tukeakseen Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaa neuvosto haluaa antaa Euroopan investointipankille (EIP) mahdollisuuden myöntää lainoja Venäjän ja läntisten uusien itsenäisten valtioiden eli Valko-Venäjän, Moldovan ja Ukrainan tietyille hankkeille. |
| --- | --- |

(1)

Tukeakseen Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaa neuvosto haluaa antaa Euroopan investointipankille (EIP) mahdollisuuden myöntää lainoja Venäjän ja läntisten uusien itsenäisten valtioiden eli Valko-Venäjän, Moldovan ja Ukrainan tietyille hankkeille.

| (2) | Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämän Pohjoista ulottuvuutta koskevan aloitteen tukemiseksi on annettu yhteisön takauksen myöntämisestä EIP:lle pohjoisen ulottuvuuden puitteissa Venäjän Itämeren altaan valituille ympäristöhankkeille myönnetyistä erityislainoista aiheutuvien tappioiden varalta 6 päivänä marraskuuta 2001 tehty neuvoston päätös 2001/777/EY (2). |
| --- | --- |

(2)

Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käynnistämän Pohjoista ulottuvuutta koskevan aloitteen tukemiseksi on annettu yhteisön takauksen myöntämisestä EIP:lle pohjoisen ulottuvuuden puitteissa Venäjän Itämeren altaan valituille ympäristöhankkeille myönnetyistä erityislainoista aiheutuvien tappioiden varalta 6 päivänä marraskuuta 2001 tehty neuvoston päätös 2001/777/EY (2).

| (3) | EIP:n päätöksen 2001/777/EY mukainen lainananto on nyt saavuttamassa enimmäismääränsä. |
| --- | --- |

(3)

EIP:n päätöksen 2001/777/EY mukainen lainananto on nyt saavuttamassa enimmäismääränsä.

| (4) | Ecofin-neuvosto antoi 25 päivänä marraskuuta 2003 päätelmissään suostumuksensa EIP:n ylimääräisille lainoille Venäjälle ja läntisille uusille itsenäisille valtioille. Kyse on päätöksen 2001/777/EY kehittämisestä edelleen tiettyjen EIP:n suhteellista etua edustavien alojen hankkeille ja hankkeille, kun kyseisen alan luottotarpeeseen ei ole vastattu. EIP:n suhteellista etua edustavia aloja ovat ympäristö sekä liikenne, televiestintä, energia-alan infrastruktuurit Euroopan laajuisten liikenneverkkojen painopistealoilla, kun niihin liittyy jäsenvaltioiden rajat ylittäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(4)

Ecofin-neuvosto antoi 25 päivänä marraskuuta 2003 päätelmissään suostumuksensa EIP:n ylimääräisille lainoille Venäjälle ja läntisille uusille itsenäisille valtioille. Kyse on päätöksen 2001/777/EY kehittämisestä edelleen tiettyjen EIP:n suhteellista etua edustavien alojen hankkeille ja hankkeille, kun kyseisen alan luottotarpeeseen ei ole vastattu. EIP:n suhteellista etua edustavia aloja ovat ympäristö sekä liikenne, televiestintä, energia-alan infrastruktuurit Euroopan laajuisten liikenneverkkojen painopistealoilla, kun niihin liittyy jäsenvaltioiden rajat ylittäviä vaikutuksia.

| (5) | Lainanantovaltuutus riippuu myös asianmukaisten ehtojen täyttymisestä, ja näiden ehtojen tulisi olla yhdenmukaisia EU:n korkealla tasolla tekemien poliittisten ja makrotaloudellisten sopimusten kanssa sekä sen muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa tekemien ala- ja hankekohtaisten sopimusten kanssa. Sen tulisi myös perustua asianmukaiseen työnjakoon EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) välillä. |
| --- | --- |

(5)

Lainanantovaltuutus riippuu myös asianmukaisten ehtojen täyttymisestä, ja näiden ehtojen tulisi olla yhdenmukaisia EU:n korkealla tasolla tekemien poliittisten ja makrotaloudellisten sopimusten kanssa sekä sen muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa tekemien ala- ja hankekohtaisten sopimusten kanssa. Sen tulisi myös perustua asianmukaiseen työnjakoon EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) välillä.

| (6) | EIP:n rahoitusta tulisi hoitaa EIP:n tavanomaisten kriteerien ja menettelyiden ja asianmukaisten valvontatoimien mukaisesti sekä Euroopan yhteisön tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) asianmukaisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti ja siten, että yhteisön politiikkoja tuetaan. EIP:n ja komission tulisi neuvotella säännöllisesti varmistaakseen painopistealueiden ja hankkeiden yhteensovittamisen kyseisissä maissa ja arvioidakseen yhteisön asiaankuuluvien poliittisten tavoitteiden toteuttamisessa tapahtunutta kehitystä. |
| --- | --- |

(6)

EIP:n rahoitusta tulisi hoitaa EIP:n tavanomaisten kriteerien ja menettelyiden ja asianmukaisten valvontatoimien mukaisesti sekä Euroopan yhteisön tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) asianmukaisten sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti ja siten, että yhteisön politiikkoja tuetaan. EIP:n ja komission tulisi neuvotella säännöllisesti varmistaakseen painopistealueiden ja hankkeiden yhteensovittamisen kyseisissä maissa ja arvioidakseen yhteisön asiaankuuluvien poliittisten tavoitteiden toteuttamisessa tapahtunutta kehitystä.

| (7) | Tämä päätös otetaan huomioon joulukuussa 2006 tehtävän EU:n ulkopuolisiin hankkeisiin myönnettäviä lainoja koskevan EIP:n yleisen lainanantovaltuutuksen täyden arvioinnin yhteydessä. |
| --- | --- |

(7)

Tämä päätös otetaan huomioon joulukuussa 2006 tehtävän EU:n ulkopuolisiin hankkeisiin myönnettäviä lainoja koskevan EIP:n yleisen lainanantovaltuutuksen täyden arvioinnin yhteydessä.

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Tavoite

Yhteisö myöntää Euroopan investointipankille (jäljempänä ’EIP’) takauksen kaikille sen saamatta jääneille mutta erääntyneille maksuille, jotka koskevat Venäjällä ja läntisissä uusissa itsenäisissä valtioissa eli Valko-Venäjällä, Moldovassa ja Ukrainassa toteutettuihin investointihankkeisiin tavanomaisin ehdoin ja ulkosuhteisiin liittyvän yhteisön politiikan asianomaisten tavoitteiden mukaisesti avattuja luottoja.

2 artikla

Luottokelpoiset hankkeet

Luottokelpoisia ovat Euroopan unionille merkittävää etua tuovat hankkeet seuraavilla aloilla:

| — | ympäristö, |
| --- | --- |

—

ympäristö,

| — | liikenne, televiestintä ja energia-alan infrastruktuurit Euroopan laajuisten liikenneverkkojen painopistealoilla, kun niihin liittyy jäsenvaltioiden rajat ylittäviä vaikutuksia. |
| --- | --- |

—

liikenne, televiestintä ja energia-alan infrastruktuurit Euroopan laajuisten liikenneverkkojen painopistealoilla, kun niihin liittyy jäsenvaltioiden rajat ylittäviä vaikutuksia.

3 artikla

Enimmäismäärä ja ehdot

1.   Avattujen luottojen enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa.

2.   EIP:lle myönnetään poikkeuksellinen 100 prosentin yhteisön takaus, joka kattaa tämän päätöksen mukaisesti avattujen luottojen kokonaismäärän ja kaikki niihin liittyvät summat.

3.   Hankkeiden, joita rahoitetaan takauksen kattamilla lainoilla, on täytettävä seuraavat ehdot:

| a) | hankkeen on täytettävä 2 artiklan mukaiset kelpoisuusehdot; |
| --- | --- |

a)

hankkeen on täytettävä 2 artiklan mukaiset kelpoisuusehdot;

| b) | EIP:n on tehtävä yhteistyötä ja huolehdittava tarvittaessa rahoituksesta yhdessä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa varmistaakseen, että riskit jakautuvat kohtuullisesti ja hankkeen ehdot ovat asianmukaiset. |
| --- | --- |

b)

EIP:n on tehtävä yhteistyötä ja huolehdittava tarvittaessa rahoituksesta yhdessä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa varmistaakseen, että riskit jakautuvat kohtuullisesti ja hankkeen ehdot ovat asianmukaiset.

EIP jakaa työt EBRD:n kanssa asianmukaisesti, yhdessä sovitulla tavalla, ja se toimittaa asiaa koskevat tiedot 5 artiklan mukaisesti. Erityisesti EIP käyttää hyväkseen EBRD:n kokemusta Venäjällä ja läntisissä uusissa itsenäisissä valtioissa.

4 artikla

Yksittäisten maiden luottokelpoisuus

Yksittäiset maat täyttävät enimmäismäärän puitteissa asianmukaiset luottokelpoisuusehdot, kun ja jos kyseiset ehdot ovat yhdenmukaisia EU:n korkealla tasolla kyseisen maan kanssa tekemien poliittisten ja makrotaloudellisten sopimusten kanssa. Komissio määrittelee, onko yksittäinen maa täyttänyt asianmukaiset ehdot, ja ilmoittaa tästä EIP:lle.

5 artikla

Tietojen toimittaminen

Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain tämän päätöksen perusteella toteutetuista lainatoimista sekä esittää samanaikaisesti arvioinnin tämän päätöksen toteuttamisesta ja toimien yhteensovittamisesta hankkeissa mukana olevien kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa.

Tietoihin on sisällyttävä arvio siitä, missä määrin tämän päätöksen nojalla annetuilla luotoilla on edistetty yhteisön ulkopoliittisten tavoitteiden saavuttamista.

EIP toimittaa komissiolle kaikki ensimmäisessä ja toisessa kohdassa esitettyä tarkoitusta varten tarvittavat tiedot.

6 artikla

Kesto

Takaus kattaa lainat, joista on sovittu 31 päivään tammikuuta 2007 mennessä.

Jos EIP:n myöntämien lainojen kokonaismäärä on tämän ajan kuluttua jäänyt 3 artiklan 1 kohdassa mainittua enimmäismäärää pienemmäksi, aikaa jatketaan ilman eri toimenpiteitä kuudella kuukaudella.

7 artikla

Loppusäädökset

1.   Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

2.   EIP ja komissio päättävät takauksen myöntämisen ehdoista.

Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

C. VEERMAN

---

(1)  Lausunto annettu 14. joulukuuta 2004 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

(2)  EYVL L 292, 9.11.2001, s. 41.

2

---

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/13

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 18 päivänä tammikuuta 2005,

yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean toimintasäännöistä

(2005/49/EY, Euratom)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen perustamisesta 2 päivänä marraskuuta 2004 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2004/752/EY, Euratom (1), ja erityisesti sen liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen presidentin 2 päivänä joulukuuta 2004 antaman suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa määrätään sellaisen seitsemästä henkilöstä koostuvan komitean perustamisesta, jossa on yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen entisiä jäseniä ja tunnetusti päteviä oikeusoppineita. |
| --- | --- |

(1)

Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa määrätään sellaisen seitsemästä henkilöstä koostuvan komitean perustamisesta, jossa on yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen entisiä jäseniä ja tunnetusti päteviä oikeusoppineita.

| (2) | Edellä mainitun 3 kohdan nojalla neuvosto vahvistaa tämän komitean toimintasäännöt määräenemmistöllä yhteisöjen tuomioistuimen presidentin suosituksesta. Tätä määräystä olisi sovellettava, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainitun 3 kohdan nojalla neuvosto vahvistaa tämän komitean toimintasäännöt määräenemmistöllä yhteisöjen tuomioistuimen presidentin suosituksesta. Tätä määräystä olisi sovellettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut toimintasäännöt ovat tämän päätöksen liitteessä.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  EUVL L 333, 9.11.2004, s. 7.

1

---

LIITE

Yhteisöjen tuomioistuimen perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan liitteessä I olevan 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun komitean toimintasäännöt

| 1. | Komitea koostuu seitsemästä henkilöstä, jotka ovat yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen entisiä jäseniä ja tunnetusti päteviä oikeusoppineita. |
| --- | --- |

1.

Komitea koostuu seitsemästä henkilöstä, jotka ovat yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen entisiä jäseniä ja tunnetusti päteviä oikeusoppineita.

| 2. | Nämä henkilöt nimetään neljän vuoden toimikaudeksi. Tämän toimikauden päätyttyä heidät voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi. |
| --- | --- |

2.

Nämä henkilöt nimetään neljän vuoden toimikaudeksi. Tämän toimikauden päätyttyä heidät voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.

| 3. | Neuvosto nimeää yhden komitean jäsenistä komitean puheenjohtajaksi. |
| --- | --- |

3.

Neuvosto nimeää yhden komitean jäsenistä komitean puheenjohtajaksi.

| 4. | Neuvoston pääsihteeristö huolehtii komitean sihteeristölle kuuluvista tehtävistä. Se tarjoaa komitean toiminnalle tarpeelliset hallinnolliset palvelut muun muassa asiakirjojen kääntämisen osalta. |
| --- | --- |

4.

Neuvoston pääsihteeristö huolehtii komitean sihteeristölle kuuluvista tehtävistä. Se tarjoaa komitean toiminnalle tarpeelliset hallinnolliset palvelut muun muassa asiakirjojen kääntämisen osalta.

| 5. | Komitea on päätösvaltainen, kun vähintään viisi sen jäsenistä on läsnä.
  Komitea tekee päätökset äänten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisee. |
| --- | --- |

5.

Komitea on päätösvaltainen, kun vähintään viisi sen jäsenistä on läsnä.

Komitea tekee päätökset äänten yksinkertaisella enemmistöllä. Jos äänet menevät tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisee.

| 6. | Komitean jäsenet, joiden on siirryttävä asuinpaikastaan tehtäviensä suorittamiseksi, saavat korvauksen kustannuksistaan sekä erillisen korvauksen komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan sekä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä 25 päivänä heinäkuuta 1967 annetun asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom (1) 6 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.
  Neuvosto vastaa tästä aiheutuvista kuluista. |
| --- | --- |

6.

Komitean jäsenet, joiden on siirryttävä asuinpaikastaan tehtäviensä suorittamiseksi, saavat korvauksen kustannuksistaan sekä erillisen korvauksen komission puheenjohtajan ja jäsenten sekä yhteisön tuomioistuimen presidentin, tuomarien, julkisasiamiesten ja kirjaajan sekä yhteisön ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen presidentin, jäsenten ja kirjaajan palkkajärjestelyistä 25 päivänä heinäkuuta 1967 annetun asetuksen N:o 422/67/ETY, N:o 5/67/Euratom (1) 6 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti.

Neuvosto vastaa tästä aiheutuvista kuluista.

---

(1)  EYVL 187, 8.8.1967, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 1292/2004 (EUVL L 243, 15.7.2004, s. 23).

---

Komissio

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/15

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 17 päivänä tammikuuta 2005,

24 GHz:n taajuusalueen tilapäisestä yhdenmukaisesta käytöstä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa Euroopan yhteisössä

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 34)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/50/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (radiotaajuuspäätös) (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvostolle ja Euroopan parlamentille 2 päivänä kesäkuuta 2003 annetussa komission tiedonannossa ”Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma – Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu” (2) määritellään johdonmukainen lähestymistapa tieturvallisuuteen Euroopan unionissa. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille 15 päivänä syyskuuta 2003 antamassaan tiedonannossa ”Turvallisia ja älykkäitä ajoneuvoja tieto- ja viestintätekniikan avulla” (3) komissio ilmoitti lisäksi aikeestaan parantaa tieturvallisuutta Euroopan unionissa erityisellä eSafety-aloitteella käyttämällä uutta tieto- ja viestintätekniikkaa ja älykkäitä tieturvallisuusjärjestelmiä, kuten autojen lyhyen kantaman tutkalaitteita. Myös neuvosto peräänkuulutti tieturvallisuudesta 5 päivänä joulukuuta 2003 antamissaan päätelmissä (4) ajoneuvoturvallisuuden parantamista elektronisten turvajärjestelmien kaltaista uutta teknologiaa edistämällä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvostolle ja Euroopan parlamentille 2 päivänä kesäkuuta 2003 annetussa komission tiedonannossa ”Tieliikenneturvallisuuden eurooppalainen toimintaohjelma – Tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen EU:ssa vuoteen 2010 mennessä: yhteinen vastuu” (2) määritellään johdonmukainen lähestymistapa tieturvallisuuteen Euroopan unionissa. Neuvostolle ja Euroopan parlamentille 15 päivänä syyskuuta 2003 antamassaan tiedonannossa ”Turvallisia ja älykkäitä ajoneuvoja tieto- ja viestintätekniikan avulla” (3) komissio ilmoitti lisäksi aikeestaan parantaa tieturvallisuutta Euroopan unionissa erityisellä eSafety-aloitteella käyttämällä uutta tieto- ja viestintätekniikkaa ja älykkäitä tieturvallisuusjärjestelmiä, kuten autojen lyhyen kantaman tutkalaitteita. Myös neuvosto peräänkuulutti tieturvallisuudesta 5 päivänä joulukuuta 2003 antamissaan päätelmissä (4) ajoneuvoturvallisuuden parantamista elektronisten turvajärjestelmien kaltaista uutta teknologiaa edistämällä.

| (2) | Autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden nopea ja koordinoitu kehittäminen ja käyttöönotto yhteisössä edellyttävät, että tätä sovellusta varten saadaan viipymättä ja pysyvästi käyttöön yhdenmukaistettu radiotaajuuskaista, jotta alan teollisuus voi luottavaisin mielin tehdä tarvittavat investoinnit. |
| --- | --- |

(2)

Autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden nopea ja koordinoitu kehittäminen ja käyttöönotto yhteisössä edellyttävät, että tätä sovellusta varten saadaan viipymättä ja pysyvästi käyttöön yhdenmukaistettu radiotaajuuskaista, jotta alan teollisuus voi luottavaisin mielin tehdä tarvittavat investoinnit.

| (3) | Tällaista yhdenmukaistamista silmällä pitäen komissio antoi 5 päivänä elokuuta 2003 Euroopan telehallintojen neuvottelukunnalle CEPTille päätöksen 676/2002/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla toimeksi määritellä tarvittavat radiotaajuudet ja helpottaa näin autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden koordinoitua käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(3)

Tällaista yhdenmukaistamista silmällä pitäen komissio antoi 5 päivänä elokuuta 2003 Euroopan telehallintojen neuvottelukunnalle CEPTille päätöksen 676/2002/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla toimeksi määritellä tarvittavat radiotaajuudet ja helpottaa näin autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden koordinoitua käyttöönottoa.

| (4) | Toimeksiannon pohjalta CEPT yksilöi 79 GHz:n taajuusalueen sopivimmaksi taajuusalueeksi autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien pitkän aikavälin jatkuvaa kehittämistä ja käyttöä varten, ja taajuusalue on määrä ottaa tähän käyttöön tammikuuhun 2005 mennessä. Tätä varten komissio teki 8 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen 2004/545/EY 79 GHz:n taajuusalueen yhdenmukaisesta käytöstä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa Euroopan yhteisössä (5). |
| --- | --- |

(4)

Toimeksiannon pohjalta CEPT yksilöi 79 GHz:n taajuusalueen sopivimmaksi taajuusalueeksi autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien pitkän aikavälin jatkuvaa kehittämistä ja käyttöä varten, ja taajuusalue on määrä ottaa tähän käyttöön tammikuuhun 2005 mennessä. Tätä varten komissio teki 8 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen 2004/545/EY 79 GHz:n taajuusalueen yhdenmukaisesta käytöstä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa Euroopan yhteisössä (5).

| (5) | Kyseistä 79 GHz:n taajuusaluetta käyttävien lyhyen kantaman tutkajärjestelmien teknologia on kuitenkin edelleen kehitysasteella eikä sitä voida heti käyttää kustannustehokkaasti, joskin alan teollisuus tukee kyseisen teknologian kehitystä niin, että se saataisiin käyttöön mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(5)

Kyseistä 79 GHz:n taajuusaluetta käyttävien lyhyen kantaman tutkajärjestelmien teknologia on kuitenkin edelleen kehitysasteella eikä sitä voida heti käyttää kustannustehokkaasti, joskin alan teollisuus tukee kyseisen teknologian kehitystä niin, että se saataisiin käyttöön mahdollisimman pian.

| (6) | Raportissaan, jonka CEPT antoi 9 päivänä heinäkuuta 2004 Euroopan komissiolle 5 päivänä elokuuta 2003 annetun toimeksiannon pohjalta, CEPT yksilöi 24 GHz:n taajuusalueen tilapäiseksi ratkaisuksi, jonka avulla autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmät voidaan ottaa käyttöön varhaisessa vaiheessa eSafety-aloitteen tavoitteiden mukaisesti, koska kyseistä taajuusaluetta käyttävä teknologia on jo riittävän kypsällä tasolla. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet oman kansallisen radiotaajuustilanteensa perusteella, jotta 24 GHz:n taajuusalueella (21,65–26,65 GHz) olisi saatavilla tarpeeksi taajuuksia yhdenmukaista käyttöä varten siten, ettei taajuusalueen muille käyttäjille aiheuteta haitallisia häiriöitä. |
| --- | --- |

(6)

Raportissaan, jonka CEPT antoi 9 päivänä heinäkuuta 2004 Euroopan komissiolle 5 päivänä elokuuta 2003 annetun toimeksiannon pohjalta, CEPT yksilöi 24 GHz:n taajuusalueen tilapäiseksi ratkaisuksi, jonka avulla autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmät voidaan ottaa käyttöön varhaisessa vaiheessa eSafety-aloitteen tavoitteiden mukaisesti, koska kyseistä taajuusaluetta käyttävä teknologia on jo riittävän kypsällä tasolla. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet oman kansallisen radiotaajuustilanteensa perusteella, jotta 24 GHz:n taajuusalueella (21,65–26,65 GHz) olisi saatavilla tarpeeksi taajuuksia yhdenmukaista käyttöä varten siten, ettei taajuusalueen muille käyttäjille aiheuteta haitallisia häiriöitä.

| (7) | ITU:n radio-ohjesäännön alaviitteen 5.340 mukaan kaikki signaalit taajuuskaistalla 23,6–24,0 GHz on kielletty, koska kyseiset taajuudet on varattu ensisijaisesti radioastronomian, kaukokartoitussatelliittien ja avaruustutkimuksen passiivisten sovellusten käyttöön. Kielto on perusteltu, koska signaalien näille sovelluksille tällä kaistalla aiheuttamia haitallisia häiriöitä ei voida hyväksyä. |
| --- | --- |

(7)

ITU:n radio-ohjesäännön alaviitteen 5.340 mukaan kaikki signaalit taajuuskaistalla 23,6–24,0 GHz on kielletty, koska kyseiset taajuudet on varattu ensisijaisesti radioastronomian, kaukokartoitussatelliittien ja avaruustutkimuksen passiivisten sovellusten käyttöön. Kielto on perusteltu, koska signaalien näille sovelluksille tällä kaistalla aiheuttamia haitallisia häiriöitä ei voida hyväksyä.

| (8) | Alaviite 5.340 edellyttää kansallista täytäntöönpanoa, ja sitä voidaan soveltaa yhdessä radio-ohjesäännön 4.4 artiklan kanssa; kyseisen artiklan mukaan taajuuksia ei saa antaa asemalle radio-ohjesäännöistä poiketen muuten kuin sillä nimenomaisella ehdolla, että asema ei annettua taajuutta käyttäessään aiheuta haitallisia häiriöitä muille ITU:n sääntöjen mukaan toimiville asemille. Siksi CEPT totesi komissiolle antamassaan raportissa, että alaviite 5.340 ei tarkkaan ottaen estä hallintoja käyttämästä alaviitteen soveltamisalaan kuuluvia taajuuksia edellyttäen, että käyttö ei vaikuta muiden hallintojen radioliikenteeseen eikä käyttötarkoitusta pyritä saamaan kansainvälisesti tunnustetuksi ITU:n puitteissa. |
| --- | --- |

(8)

Alaviite 5.340 edellyttää kansallista täytäntöönpanoa, ja sitä voidaan soveltaa yhdessä radio-ohjesäännön 4.4 artiklan kanssa; kyseisen artiklan mukaan taajuuksia ei saa antaa asemalle radio-ohjesäännöistä poiketen muuten kuin sillä nimenomaisella ehdolla, että asema ei annettua taajuutta käyttäessään aiheuta haitallisia häiriöitä muille ITU:n sääntöjen mukaan toimiville asemille. Siksi CEPT totesi komissiolle antamassaan raportissa, että alaviite 5.340 ei tarkkaan ottaen estä hallintoja käyttämästä alaviitteen soveltamisalaan kuuluvia taajuuksia edellyttäen, että käyttö ei vaikuta muiden hallintojen radioliikenteeseen eikä käyttötarkoitusta pyritä saamaan kansainvälisesti tunnustetuksi ITU:n puitteissa.

| (9) | Taajuuskaistalla 23,6–24,0 GHz on ensisijainen merkitys tieteelle ja meteorologialle, koska sitä tarvitaan kosteuspitoisuuden mittaamisessa, joka on olennainen tekijä kaukokartoituspalvelujen lämpötilamittauksissa. Kyseistä taajuuskaistaa tarvitaan erityisesti ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan hankkeessa (GMES), jonka tavoitteena on luoda toimiva eurooppalainen varoitusjärjestelmä. Lisäksi 22,21–24,00 GHz:n taajuuskaistaa tarvitaan radioastronomiassa jatkuviin mittauksiin sekä mitattaessa ammoniakin ja veden spektriviivoja. |
| --- | --- |

(9)

Taajuuskaistalla 23,6–24,0 GHz on ensisijainen merkitys tieteelle ja meteorologialle, koska sitä tarvitaan kosteuspitoisuuden mittaamisessa, joka on olennainen tekijä kaukokartoituspalvelujen lämpötilamittauksissa. Kyseistä taajuuskaistaa tarvitaan erityisesti ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan hankkeessa (GMES), jonka tavoitteena on luoda toimiva eurooppalainen varoitusjärjestelmä. Lisäksi 22,21–24,00 GHz:n taajuuskaistaa tarvitaan radioastronomiassa jatkuviin mittauksiin sekä mitattaessa ammoniakin ja veden spektriviivoja.

| (10) | Taajuuskaistat 21,2–23,6 GHz ja 24,5–26,5 GHz on osoitetttu ITU:n radio-ohjesäännössä ensisijaisesti kiinteälle radioliikenteelle, ja niitä käytetään laajasti kiinteissä radiolinkeissä toisen ja kolmannen sukupolven matkaviestinverkkojen infrastruktuuritarpeiden täyttämiseksi sekä kiinteiden langattomien laajakaistaverkkojen kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(10)

Taajuuskaistat 21,2–23,6 GHz ja 24,5–26,5 GHz on osoitetttu ITU:n radio-ohjesäännössä ensisijaisesti kiinteälle radioliikenteelle, ja niitä käytetään laajasti kiinteissä radiolinkeissä toisen ja kolmannen sukupolven matkaviestinverkkojen infrastruktuuritarpeiden täyttämiseksi sekä kiinteiden langattomien laajakaistaverkkojen kehittämiseksi.

| (11) | Autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien sekä kiinteän radioliikenteen, kaukokartoitussatelliittien tarvitseman radioliikenteen ja radioastronomian käyttämän radioliikenteen keskinäistä yhteensopivuutta koskevien tutkimusten perusteella CEPT on tullut siihen tulokseen, että autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien rajoittamaton käyttö 24 GHz:n taajuusalueella aiheuttaa kyseistä taajuuskaistaa käyttäville muille radiosovelluksille kohtuuttomasti haitallisia häiriöitä. Kun otetaan huomioon ITU:n radio-ohjesääntö ja mainitun muun radioliikenteen merkitys, autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmät voidaan ottaa käyttöön 24 GHz:n taajuusalueella vain sillä ehdolla, että kyseisen taajuusalueen muu radioliikenne suojataan riittävästi. Vaikka auton lyhyen kantaman tutkalaitteesta tuleva signaali on hyvin heikko suurimmassa osassa 24 GHz:n taajuusaluetta ja vaikka yksittäinen laite ei ehkä aiheuta haitallisia häiriöitä, on otettava huomioon useiden laitteiden käytön aiheuttama kumulatiivinen vaikutus. |
| --- | --- |

(11)

Autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien sekä kiinteän radioliikenteen, kaukokartoitussatelliittien tarvitseman radioliikenteen ja radioastronomian käyttämän radioliikenteen keskinäistä yhteensopivuutta koskevien tutkimusten perusteella CEPT on tullut siihen tulokseen, että autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien rajoittamaton käyttö 24 GHz:n taajuusalueella aiheuttaa kyseistä taajuuskaistaa käyttäville muille radiosovelluksille kohtuuttomasti haitallisia häiriöitä. Kun otetaan huomioon ITU:n radio-ohjesääntö ja mainitun muun radioliikenteen merkitys, autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmät voidaan ottaa käyttöön 24 GHz:n taajuusalueella vain sillä ehdolla, että kyseisen taajuusalueen muu radioliikenne suojataan riittävästi. Vaikka auton lyhyen kantaman tutkalaitteesta tuleva signaali on hyvin heikko suurimmassa osassa 24 GHz:n taajuusaluetta ja vaikka yksittäinen laite ei ehkä aiheuta haitallisia häiriöitä, on otettava huomioon useiden laitteiden käytön aiheuttama kumulatiivinen vaikutus.

| (12) | CEPT:n mukaan 24 GHz:n taajuusalueella tai sen lähitaajuuksilla toimiville jo käytössä oleville sovelluksille aiheutuisi enenevässä määrin merkittäviä haitallisia häiriöitä, jos 24 GHz:n taajuusalueen lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen autojen yleisyysaste ylittää tietyn tason. CEPT katsoi erityisesti, että taajuuskaistan tilapäinen yhteiskäyttö kaukokartoitusliikenteessä ja autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmissä olisi mahdollista vain sillä ehdolla, että 24 GHz:n taajuusalueen lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen autojen osuus rajoitetaan 7,0 prosenttiin yksittäisillä kansallisilla markkinoilla. Prosenttisosuus on laskettu kaukokartoituksen pikselien perusteella, mutta ylärajan määrittämisen viitepohjana ovat kansalliset markkinat, koska näitä voidaan seurata helpoiten. |
| --- | --- |

(12)

CEPT:n mukaan 24 GHz:n taajuusalueella tai sen lähitaajuuksilla toimiville jo käytössä oleville sovelluksille aiheutuisi enenevässä määrin merkittäviä haitallisia häiriöitä, jos 24 GHz:n taajuusalueen lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen autojen yleisyysaste ylittää tietyn tason. CEPT katsoi erityisesti, että taajuuskaistan tilapäinen yhteiskäyttö kaukokartoitusliikenteessä ja autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmissä olisi mahdollista vain sillä ehdolla, että 24 GHz:n taajuusalueen lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen autojen osuus rajoitetaan 7,0 prosenttiin yksittäisillä kansallisilla markkinoilla. Prosenttisosuus on laskettu kaukokartoituksen pikselien perusteella, mutta ylärajan määrittämisen viitepohjana ovat kansalliset markkinat, koska näitä voidaan seurata helpoiten.

| (13) | Lisäksi CEPT:n raportissa todettiin, että kiinteän radioliikenteen suojaamisen näkökulmasta taajuusalueen tilapäinen yhteiskäyttö autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien kanssa olisi mahdollista vain sillä ehdolla, että autojen lyhyen kantaman tutkalaitteilla varustettujen ja kiinteän vastaanottimen vastaanottoalueella liikkuvien ajoneuvojen osuus rajoitetaan alle 10 prosenttiin. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi CEPT:n raportissa todettiin, että kiinteän radioliikenteen suojaamisen näkökulmasta taajuusalueen tilapäinen yhteiskäyttö autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien kanssa olisi mahdollista vain sillä ehdolla, että autojen lyhyen kantaman tutkalaitteilla varustettujen ja kiinteän vastaanottimen vastaanottoalueella liikkuvien ajoneuvojen osuus rajoitetaan alle 10 prosenttiin.

| (14) | CEPT:n tekemien selvitysten perusteella oletetaan näin ollen, että taajuusalueen muille käyttäjille ei pitäisi aiheutua haitallisia häiriöitä, jos 24 GHz:n taajuusalueen lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen rekisteröityjen, markkinoille saatettujen ja käyttöön otettujen ajoneuvojen osuus ei ylitä 7:ää prosenttia jäsenvaltiossa liikkeessä olevien ajoneuvojen kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

(14)

CEPT:n tekemien selvitysten perusteella oletetaan näin ollen, että taajuusalueen muille käyttäjille ei pitäisi aiheutua haitallisia häiriöitä, jos 24 GHz:n taajuusalueen lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen rekisteröityjen, markkinoille saatettujen ja käyttöön otettujen ajoneuvojen osuus ei ylitä 7:ää prosenttia jäsenvaltiossa liikkeessä olevien ajoneuvojen kokonaismäärästä.

| (15) | Tällä hetkellä oletetaan, ettei tätä ylärajaa saavuteta ennen viitepäivämäärää, joka on 30. kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(15)

Tällä hetkellä oletetaan, ettei tätä ylärajaa saavuteta ennen viitepäivämäärää, joka on 30. kesäkuuta 2013.

| (16) | Useat jäsenvaltiot käyttävät 24 GHz:n taajuusaluetta myös ajonopeuksien tutkavalvontaan liikenneturvallisuuden edistämiseksi. Autojen lyhyen kantaman tutkia ja kyseisiä Euroopassa toimivia nopeustutkia koskevien yhteensopivuustutkimusten perusteella CEPT on tullut johtopäätökseen, että yhteensopivuus on mahdollista tietyissä olosuhteissa, etenkin kun näiden järjestelmien keskustaajuudet erotetaan toisistaan vähintään 25 MHz, ja että haitallisten häiriöiden riski on alhainen eikä virheellisiä nopeusmittauksia aiheudu. Lyhyen kantaman tutkajärjestelmiä käyttävien ajoneuvojen valmistajat ovat myös sitoutuneet jatkotoimenpiteisiin, jotta nopeustutkien häiriöriskit olisivat minimaalisia. Lyhyen kantaman tutkajärjestelmät eivät siis vaikuta merkittävästi nopeustutkajärjestelmien luotettavuuteen. |
| --- | --- |

(16)

Useat jäsenvaltiot käyttävät 24 GHz:n taajuusaluetta myös ajonopeuksien tutkavalvontaan liikenneturvallisuuden edistämiseksi. Autojen lyhyen kantaman tutkia ja kyseisiä Euroopassa toimivia nopeustutkia koskevien yhteensopivuustutkimusten perusteella CEPT on tullut johtopäätökseen, että yhteensopivuus on mahdollista tietyissä olosuhteissa, etenkin kun näiden järjestelmien keskustaajuudet erotetaan toisistaan vähintään 25 MHz, ja että haitallisten häiriöiden riski on alhainen eikä virheellisiä nopeusmittauksia aiheudu. Lyhyen kantaman tutkajärjestelmiä käyttävien ajoneuvojen valmistajat ovat myös sitoutuneet jatkotoimenpiteisiin, jotta nopeustutkien häiriöriskit olisivat minimaalisia. Lyhyen kantaman tutkajärjestelmät eivät siis vaikuta merkittävästi nopeustutkajärjestelmien luotettavuuteen.

| (17) | Jotkin jäsenvaltiot aikovat käyttää tulevaisuudessa taajuuskaistaa 21,4–22,0 GHz satelliittiyleisradioliikenteeseen (BSS) suunnassa avaruudesta maahan. Kyseiset kansalliset hallinnot ovat yhteensopivuutta koskevien selvitysten perusteella katsoneet, ettei yhteensopivuusongelmia ole, jos autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien signaalit ovat enintään -61,3 dBm/MHz alle 22 GHz:n taajuuksilla. |
| --- | --- |

(17)

Jotkin jäsenvaltiot aikovat käyttää tulevaisuudessa taajuuskaistaa 21,4–22,0 GHz satelliittiyleisradioliikenteeseen (BSS) suunnassa avaruudesta maahan. Kyseiset kansalliset hallinnot ovat yhteensopivuutta koskevien selvitysten perusteella katsoneet, ettei yhteensopivuusongelmia ole, jos autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien signaalit ovat enintään -61,3 dBm/MHz alle 22 GHz:n taajuuksilla.

| (18) | Komission on tarkasteltava jäsenvaltioiden avustuksella uudelleen jatkuvasti, puolueettomasti ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti edellä mainittuja olettamuksia ja varotoimenpiteitä, jotta voidaan arvioida konkreettisen näytön pohjalta, ylittyykö 7 prosentin yläraja jonkin jäsenvaltion kansallisilla markkinoilla ennen viitepäivämäärää, onko taajuusalueen muille käyttäjille aiheutunut tai aiheutuuko niille todennäköisesti lyhyen ajan kuluessa haitallisia häiriöitä 7 prosentin ylärajan ylittymisestä kansallisilla markkinoilla tai onko muille taajuusalueen käyttäjille aiheutunut haitallisia häiriöitä jo ylärajan alapuolella. |
| --- | --- |

(18)

Komission on tarkasteltava jäsenvaltioiden avustuksella uudelleen jatkuvasti, puolueettomasti ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti edellä mainittuja olettamuksia ja varotoimenpiteitä, jotta voidaan arvioida konkreettisen näytön pohjalta, ylittyykö 7 prosentin yläraja jonkin jäsenvaltion kansallisilla markkinoilla ennen viitepäivämäärää, onko taajuusalueen muille käyttäjille aiheutunut tai aiheutuuko niille todennäköisesti lyhyen ajan kuluessa haitallisia häiriöitä 7 prosentin ylärajan ylittymisestä kansallisilla markkinoilla tai onko muille taajuusalueen käyttäjille aiheutunut haitallisia häiriöitä jo ylärajan alapuolella.

| (19) | Uudelleentarkastelun tuloksena saatavien tietojen perusteella tätä päätöstä voidaan joutua muuttamaan erityisesti sen varmistamiseksi, ettei muille taajuusalueen käyttäjille aiheudu haitallisia häiriöitä. |
| --- | --- |

(19)

Uudelleentarkastelun tuloksena saatavien tietojen perusteella tätä päätöstä voidaan joutua muuttamaan erityisesti sen varmistamiseksi, ettei muille taajuusalueen käyttäjille aiheudu haitallisia häiriöitä.

| (20) | Tämän vuoksi ei voida olettaa, että 24 GHz:n taajuusalueen käyttöä voidaan jatkaa autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmissä viitepäivämäärään saakka, jos sitä ennen käy ilmi, että jokin edellä mainituista olettamuksista ei enää pidä paikkaansa. |
| --- | --- |

(20)

Tämän vuoksi ei voida olettaa, että 24 GHz:n taajuusalueen käyttöä voidaan jatkaa autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmissä viitepäivämäärään saakka, jos sitä ennen käy ilmi, että jokin edellä mainituista olettamuksista ei enää pidä paikkaansa.

| (21) | Uudelleentarkastelun ja 24 GHz:n taajuusalueen käytön seurannan helpottamiseksi ja tehostamiseksi jäsenvaltiot voivat päättää kääntyä entistä suoremmin valmistajien ja maahantuojien puoleen saadakseen tarvittavat tiedot uudelleentarkasteluun liittyen. |
| --- | --- |

(21)

Uudelleentarkastelun ja 24 GHz:n taajuusalueen käytön seurannan helpottamiseksi ja tehostamiseksi jäsenvaltiot voivat päättää kääntyä entistä suoremmin valmistajien ja maahantuojien puoleen saadakseen tarvittavat tiedot uudelleentarkasteluun liittyen.

| (22) | Kuten CEPT on todennut, 22,21–24,00 GHz:n taajuuskaistan yhteinen käyttö autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmissä ja radioastronomialiikenteessä voisi aiheuttaa haitallisia häiriöitä radioastronomialiikenteelle, jos lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen sallitaan liikkua rajoituksitta tietyllä säteellä radioastronomia-asemasta. Tästä syystä ja ottaen huomioon, että direktiivin 1999/5/EY mukaan radiolaitteet on valmistettava niin, että vältetään haitalliset häiriöt, radioastronomiassa käytetyllä 22,21–24,00 GHz:n taajuuskaistalla toimivat autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmät olisi deaktivoitava liikuttaessa kyseisillä alueilla. Kansallisten hallintojen olisi määriteltävä ja perusteltava kyseeseen tulevat radioastronomia-asemat ja niiden suojavyöhykkeet. |
| --- | --- |

(22)

Kuten CEPT on todennut, 22,21–24,00 GHz:n taajuuskaistan yhteinen käyttö autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmissä ja radioastronomialiikenteessä voisi aiheuttaa haitallisia häiriöitä radioastronomialiikenteelle, jos lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen sallitaan liikkua rajoituksitta tietyllä säteellä radioastronomia-asemasta. Tästä syystä ja ottaen huomioon, että direktiivin 1999/5/EY mukaan radiolaitteet on valmistettava niin, että vältetään haitalliset häiriöt, radioastronomiassa käytetyllä 22,21–24,00 GHz:n taajuuskaistalla toimivat autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmät olisi deaktivoitava liikuttaessa kyseisillä alueilla. Kansallisten hallintojen olisi määriteltävä ja perusteltava kyseeseen tulevat radioastronomia-asemat ja niiden suojavyöhykkeet.

| (23) | Toimivuuden ja luotettavuuden vuoksi laitteiden deaktivoinnin pitäisi tapahtua automaattisesti. Jotta 24 GHz:n taajuusaluetta käyttäviä autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmiä voitaisiin ottaa käyttöön mahdollisimman pian, voidaan kuitenkin sallia manuaalisesti deaktivoitavien lähetinten lukumääräisesti rajoitettu käyttö, koska tällaisesta rajoitetusta käytöstä aiheutuvien haitallisten häiriöiden todennäköisyyden oletetaan jäävän pieneksi. |
| --- | --- |

(23)

Toimivuuden ja luotettavuuden vuoksi laitteiden deaktivoinnin pitäisi tapahtua automaattisesti. Jotta 24 GHz:n taajuusaluetta käyttäviä autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmiä voitaisiin ottaa käyttöön mahdollisimman pian, voidaan kuitenkin sallia manuaalisesti deaktivoitavien lähetinten lukumääräisesti rajoitettu käyttö, koska tällaisesta rajoitetusta käytöstä aiheutuvien haitallisten häiriöiden todennäköisyyden oletetaan jäävän pieneksi.

| (24) | Autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien tilapäinen käyttöönotto 24 GHz:n taajuusalueella on poikkeuksellinen toimenpide, jota ei tule pitää ennakkotapauksena muiden sovellusten tilapäiselle tai pysyvälle käyttöönotolle taajuuskaistoilla, joihin sovelletaan ITU:n radio-ohjesäännön alaviitettä 5.340. Lisäksi autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmiä ei tule pitää ITU:n radio-ohjesäännössä tarkoitettuna ihmishengen turvaamistarkoituksiin liittyvänä palveluna, ja niitä on käytettävä häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteen mukaisesti. Lisäksi autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien käyttö ei saisi rajoittaa 24 GHz:n taajuusaluetta käyttävien ja alaviitteellä 5.340 suojattujen sovellusten tulevaa kehitystä. |
| --- | --- |

(24)

Autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien tilapäinen käyttöönotto 24 GHz:n taajuusalueella on poikkeuksellinen toimenpide, jota ei tule pitää ennakkotapauksena muiden sovellusten tilapäiselle tai pysyvälle käyttöönotolle taajuuskaistoilla, joihin sovelletaan ITU:n radio-ohjesäännön alaviitettä 5.340. Lisäksi autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmiä ei tule pitää ITU:n radio-ohjesäännössä tarkoitettuna ihmishengen turvaamistarkoituksiin liittyvänä palveluna, ja niitä on käytettävä häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteen mukaisesti. Lisäksi autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien käyttö ei saisi rajoittaa 24 GHz:n taajuusaluetta käyttävien ja alaviitteellä 5.340 suojattujen sovellusten tulevaa kehitystä.

| (25) | 24 GHz:n taajuusaluetta käyttävien lyhyen kantaman tutkalaitteiden saattaminen markkinoille irrallisina tai niiden jälkiasennus markkinoille jo saatettuihin ajoneuvoihin ei vastaisi tavoitetta eli sitä, että vältetään muille taajuusaluetta käyttäville radiosovelluksille aiheutuvat haitalliset häiriöt, koska se voisi johtaa näiden laitteiden hallitsemattomaan yleistymiseen. Autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien käyttöä 24 GHz:n taajuusalueella pitäisi sen sijaan olla helpompi valvoa, jos ne asennetaan pelkästään osana ajoneuvojen sähkövarustuksen, suunnittelun ja ohjelmistojen integroitua kokonaisuutta, joko uuden ajoneuvon alkuperäisvarusteena tai varaosana, jolla ajoneuvoon alkuperäisvarusteena asennettu lyhyen kantaman tutkajärjestelmä korvataan. |
| --- | --- |

(25)

24 GHz:n taajuusaluetta käyttävien lyhyen kantaman tutkalaitteiden saattaminen markkinoille irrallisina tai niiden jälkiasennus markkinoille jo saatettuihin ajoneuvoihin ei vastaisi tavoitetta eli sitä, että vältetään muille taajuusaluetta käyttäville radiosovelluksille aiheutuvat haitalliset häiriöt, koska se voisi johtaa näiden laitteiden hallitsemattomaan yleistymiseen. Autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien käyttöä 24 GHz:n taajuusalueella pitäisi sen sijaan olla helpompi valvoa, jos ne asennetaan pelkästään osana ajoneuvojen sähkövarustuksen, suunnittelun ja ohjelmistojen integroitua kokonaisuutta, joko uuden ajoneuvon alkuperäisvarusteena tai varaosana, jolla ajoneuvoon alkuperäisvarusteena asennettu lyhyen kantaman tutkajärjestelmä korvataan.

| (26) | Tätä päätöstä sovelletaan ottaen huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annettu neuvoston direktiivi 70/156/ETY (6) ja radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/5/EY (7) ja rajoittamatta mainittujen direktiivien säännösten soveltamista. |
| --- | --- |

(26)

Tätä päätöstä sovelletaan ottaen huomioon moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 6 päivänä helmikuuta 1970 annettu neuvoston direktiivi 70/156/ETY (6) ja radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/5/EY (7) ja rajoittamatta mainittujen direktiivien säännösten soveltamista.

| (27) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(27)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tämän päätöksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa ehdot 24 GHz:n taajuusalueen saatavuudelle ja tehokkaalle käytölle autojen lyhyen kantaman tutkalaitteita varten.

2 artikla

Tässä päätöksessä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1) | ”24 GHz:n taajuusalueella” tarkoitetaan 24,15 +/- 2,50 gigahertsin taajuuskaistaa; |
| --- | --- |

1)

”24 GHz:n taajuusalueella” tarkoitetaan 24,15 +/- 2,50 gigahertsin taajuuskaistaa;

| 2) | ”autojen lyhyen kantaman tutkalaitteilla” tarkoitetaan laitteita, joiden avulla toteutetaan tieajoneuvoihin tutkatoiminteita törmäysten ehkäisyä ja liikenneturvallisuussovelluksia varten; |
| --- | --- |

2)

”autojen lyhyen kantaman tutkalaitteilla” tarkoitetaan laitteita, joiden avulla toteutetaan tieajoneuvoihin tutkatoiminteita törmäysten ehkäisyä ja liikenneturvallisuussovelluksia varten;

| 3) | ”yhteisössä käyttöön otetuilla autojen lyhyen kantaman tutkalaitteilla” tarkoitetaan autojen lyhyen kantaman tutkalaitteita, jotka on asennettu alkuperäisvarusteena ajoneuvoon tai joilla korvataan tämä alkuperäisvaruste ajoneuvossa, joka rekisteröidään, saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön yhteisössä tai on rekisteröity, saatettu markkinoille tai otettu käyttöön yhteisössä; |
| --- | --- |

3)

”yhteisössä käyttöön otetuilla autojen lyhyen kantaman tutkalaitteilla” tarkoitetaan autojen lyhyen kantaman tutkalaitteita, jotka on asennettu alkuperäisvarusteena ajoneuvoon tai joilla korvataan tämä alkuperäisvaruste ajoneuvossa, joka rekisteröidään, saatetaan markkinoille tai otetaan käyttöön yhteisössä tai on rekisteröity, saatettu markkinoille tai otettu käyttöön yhteisössä;

| 4) | ”häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteella” tarkoitetaan, että taajuuskaistan muille käyttäjille ei saa aiheuttaa haitallisia häiriöitä eikä voida olettaa suojaa muista kyseisellä taajuusalueella toimivista järjestelmistä aiheutuvilta haitallisilta häiriöiltä; |
| --- | --- |

4)

”häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteella” tarkoitetaan, että taajuuskaistan muille käyttäjille ei saa aiheuttaa haitallisia häiriöitä eikä voida olettaa suojaa muista kyseisellä taajuusalueella toimivista järjestelmistä aiheutuvilta haitallisilta häiriöiltä;

| 5) | ”viitepäivämäärällä” tarkoitetaan 30 päivää kesäkuuta 2013; |
| --- | --- |

5)

”viitepäivämäärällä” tarkoitetaan 30 päivää kesäkuuta 2013;

| 6) | ”siirtymispäivämäärällä” tarkoitetaan 30 päivää kesäkuuta 2007; |
| --- | --- |

6)

”siirtymispäivämäärällä” tarkoitetaan 30 päivää kesäkuuta 2007;

| 7) | ”ajoneuvolla” tarkoitetaan direktiivin 70/156/ETY 2 artiklassa määriteltyä ajoneuvoa; |
| --- | --- |

7)

”ajoneuvolla” tarkoitetaan direktiivin 70/156/ETY 2 artiklassa määriteltyä ajoneuvoa;

| 8) | ”deaktivaatiolla” tarkoitetaan autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden signaalinlähetyksen lopettamista; |
| --- | --- |

8)

”deaktivaatiolla” tarkoitetaan autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden signaalinlähetyksen lopettamista;

| 9) | ”suojavyöhykkeellä” tarkoitetaan radioastronomia-aseman ympärillä olevaa aluetta, jonka säde on määritelty etäisyys asemasta; |
| --- | --- |

9)

”suojavyöhykkeellä” tarkoitetaan radioastronomia-aseman ympärillä olevaa aluetta, jonka säde on määritelty etäisyys asemasta;

| 10) | ”toimintasuhteella” tarkoitetaan lähettimen suhteellista lähetysaikaa yhden tunnin jaksossa. |
| --- | --- |

10)

”toimintasuhteella” tarkoitetaan lähettimen suhteellista lähetysaikaa yhden tunnin jaksossa.

3 artikla

Kyseinen 24 GHz:n taajuusalue on osoitettava 4 ja 6 artiklan vaatimusten mukaisille yhteisössä käyttöön otetuille autojen lyhyen kantaman tutkalaitteille ja sen on oltava niiden käytettävissä häiriöttömyyden ja suojaamattomuuden periaatteen mukaisesti mahdollisimman pian ja viimeistään 1 päivään heinäkuuta 2005 mennessä.

Kyseisen 24 GHz:n taajuusalueen on oltava tällä tavoin käytettävissä viitepäivämäärään asti, 5 artiklassa mainittujen ehtojen mukaisesti.

Viitepäivämäärän jälkeen 24 GHz:n taajuusaluetta ei saa enää käyttää ajoneuvoihin asennetuissa autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa lukuun ottamatta laitteita, jotka on asennettu alkuperäisvarusteena ajoneuvoon tai joilla korvataan tällainen alkuperäisvaruste ajoneuvossa, joka on rekisteröity, otettu käyttöön tai saatettu markkinoille ennen kyseistä päivämäärää yhteisössä.

4 artikla

Kyseisen 24 GHz:n taajuusalueen on oltava autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden ultralaajakaistaosan (UWB) käytettävissä siten, että suurin keskimääräinen efektiivinen säteilyteho on -41,3 dBm/MHz EIRP (effective isotropic radiated power) ja huipputeho 0 dBm/50MHz EIRP, paitsi alle 22 GHz:n taajuuksilla, joilla suurin keskimääräinen teho tulee rajoittaa -61,3 dBm/MHz EIRP:hen.

Taajuuskaista 24,05–24,25 GHz osoitetaan kapeakaistaiselle lähetysmuodolle/komponentille, joka voi koostua moduloimattomasta kantoaallosta; suurin huipputeho on 20 dBm EIRP, ja yli -10 dBm EIRP säteilytehohuippujen toimintasuhde on rajoitettu 10 prosenttiin.

Sellaisten taajuuskaistan 23,6–24,0 GHz signaalien, jotka suuntautuvat vähintään 30o vaakatason yläpuolelle, on vaimennuttava vähintään 25 dB ennen vuotta 2010 markkinoille saatettujen autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden osalta ja sen jälkeen markkinoille saatettujen kyseisten laitteiden osalta vähintään 30 dB.

5 artikla

1.   Kyseisen 24 GHz:n taajuusalueen käyttöä autojen lyhyen kantaman tutkasovelluksissa on tarkasteltava uudelleen jatkuvasti sen varmistamiseksi, ettei taajuusalueen muille käyttäjille aiheudu haitallisia häiriöitä; erityisesti on säännöllisesti selvitettävä:

| a) | kussakin jäsenvaltiossa rekisteröityjen, markkinoille saatettujen tai käyttöön otettujen 24 GHz:n taajuusalueella toimivilla lyhyen kantaman tutkalaitteilla varustettujen ajoneuvojen kokonaismäärä sen varmistamiseksi, että määrä ei ole yli 7 prosenttia jäsenvaltiossa liikkeessä olevien ajoneuvojen kokonaismäärästä; |
| --- | --- |

a)

kussakin jäsenvaltiossa rekisteröityjen, markkinoille saatettujen tai käyttöön otettujen 24 GHz:n taajuusalueella toimivilla lyhyen kantaman tutkalaitteilla varustettujen ajoneuvojen kokonaismäärä sen varmistamiseksi, että määrä ei ole yli 7 prosenttia jäsenvaltiossa liikkeessä olevien ajoneuvojen kokonaismäärästä;

| b) | ovatko jäsenvaltiot tai valmistajat ja maahantuojat antaneet riittävät tiedot 24 GHz:n taajuusalueella toimivilla lyhyen kantaman tutkalaitteilla varustettujen ajoneuvojen määrästä, jotta voidaan seurata tehokkaasti 24 GHz:n taajuusalueen käyttöä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa; |
| --- | --- |

b)

ovatko jäsenvaltiot tai valmistajat ja maahantuojat antaneet riittävät tiedot 24 GHz:n taajuusalueella toimivilla lyhyen kantaman tutkalaitteilla varustettujen ajoneuvojen määrästä, jotta voidaan seurata tehokkaasti 24 GHz:n taajuusalueen käyttöä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa;

| c) | aiheuttaako 24 GHz:n taajuusalueella toimivien lyhyen kantaman tutkalaitteiden käyttö yksittäin tai kumulatiivisesti haitallisia häiriöitä muille 24 GHz:n taajuusalueen tai lähitaajuuksien käyttäjille vähintään yhdessä jäsenvaltiossa riippumatta siitä, onko a alakohdassa tarkoitettu yläraja ylitetty, tai tuleeko tällaisia haitallisia häiriöitä todennäköisesti aiheutumaan lyhyen ajan kuluessa; |
| --- | --- |

c)

aiheuttaako 24 GHz:n taajuusalueella toimivien lyhyen kantaman tutkalaitteiden käyttö yksittäin tai kumulatiivisesti haitallisia häiriöitä muille 24 GHz:n taajuusalueen tai lähitaajuuksien käyttäjille vähintään yhdessä jäsenvaltiossa riippumatta siitä, onko a alakohdassa tarkoitettu yläraja ylitetty, tai tuleeko tällaisia haitallisia häiriöitä todennäköisesti aiheutumaan lyhyen ajan kuluessa;

| d) | onko viitepäivämäärä edelleen tarkoituksenmukainen. |
| --- | --- |

d)

onko viitepäivämäärä edelleen tarkoituksenmukainen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun uudelleentarkastelun lisäksi on tehtävä perusteellinen tarkastelu viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009 sen selvittämiseksi, ovatko autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien käyttöön 24 GHz:n taajuusalueella liittyneet alkuperäiset olettamukset edelleen päteviä ja edistyykö 79 GHz:n taajuusaluetta käyttävän autojen lyhyen kantaman tutkateknologian kehitys siten, että kyseisellä taajuusalueella toimivia autojen lyhyen kantaman tutkasovelluksia tulee helposti saataville 1 päivään heinäkuuta 2013 mennessä.

3.   Perusteellinen tarkastelu voidaan käynnistää radiotaajuuskomitean jäsenen perustellusta pyynnöstä tai komission omasta aloitteesta.

4.   Jäsenvaltioiden on avustettava komissiota 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tarkastelujen tekemisessä varmistamalla, että tarvittavat tiedot ja erityisesti liitteessä mainitut tiedot kerätään ja toimitetaan viipymättä komissiolle.

6 artikla

1.   Ajoneuvoihin asennetut autojen lyhyen kantaman tutkalaitteet saavat olla toiminnassa vain ajoneuvon ollessa käynnistettynä.

2.   Yhteisössä käyttöön otettujen autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden on taattava suoja 7 artiklassa määritellyille 22,21–24,00 GHz:n taajuusalueella toimiville radioastronomia-asemille siten, että tutkalaitteet deaktivoituvat automaattisesti asemalle määritellyllä suojavyöhykkeellä, taikka asemille taataan vastaava suoja ilman kuljettajan toimenpiteitä jonkin muun menetelmän avulla.

3.   Edellä olevasta 2 kohdasta poiketen manuaalinen deaktivaatio sallitaan sellaisissa 24 GHz:n taajuusalueella toimivissa autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa, jotka on otettu käyttöön yhteisössä ennen siirtymispäivämäärää.

7 artikla

Kunkin jäsenvaltion on määriteltävä 6 artiklan 2 kohdan nojalla suojattavat radioastronomia-asemansa ja kunkin aseman suojavyöhykkeen ominaisuudet. Kyseiset tiedot on toimitettava perusteluineen komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tekemisestä ja julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 17 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Viviane REDING

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  KOM(2003) 311.

2

(3)  KOM(2003) 542.

3

(4)  Euroopan unionin neuvoston päätelmät tieturvallisuudesta, 15058/03 TRANS 307.

4

(5)  EUVL L 241, 13.7.2004, s. 66.

5

(6)  EYVL L 42, 23.2.1970, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/104/EY (EUVL L 337, 13.11.2004, s. 13).

6

(7)  EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).

7

---

LIITE

24 GHz:n taajuusalueella toimivien autojen lyhyen kantaman tutkalaitteiden käytön seurannassa tarvittavat tiedot

Tässä liitteessä määritellään tiedot, jotka tarvitaan lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen yleisyysasteen arvioimiseksi kussakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa 5 artiklan mukaisesti. Tietojen avulla määritetään 24 GHz:n taajuusaluetta käyttävien lyhyen kantaman tutkajärjestelmillä varustettujen ajoneuvojen osuus jäsenvaltiossa liikkeessä olevien ajoneuvojen kokonaismäärästä.

Seuraavat tiedot on kerättävä kultakin vuodelta:

| 1) | Sellaisten 24 GHz:n taajuusaluetta käyttävällä lyhyen kantaman tutkajärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen määrä, jotka on valmistettu ja/tai saatettu markkinoille ja/tai rekisteröity yhteisössä ensimmäisen kerran kyseisen vuoden aikana. |
| --- | --- |

1)

Sellaisten 24 GHz:n taajuusaluetta käyttävällä lyhyen kantaman tutkajärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen määrä, jotka on valmistettu ja/tai saatettu markkinoille ja/tai rekisteröity yhteisössä ensimmäisen kerran kyseisen vuoden aikana.

| 2) | Sellaisten 24 GHz:n taajuusaluetta käyttävällä lyhyen kantaman tutkajärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen määrä, jotka on tuotu yhteisön ulkopuolelta kyseisen vuoden aikana. |
| --- | --- |

2)

Sellaisten 24 GHz:n taajuusaluetta käyttävällä lyhyen kantaman tutkajärjestelmällä varustettujen ajoneuvojen määrä, jotka on tuotu yhteisön ulkopuolelta kyseisen vuoden aikana.

| 3) | Kyseisen vuoden aikana liikkeessä olevien ajoneuvojen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

3)

Kyseisen vuoden aikana liikkeessä olevien ajoneuvojen kokonaismäärä.

Kaikkiin tietoihin on liitettävä arviointi niihin liittyvistä epävarmuustekijöistä.

Edellä mainittujen tietojen lisäksi komissiolle on toimitettava ajoissa kaikki muut tarpeelliset tiedot, jotka auttavat sitä riittävän yleiskäsityksen luomisessa 24 GHz:n taajuusalueen käytöstä autojen lyhyen kantaman tutkalaitteissa, muun muassa tiedot seuraavista:

| — | nykyiset ja tulevat markkinasuuntaukset yhteisössä ja sen ulkopuolella, |
| --- | --- |

—

nykyiset ja tulevat markkinasuuntaukset yhteisössä ja sen ulkopuolella,

| — | jälkimarkkinat ja laitteiden jälkiasennus, |
| --- | --- |

—

jälkimarkkinat ja laitteiden jälkiasennus,

| — | vaihtoehtoisten tekniikoiden ja sovellusten edistymisaste erityisesti päätöksessä 2004/545/EY tarkoitettujen 79 GHz:n taajuusaluetta käyttävien autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien osalta. |
| --- | --- |

—

vaihtoehtoisten tekniikoiden ja sovellusten edistymisaste erityisesti päätöksessä 2004/545/EY tarkoitettujen 79 GHz:n taajuusaluetta käyttävien autojen lyhyen kantaman tutkajärjestelmien osalta.

---

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/21

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä tammikuuta 2005,

luvan antamisesta jäsenvaltioille säätää tilapäisiä poikkeuksia tiettyihin neuvoston direktiivin 2000/29/EY säännöksiin torjunta-aineiden tai pysyvien orgaanisten yhdisteiden saastuttaman maa-aineksen dekontaminaatiotarkoituksiin tapahtuvan maahantuonnin osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 92)

(2005/51/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien yhteisöön kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Tietyistä kolmansista maista peräisin olevaa maa-ainesta ei direktiivin 2000/29/EY mukaisesti saa periaatteessa tuoda yhteisöön. |
| --- | --- |

(1)

Tietyistä kolmansista maista peräisin olevaa maa-ainesta ei direktiivin 2000/29/EY mukaisesti saa periaatteessa tuoda yhteisöön.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) hallinnoi vanhojen ja ei-toivottujen torjunta-aineiden käytön ehkäisemistä ja niiden hävittämistä koskevaa ohjelmaa, jonka tavoitteena on auttaa kehitysmaita löytämään ja poistamaan vanhat torjunta-ainevarastot ja torjunta-ainevuotojen saastuttama maa-aines. Kahdessa kansainvälisessä oikeudellisesti sitovassa sopimuksessa käsitellään lisäksi pysyvien orgaanisten yhdisteiden tuotantoa, käyttöä ja päästöjä sekä näitä aineita sisältävän jätteen turvallista käsittelyä tavoitteena suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä näiltä aineilta. Koska kehitysmailla ja siirtymätalouden mailla ei aina ole riittäviä valmiuksia näiden varastojen ja pilaantuneen maa-aineksen hävittämiseksi tai käsittelemiseksi turvallisesti, tällainen maa-aines lähetetään kansainvälisten sopimusten ja ohjelmien mukaisesti käsittelylaitoksiin käsiteltäväksi tai tuhottavaksi. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) hallinnoi vanhojen ja ei-toivottujen torjunta-aineiden käytön ehkäisemistä ja niiden hävittämistä koskevaa ohjelmaa, jonka tavoitteena on auttaa kehitysmaita löytämään ja poistamaan vanhat torjunta-ainevarastot ja torjunta-ainevuotojen saastuttama maa-aines. Kahdessa kansainvälisessä oikeudellisesti sitovassa sopimuksessa käsitellään lisäksi pysyvien orgaanisten yhdisteiden tuotantoa, käyttöä ja päästöjä sekä näitä aineita sisältävän jätteen turvallista käsittelyä tavoitteena suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä näiltä aineilta. Koska kehitysmailla ja siirtymätalouden mailla ei aina ole riittäviä valmiuksia näiden varastojen ja pilaantuneen maa-aineksen hävittämiseksi tai käsittelemiseksi turvallisesti, tällainen maa-aines lähetetään kansainvälisten sopimusten ja ohjelmien mukaisesti käsittelylaitoksiin käsiteltäväksi tai tuhottavaksi.

| (3) | Maa-aines on edellä mainitun ohjelman mukaisesti pakattava ja merkittävä kansainvälisen vaarallisten aineiden merikuljetuksia koskevan IMDG-säännöstön mukaisesti ja ainoastaan Yhdistyneiden Kansakuntien hyväksymiä kontteja voidaan käyttää. Lähetyksen on noudatettava IMDG-säännöstöä ja Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 259/93 (2). |
| --- | --- |

(3)

Maa-aines on edellä mainitun ohjelman mukaisesti pakattava ja merkittävä kansainvälisen vaarallisten aineiden merikuljetuksia koskevan IMDG-säännöstön mukaisesti ja ainoastaan Yhdistyneiden Kansakuntien hyväksymiä kontteja voidaan käyttää. Lähetyksen on noudatettava IMDG-säännöstöä ja Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 259/93 (2).

| (4) | Komissio katsoo, ettei kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien leviämisestä ole riskiä, jos maa-aines käsitellään jätteenpoltosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/76/EY (3) mukaisissa erityisissä ongelmajätteiden polttolaitoksissa tavalla, jolla varmistetaan, että torjunta-aineet tai pysyvät orgaaniset yhdisteet hävitetään tai muutetaan pysyvästi eri muotoon. |
| --- | --- |

(4)

Komissio katsoo, ettei kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien leviämisestä ole riskiä, jos maa-aines käsitellään jätteenpoltosta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/76/EY (3) mukaisissa erityisissä ongelmajätteiden polttolaitoksissa tavalla, jolla varmistetaan, että torjunta-aineet tai pysyvät orgaaniset yhdisteet hävitetään tai muutetaan pysyvästi eri muotoon.

| (5) | Tämän vuoksi jäsenvaltioille olisi rajoitetun ajan ja erityisedellytyksin annettava lupa tällaisen pilaantuneen maa-aineksen tuontiin. |
| --- | --- |

(5)

Tämän vuoksi jäsenvaltioille olisi rajoitetun ajan ja erityisedellytyksin annettava lupa tällaisen pilaantuneen maa-aineksen tuontiin.

| (6) | Lupa säätää poikkeuksia olisi peruutettava, jos todetaan, että tässä päätöksessä säädetyt erityisedellytykset eivät riitä estämään haitallisten organismien kulkeutumista yhteisöön tai kyseisiä edellytyksiä ei ole noudatettu. |
| --- | --- |

(6)

Lupa säätää poikkeuksia olisi peruutettava, jos todetaan, että tässä päätöksessä säädetyt erityisedellytykset eivät riitä estämään haitallisten organismien kulkeutumista yhteisöön tai kyseisiä edellytyksiä ei ole noudatettu.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jäsenvaltioille annetaan lupa säätää poikkeuksia direktiivin 2000/29/EY 4 artiklan 1 kohdasta, joka koskee kyseisen direktiivin liitteessä III olevan A osan 14 kohdassa tarkoitettuja kieltoja, ja direktiivin 2000/29/EY 5 artiklan 1 kohdasta, joka koskee direktiivin liitteessä IV olevan A osan I jakson 34 kohdassa tarkoitettuja erityisvaatimuksia, tietyistä kolmansista maista peräisin olevan maa-aineksen osalta.

Edellä 1 kohdassa mainittu lupa säätää poikkeuksia edellyttää liitteessä vahvistettujen erityisedellytysten täyttämistä, ja sitä sovelletaan ainoastaan maa-ainekseen, joka tuodaan yhteisöön 1 päivän maaliskuuta 2005 ja 28 päivän helmikuuta 2007 välisenä aikana ja joka on tarkoitettu käsiteltäväksi erityisissä ongelmajätteiden polttolaitoksissa.

Luvan myöntäminen ei rajoita muita lupia tai menettelyjä, joita saatetaan vaatia muun lainsäädännön nojalla.

2 artikla

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille ennen kunkin tuontivuoden 31 päivää joulukuuta tiedot, joita liitteessä olevassa 7 kohdassa edellytetään kultakin tämän päätöksen nojalla ennen kyseistä päivämäärää tuodulta maa-aineserältä.

3 artikla

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille välittömästi kaikista niiden alueelle tämän päätöksen nojalla tuoduista lähetyksistä, joiden on myöhemmin todettu olevan tämän päätöksen vastaisia.

4 artikla

Tämä päätös voidaan kumota, jos liitteessä esitetyt edellytykset osoittautuvat riittämättömiksi estämään kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien kulkeutumisen yhteisöön.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä tammikuuta 2005.

Komission puolesta

Markos KYPRIANOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/102/EY (EUVL L 309, 6.10.2004, s. 9).

1

(2)  EYVL L 30, 6.2.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2557/2001 (EYVL L 349, 31.12.2001, s. 1).

2

(3)  EYVL L 332, 28.12.2000, s. 91.

3

---

LIITE

Erityisedellytykset kolmansista maista peräisin olevalle maa-ainekselle, johon sovelletaan tämän päätöksen 1 artiklassa säädettyä poikkeusta

| 1. | Maa-aineksen on oltava






  a) | sellaisten torjunta-aineiden saastuttamaa, jotka kuuluvat vanhojen ja ei-toivottujen torjunta-aineiden käytön ehkäisemistä ja niiden hävittämistä koskevan FAO:n ohjelman tai vastaavien monenvälisten sopimusten piiriin, tai sellaisten pysyvien orgaanisten yhdisteiden saastuttamaa, jotka luetellaan pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevassa Tukholman yleissopimuksessa tai valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan vuoden 1979 yleissopimuksen pysyviä orgaanisia yhdisteitä käsittelevässä pöytäkirjassa; |
| --- | --- | --- |

1.

Maa-aineksen on oltava

a)

sellaisten torjunta-aineiden saastuttamaa, jotka kuuluvat vanhojen ja ei-toivottujen torjunta-aineiden käytön ehkäisemistä ja niiden hävittämistä koskevan FAO:n ohjelman tai vastaavien monenvälisten sopimusten piiriin, tai sellaisten pysyvien orgaanisten yhdisteiden saastuttamaa, jotka luetellaan pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevassa Tukholman yleissopimuksessa tai valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan vuoden 1979 yleissopimuksen pysyviä orgaanisia yhdisteitä käsittelevässä pöytäkirjassa;

| b) | pakattu suljettuihin tynnyreihin tai säkkeihin IMDG-säännöstön mukaisesti, ja se on kuljetettava sinetöidyissä kuljetuskonteissa alkuperämaassa sijaitsevalta pakkauspaikalta yhteisössä sijaitsevaan käsittelylaitokseen asetuksen (ETY) N:o 259/93 mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

pakattu suljettuihin tynnyreihin tai säkkeihin IMDG-säännöstön mukaisesti, ja se on kuljetettava sinetöidyissä kuljetuskonteissa alkuperämaassa sijaitsevalta pakkauspaikalta yhteisössä sijaitsevaan käsittelylaitokseen asetuksen (ETY) N:o 259/93 mukaisesti;

| c) | tarkoitettu käsiteltäväksi yhteisössä direktiivin 2000/76/EY mukaisissa erityisissä ongelmajätteiden polttolaitoksissa. |
| --- | --- |

c)

tarkoitettu käsiteltäväksi yhteisössä direktiivin 2000/76/EY mukaisissa erityisissä ongelmajätteiden polttolaitoksissa.

| 2. | Maa-aineksen mukana on oltava alkuperämaassa direktiivin 2000/29/EY 13 artiklan 1 kohdan ii alakohdan mukaisesti myönnetty terveystodistus. Todistuksessa on oltava kohdassa ”Lisäilmoitukset” maininta: ”Tämä lähetys täyttää komission päätöksessä 2005/51/EY vahvistetut edellytykset”. |
| --- | --- |

2.

Maa-aineksen mukana on oltava alkuperämaassa direktiivin 2000/29/EY 13 artiklan 1 kohdan ii alakohdan mukaisesti myönnetty terveystodistus. Todistuksessa on oltava kohdassa ”Lisäilmoitukset” maininta: ”Tämä lähetys täyttää komission päätöksessä 2005/51/EY vahvistetut edellytykset”.

| 3. | Ennen lähetyksen tuontia yhteisöön tuojalle on virallisesti ilmoitettava tässä liitteessä olevassa 1–7 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä. Mainitun tuojan on riittävän hyvissä ajoin etukäteen ilmoitettava kunkin lähetyksen yksityiskohdista sen jäsenvaltion vastuussa oleville virallisille elimille, johon aines tuodaan, ja mainittava






  a) | maa-aineksen määrä ja alkuperä; |
| --- | --- | --- |

3.

Ennen lähetyksen tuontia yhteisöön tuojalle on virallisesti ilmoitettava tässä liitteessä olevassa 1–7 kohdassa vahvistetuista edellytyksistä. Mainitun tuojan on riittävän hyvissä ajoin etukäteen ilmoitettava kunkin lähetyksen yksityiskohdista sen jäsenvaltion vastuussa oleville virallisille elimille, johon aines tuodaan, ja mainittava

a)

maa-aineksen määrä ja alkuperä;

| b) | ilmoitettu tuontipäivä ja varmistettu saapumispaikka yhteisössä; |
| --- | --- |

b)

ilmoitettu tuontipäivä ja varmistettu saapumispaikka yhteisössä;

| c) | niiden 5 kohdassa tarkoitettujen laitosten nimet, osoitteet ja sijaintipaikat, joissa maa-aines käsitellään. |
| --- | --- |

c)

niiden 5 kohdassa tarkoitettujen laitosten nimet, osoitteet ja sijaintipaikat, joissa maa-aines käsitellään.

Tuojan on ilmoitettava kyseisille viranomaisille edellä mainittujen tietojen muutoksista heti, kun ne ovat tiedossa.

| 4. | Maa-aines on tuotava jäsenvaltion alueella sijaitsevien saapumispaikkojen kautta, jotka kyseinen jäsenvaltio on nimennyt tätä poikkeusta varten. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennalta kyseiset saapumispaikat ja direktiivissä 2000/29/EY tarkoitettujen kustakin paikasta vastuussa olevien virallisten elinten nimet ja osoitteet, ja muiden jäsenvaltioiden on pyynnöstä saatava kyseiset tiedot käyttöönsä. Aines on kuljetettava saapumispaikasta suoraan käsittelypaikkaan. Silloin kun yhteisöön tuonti tapahtuu jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin tätä poikkeusta hyväkseen käyttävässä jäsenvaltiossa, tuontipaikkana toimivan jäsenvaltion mainittujen vastuussa olevien virallisten elinten on annettava tiedot kyseistä poikkeusta hyväkseen käyttävien jäsenvaltioiden vastuussa oleville virallisille elimille ja toimittava heidän kanssaan yhteistyössä tämän päätöksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

4.

Maa-aines on tuotava jäsenvaltion alueella sijaitsevien saapumispaikkojen kautta, jotka kyseinen jäsenvaltio on nimennyt tätä poikkeusta varten. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennalta kyseiset saapumispaikat ja direktiivissä 2000/29/EY tarkoitettujen kustakin paikasta vastuussa olevien virallisten elinten nimet ja osoitteet, ja muiden jäsenvaltioiden on pyynnöstä saatava kyseiset tiedot käyttöönsä. Aines on kuljetettava saapumispaikasta suoraan käsittelypaikkaan. Silloin kun yhteisöön tuonti tapahtuu jossakin muussa jäsenvaltiossa kuin tätä poikkeusta hyväkseen käyttävässä jäsenvaltiossa, tuontipaikkana toimivan jäsenvaltion mainittujen vastuussa olevien virallisten elinten on annettava tiedot kyseistä poikkeusta hyväkseen käyttävien jäsenvaltioiden vastuussa oleville virallisille elimille ja toimittava heidän kanssaan yhteistyössä tämän päätöksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi.

| 5. | Maa-aines voidaan käsitellä ainoastaan laitoksissa,






  a) | joiden nimet, osoitteet ja sijaintipaikat on 3 kohdan mukaisesti ilmoitettu asianomaisille vastuussa oleville virallisille elimille; ja |
| --- | --- | --- |

5.

Maa-aines voidaan käsitellä ainoastaan laitoksissa,

a)

joiden nimet, osoitteet ja sijaintipaikat on 3 kohdan mukaisesti ilmoitettu asianomaisille vastuussa oleville virallisille elimille; ja

| b) | jotka ovat virallisesti rekisteröityjä ja asianomaisten vastuussa olevien virallisten elinten tätä poikkeusta varten hyväksymiä. |
| --- | --- |

b)

jotka ovat virallisesti rekisteröityjä ja asianomaisten vastuussa olevien virallisten elinten tätä poikkeusta varten hyväksymiä.

Jos laitokset sijaitsevat muussa kuin tätä poikkeusta hyväkseen käyttävässä jäsenvaltiossa, tätä poikkeusta hyväkseen käyttävän jäsenvaltion mainittujen vastuussa olevien virallisten elinten on edellä mainitun tuojan ennakkoilmoituksen saadessaan ilmoitettava sen jäsenvaltion mainituille vastuussa oleville virallisille elimille, jossa maa-aines käsitellään, niiden laitosten nimet, osoitteet ja sijaintipaikat, joissa maa-aines käsitellään.

| 6. | Edellä 5 kohdassa tarkoitetuissa laitoksissa






  a) | maa-aines on käsiteltävä ongelmajätteenä asianmukaiset suojatoimet huomioon ottaen; ja |
| --- | --- | --- |

6.

Edellä 5 kohdassa tarkoitetuissa laitoksissa

a)

maa-aines on käsiteltävä ongelmajätteenä asianmukaiset suojatoimet huomioon ottaen; ja

| b) | maa-aines on käsiteltävä direktiivin 2000/76/EY mukaisissa erityisissä ongelmajätteiden polttolaitoksissa. |
| --- | --- |

b)

maa-aines on käsiteltävä direktiivin 2000/76/EY mukaisissa erityisissä ongelmajätteiden polttolaitoksissa.

| 7. | Tätä poikkeusta hyväkseen käyttävän jäsenvaltion on ilmoitettava 3 kohdassa tarkoitetut tiedot kaikesta tuonnista vuosittain komissiolle ja muille jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

7.

Tätä poikkeusta hyväkseen käyttävän jäsenvaltion on ilmoitettava 3 kohdassa tarkoitetut tiedot kaikesta tuonnista vuosittain komissiolle ja muille jäsenvaltioille.

---

Euroopan unionin yleiseen talousarvioon liitetyt asiakirjat

| 25.1.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 21/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 21/25

---

Euroopan lääkeviraston (EMEA) toinen lisätalousarvio vuodelle 2004

(2005/52/EY, Euratom)

Euroopan lääkeviraston (EMEA) varainhoitoasetuksen, jonka hallintoneuvosto hyväksyi 10 päivänä kesäkuuta 2004, 26 artiklan 2 kohdan mukaisesti lopullisesti hyväksytyt talousarviot ja lisätalousarviot on julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Hallintoneuvosto hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 2004 EMEA:n toisen lisätalousarvion (MB/186896/2004).

TYÖPAIKKALISTA

| Ura-alueet ja palkkaluokat | Tilapäiset työpaikat |
| --- | --- |
| 2004 |
| A*16 | — |
| A*15 | 1 |
| A*14 | 5 |
| A*13 | — |
| A*12 | 34 |
| A*11 | 40 |
| A*10 | 42 |
| A*9 | — |
| A*8 | 37 |
| A*7 | — |
| A*6 | — |
| A*5 | — |
| Yhteensä | 159 |
| B*11 | — |
| B*10 | 6 |
| B*9 | — |
| B*8 | 10 |
| B*7 | 14 |
| B*6 | 12 |
| B*5 | 9 |
| B*4 | — |
| B*3 | — |
| Yhteensä | 51 |
| C*7 | — |
| C*6 | 19 |
| C*5 | 24 |
| C*4 | 48 |
| C*3 | 6 |
| C*2 | — |
| C*1 | — |
| Yhteensä | 97 |
| D*5 | — |
| D*4 | 2 |
| D*3 | 5 |
| D*2 | — |
| Yhteensä | 7 |
| Kaikki yhteensä | 314 |

Ura-alueet ja palkkaluokat

Tilapäiset työpaikat

2004

A*16

—

A*15

1

A*14

5

A*13

—

A*12

34

A*11

40

A*10

42

A*9

—

A*8

37

A*7

—

A*6

—

A*5

—

Yhteensä

159

B*11

—

B*10

6

B*9

—

B*8

10

B*7

14

B*6

12

B*5

9

B*4

—

B*3

—

Yhteensä

51

C*7

—

C*6

19

C*5

24

C*4

48

C*3

6

C*2

—

C*1

—

Yhteensä

97

D*5

—

D*4

2

D*3

5

D*2

—

Yhteensä

7

Kaikki yhteensä

314

---