# Euroopa Liidu L 50/23.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 50 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide23. veebruar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 50

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide23. veebruar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 293/2005, 17. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli nr 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta põllumajanduse ja eraldusjoont ületavate isikute suhtes kohaldatavate tingimuste osas | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 294/2005, 22. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 295/2005, 22. veebruar 2005, millega kolmandat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist | 5 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 293/2005, 17. veebruar 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli nr 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta põllumajanduse ja eraldusjoont ületavate isikute suhtes kohaldatavate tingimuste osas

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 294/2005, 22. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 295/2005, 22. veebruar 2005, millega kolmandat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

5

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/150/EÜ, Euratom:Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2005, Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks sooviavalduste esitamise ja läbivaatamise tingimuste ja korra kohta | 7 |
| | * | 2005/151/EÜ, Euratom:Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2005, Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee liikmete ametisse nimetamise kohta | 9 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/152/EÜ:Komisjoni otsus, 14. detsember 1999, millega vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 artiklile 14 kehtestatakse ettevõtjale trahv ühinemise kontrolli menetluse käigus ebaõige ja eksitava teabe esitamise eest (juhtum nr COMP/M.1608 – KLM/Martinair III)
  (teatavaks tehtud numbri K(1999) 4496 all)

   (
  1
  ) | 10 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/150/EÜ, Euratom:Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2005, Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks sooviavalduste esitamise ja läbivaatamise tingimuste ja korra kohta

7

*

2005/151/EÜ, Euratom:Nõukogu otsus, 18. jaanuar 2005, Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee liikmete ametisse nimetamise kohta

9

Komisjon

*

2005/152/EÜ:Komisjoni otsus, 14. detsember 1999, millega vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 artiklile 14 kehtestatakse ettevõtjale trahv ühinemise kontrolli menetluse käigus ebaõige ja eksitava teabe esitamise eest (juhtum nr COMP/M.1608 – KLM/Martinair III)
  (teatavaks tehtud numbri K(1999) 4496 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(1999) 4496 all)

1

10

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 9. novembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1937/2004 (millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades I, II, III ja IV lisa) parandus (ELT L 334, 10.11.2004) | 20 |

Parandused

*

Komisjoni 9. novembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1937/2004 (millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades I, II, III ja IV lisa) parandus (ELT L 334, 10.11.2004)

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 23.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 293/2005,

17. veebruar 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 866/2004 ühinemisakti protokolli nr 10 artiklis 2 sätestatud korra kohta põllumajanduse ja eraldusjoont ületavate isikute suhtes kohaldatavate tingimuste osas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti protokolli nr 10 Küprose kohta, (1) eelkõige selle artiklit 2,

võttes arvesse nimetatud ühinemisakti protokolli nr 3 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suveräänsete baaspiirkondade kohta Küprosel, (2) eriti selle artiklit 6,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrus (EÜ) nr 866/2004 (3) kehtestab erieeskirjad kaupadele, teenustele ja isikutele, mis või kes ületavad eraldusjoont, mis lahutab alasid, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll, nendest aladest, mis on Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 866/2004 (3) kehtestab erieeskirjad kaupadele, teenustele ja isikutele, mis või kes ületavad eraldusjoont, mis lahutab alasid, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll, nendest aladest, mis on Küprose Vabariigi valitsuse tegeliku kontrolli all.

| (2) | Pidades silmas nimetatud määruse jõustumisest alates saadud kogemusi, tuleks mitmeid eraldusjoont ületavate isikute suhtes kohaldatavaid tingimusi leevendada ning hõlbustada teatavate põllumajandustoodetega kauplemist. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas nimetatud määruse jõustumisest alates saadud kogemusi, tuleks mitmeid eraldusjoont ületavate isikute suhtes kohaldatavaid tingimusi leevendada ning hõlbustada teatavate põllumajandustoodetega kauplemist.

| (3) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 866/2004 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 866/2004 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 866/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Lõikes 1 nimetatud kaubad ei kuulu tollis deklareerimisele. Nende suhtes ei kohaldata tollimakse ega muid samaväärse toimega makse, välja arvatud juhul, kui nad vastavad eksporditoetuste või sekkumismeetmete kohaldamise tingimustele.
  Erandina esimesest lõigust võib komisjon vastavalt ühise põllumajanduspoliitika asjaomasele korralduskomitee menetlusele määrata juurdepääsu soodustingimused ja -korra toodetele, mis vastavad eksporditoetuste ja sekkumismeetmete kohaldamise tingimustele.
  Tõhusa kontrolli tagamiseks registreeritakse eraldusjoont ületavad kogused.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Lõikes 1 nimetatud kaubad ei kuulu tollis deklareerimisele. Nende suhtes ei kohaldata tollimakse ega muid samaväärse toimega makse, välja arvatud juhul, kui nad vastavad eksporditoetuste või sekkumismeetmete kohaldamise tingimustele.

Erandina esimesest lõigust võib komisjon vastavalt ühise põllumajanduspoliitika asjaomasele korralduskomitee menetlusele määrata juurdepääsu soodustingimused ja -korra toodetele, mis vastavad eksporditoetuste ja sekkumismeetmete kohaldamise tingimustele.

Tõhusa kontrolli tagamiseks registreeritakse eraldusjoont ületavad kogused.”;

| b) | lõige 9 asendatakse järgmisega:
  “9.   Keelatud on selliste elusloomade ja loomsete saaduste liikumine üle eraldusjoone, mille suhtes kohaldatakse ühenduse veterinaarnõudeid. Konkreetsete elusloomade ja loomsete saadustega seotud keelu võib tühistada kaubanduse suhtes kohaldatavaid tingimusi käsitlevate komisjoni otsustega, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõikes 2 osutatud menetlusele. (4)” |
| --- | --- |

b)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

“9.   Keelatud on selliste elusloomade ja loomsete saaduste liikumine üle eraldusjoone, mille suhtes kohaldatakse ühenduse veterinaarnõudeid. Konkreetsete elusloomade ja loomsete saadustega seotud keelu võib tühistada kaubanduse suhtes kohaldatavaid tingimusi käsitlevate komisjoni otsustega, mis on vastu võetud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõikes 2 osutatud menetlusele. (4)”

| 2. | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 6
  1.   Nõukogu direktiivi 69/169/EMÜ (5) ei kohaldata, kuid eraldusjoont ületavate isikute isiklikus pagasis sisalduvad kaubad on vabastatud kumuleeruvast käibemaksust ja aktsiisimaksust, tingimusel et neil puudub kaubanduslik iseloom ning nende koguväärtus ei ületa 135 eurot inimese kohta.
  2.   Kumuleeruvast käibemaksust ja aktsiisimaksust vabastamise koguselisteks piirnormideks on 40 sigaretti ja 1 liiter piiritusjooke isiklikuks tarbimiseks.
  3.   Lõikes 2 osutatud kaupade maksuvabastused ei kehti eraldusjoont ületavate alla 17aastaste isikute suhtes.
  4.   Lõikes 1 osutatud maksuvabastuse kindlaksmääramisel ei võeta arvesse lõikes 2 nimetatud kaupade väärtust lõikes 2 sätestatud koguseliste piirnormide ulatuses.
  5.   Selleks, et toime tulla selliste tõsiste häiretega konkreetses majandussektoris, mis on põhjustatud soodustingimuste laiaulatuslikust kasutamisest eraldusjoont ületavate isikute poolt, võib Küprose Vabariik pärast komisjoni nõusoleku saamist teha erandeid artikli 6 lõikest 1 maksimaalselt kolme kuu pikkuseks perioodiks.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 6

1.   Nõukogu direktiivi 69/169/EMÜ (5) ei kohaldata, kuid eraldusjoont ületavate isikute isiklikus pagasis sisalduvad kaubad on vabastatud kumuleeruvast käibemaksust ja aktsiisimaksust, tingimusel et neil puudub kaubanduslik iseloom ning nende koguväärtus ei ületa 135 eurot inimese kohta.

2.   Kumuleeruvast käibemaksust ja aktsiisimaksust vabastamise koguselisteks piirnormideks on 40 sigaretti ja 1 liiter piiritusjooke isiklikuks tarbimiseks.

3.   Lõikes 2 osutatud kaupade maksuvabastused ei kehti eraldusjoont ületavate alla 17aastaste isikute suhtes.

4.   Lõikes 1 osutatud maksuvabastuse kindlaksmääramisel ei võeta arvesse lõikes 2 nimetatud kaupade väärtust lõikes 2 sätestatud koguseliste piirnormide ulatuses.

5.   Selleks, et toime tulla selliste tõsiste häiretega konkreetses majandussektoris, mis on põhjustatud soodustingimuste laiaulatuslikust kasutamisest eraldusjoont ületavate isikute poolt, võib Küprose Vabariik pärast komisjoni nõusoleku saamist teha erandeid artikli 6 lõikest 1 maksimaalselt kolme kuu pikkuseks perioodiks.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 955.

1

(2)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 940.

2

(3)  ELT L 161, 30.4.2004, lk 128.

3

(4)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).

4

(5)  EÜT L 133, 4.6.1969, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/47/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 73).

5

---

| 23.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 294/2005,

22. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 23. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 22. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 128,5 |
| 204 | 77,3 |
| 212 | 166,8 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 139,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 140,6 |
| 068 | 87,7 |
| 204 | 118,9 |
| 999 | 115,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 161,1 |
| 204 | 194,3 |
| 999 | 177,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,2 |
| 204 | 44,5 |
| 212 | 48,9 |
| 220 | 39,6 |
| 421 | 30,9 |
| 624 | 66,0 |
| 999 | 47,2 |
| 0805 20 10 | 204 | 84,5 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 84,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 39,7 |
| 204 | 101,9 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 95,8 |
| 464 | 112,0 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 70,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 75,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,5 |
| 999 | 53,5 |
| 0808 10 80 | 400 | 112,3 |
| 404 | 104,6 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 114,6 |
| 528 | 76,9 |
| 720 | 57,9 |
| 999 | 91,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 80,4 |
| 400 | 94,6 |
| 512 | 63,8 |
| 528 | 69,9 |
| 999 | 77,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

128,5

204

77,3

212

166,8

624

185,9

999

139,6

0707 00 05

052

140,6

068

87,7

204

118,9

999

115,7

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

161,1

204

194,3

999

177,7

0805 10 20

052

53,2

204

44,5

212

48,9

220

39,6

421

30,9

624

66,0

999

47,2

0805 20 10

204

84,5

624

84,0

999

84,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

39,7

204

101,9

220

35,5

400

95,8

464

112,0

528

96,4

624

70,4

662

49,9

999

75,2

0805 50 10

052

53,5

999

53,5

0808 10 80

400

112,3

404

104,6

508

80,2

512

114,6

528

76,9

720

57,9

999

91,1

0808 20 50

388

80,4

400

94,6

512

63,8

528

69,9

999

77,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 23.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 295/2005,

22. veebruar 2005,

millega kolmandat korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu määrust (EÜ) nr 1763/2004, millega kehtestatakse teatud eripiirangud, millega toetatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusat rakendamist, (1) eriti selle artikli 10 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas on toodud nende isikute loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisas on toodud nende isikute loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse nimetatud määruse alusel.

| (2) | Komisjonil on volitus muuta kõnealust lisa, võttes arvesse nõukogu otsuseid, millega rakendatakse ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse EJRK volituste tõhusat rakendamist. (2) Nõukogu otsusega 2005/148/ÜVJP (3) rakendatakse kõnealust ühist seisukohta. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(2)

Komisjonil on volitus muuta kõnealust lisa, võttes arvesse nõukogu otsuseid, millega rakendatakse ühist seisukohta 2004/694/ÜVJP edasiste meetmete kohta, millega toetatakse EJRK volituste tõhusat rakendamist. (2) Nõukogu otsusega 2005/148/ÜVJP (3) rakendatakse kõnealust ühist seisukohta. Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Benita FERRERO-WALDNER

---

(1)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 14. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2233/2004 (ELT L 379, 24.12.2004, lk 75).

1

(2)  ELT L 315, 14.10.2004, lk 52.

2

(3)  ELT L 49, 22.2.2005, lk 34.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1763/2004 I lisast jäetakse välja järgmised isikud:

| 1. | Lazarevic, Vladimir. Sünniaeg: 23.3.1949. Sünnikoht: Grncar, Serbia ja Montenegro. Kodakondsus: Serbia ja Montenegro. |
| --- | --- |

1.

Lazarevic, Vladimir. Sünniaeg: 23.3.1949. Sünnikoht: Grncar, Serbia ja Montenegro. Kodakondsus: Serbia ja Montenegro.

| 2. | Todovic, Savo. Sünniaeg: 11.12.1952. Sünnikoht: Foca, Bosnia ja Hertsegoviina. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina. |
| --- | --- |

2.

Todovic, Savo. Sünniaeg: 11.12.1952. Sünnikoht: Foca, Bosnia ja Hertsegoviina. Kodakondsus: Bosnia ja Hertsegoviina.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 23.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/7

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. jaanuar 2005,

Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks sooviavalduste esitamise ja läbivaatamise tingimuste ja korra kohta

(2005/150/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Kohtu põhikirja protokolli, mida on muudetud nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsusega 2004/752/EÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus, (1) eriti selle I lisa artikli 3 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Kohtu 2. detsembri 2004. aasta soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2004/752/EÜ, Euratom asutati Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus ning muudeti Euroopa Kohtu põhikirja protokolli. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2004/752/EÜ, Euratom asutati Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus ning muudeti Euroopa Kohtu põhikirja protokolli.

| (2) | Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 2 nähakse ette, et nõukogu kehtestab Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks sooviavalduste esitamise ja läbivaatamise tingimused ja korra. Kõnealune säte kuulub kohaldamisele, |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 2 nähakse ette, et nõukogu kehtestab Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks sooviavalduste esitamise ja läbivaatamise tingimused ja korra. Kõnealune säte kuulub kohaldamisele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks sooviavalduste esitamise ja läbivaatamise tingimused ja kord on esitatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Nõukogu peasekretäri ülesandeks on avaldada teated Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu vabade liikmekohtade kohta ning tagada nende teadete levitamine piisaval määral.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  ELT L 333, 9.11.2004, lk 7.

1

---

LISA

Avalik kandideerimiskutse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu kohtunike ametisse nimetamiseks

| 1. | EÜ asutamislepingu artikli 225a ja Euratomi asutamislepingu artikli 140b alusel võib nõukogu moodustada “kohtukolleegiume, et esimese astmena arutada ja lahendada teatavates valdkondades algatatud teatud liiki hagisid või menetlusi”.
  Nõukogu otsustas neid lepingute sätteid kohaldades asutada otsusega 2004/752/EÜ, Euratom (1) Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu. Kohus, mis moodustatakse Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu juurde ja mille peakorter asub esimese astme kohtus, lahendab esimese astmena EÜ asutamislepingu artiklis 236 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 152 osutatud vaidlusi ühenduste ja nende teenistujate vahel, kaasa arvatud kõikide organite või asutuste ning nende teenistujate vahelisi vaidlusi, mis on antud Euroopa Kohtu pädevusse. |
| --- | --- |

1.

EÜ asutamislepingu artikli 225a ja Euratomi asutamislepingu artikli 140b alusel võib nõukogu moodustada “kohtukolleegiume, et esimese astmena arutada ja lahendada teatavates valdkondades algatatud teatud liiki hagisid või menetlusi”.

Nõukogu otsustas neid lepingute sätteid kohaldades asutada otsusega 2004/752/EÜ, Euratom (1) Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtu. Kohus, mis moodustatakse Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu juurde ja mille peakorter asub esimese astme kohtus, lahendab esimese astmena EÜ asutamislepingu artiklis 236 ja Euratomi asutamislepingu artiklis 152 osutatud vaidlusi ühenduste ja nende teenistujate vahel, kaasa arvatud kõikide organite või asutuste ning nende teenistujate vahelisi vaidlusi, mis on antud Euroopa Kohtu pädevusse.

| 2. | Avaliku teenistuse kohus koosneb seitsmest kohtunikust, kelle hulgast valitakse esimees. Kohtunikud nimetatakse ametisse kuueks aastaks; neid võib tagasi nimetada.
  Nõukogu nimetab kohtunikud ametisse ühehäälselt pärast konsulteerimist seitsmest liikmest koosneva komiteega, kes valitakse Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu endiste liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Komitee esitab oma arvamuse kandidaatide sobivuse kohta avaliku teenistuse kohtu kohtuniku ametikohale. Komitee lisab oma arvamusele loetelu kandidaatidest, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus. Nimekirjas peab olema ametisse nimetatavate kohtunike arvust vähemalt kaks korda rohkem kandidaate. |
| --- | --- |

2.

Avaliku teenistuse kohus koosneb seitsmest kohtunikust, kelle hulgast valitakse esimees. Kohtunikud nimetatakse ametisse kuueks aastaks; neid võib tagasi nimetada.

Nõukogu nimetab kohtunikud ametisse ühehäälselt pärast konsulteerimist seitsmest liikmest koosneva komiteega, kes valitakse Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu endiste liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Komitee esitab oma arvamuse kandidaatide sobivuse kohta avaliku teenistuse kohtu kohtuniku ametikohale. Komitee lisab oma arvamusele loetelu kandidaatidest, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus. Nimekirjas peab olema ametisse nimetatavate kohtunike arvust vähemalt kaks korda rohkem kandidaate.

| 3. | Kohtuniku ametiseisund ja töökohustuste täitmise üldtingimused on sätestatud Euroopa Kohtu põhikirja protokolli, mida on muudetud otsusega 2004/752/EÜ, Euratom, I lisa artiklis 5. Nende töötasu, pension ja hüvitised sätestatakse nõukogu 18. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 202/2005, millega muudetakse määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri ning esimese astme kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta. (2) |
| --- | --- |

3.

Kohtuniku ametiseisund ja töökohustuste täitmise üldtingimused on sätestatud Euroopa Kohtu põhikirja protokolli, mida on muudetud otsusega 2004/752/EÜ, Euratom, I lisa artiklis 5. Nende töötasu, pension ja hüvitised sätestatakse nõukogu 18. jaanuari 2005. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 202/2005, millega muudetakse määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri ning esimese astme kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta. (2)

| 4. | Seitsme kohtuniku ametisse nimetamiseks on esitatud kandideerimiskutse. |
| --- | --- |

4.

Seitsme kohtuniku ametisse nimetamiseks on esitatud kandideerimiskutse.

| 5. | EÜ asutamislepingu artiklist 225a ja Euratomi asutamislepingu artiklist 140b koostoimes Euroopa Kohtu põhikirja protokolli, mida on muudetud otsusega 2004/752/EÜ, Euratom, I lisa artikliga 3, tuleneb, et kohtuniku ametikohale kandideerijad peavad täitma järgmisi tingimusi:






  — | nende sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust, |
| --- | --- | --- |

5.

EÜ asutamislepingu artiklist 225a ja Euratomi asutamislepingu artiklist 140b koostoimes Euroopa Kohtu põhikirja protokolli, mida on muudetud otsusega 2004/752/EÜ, Euratom, I lisa artikliga 3, tuleneb, et kohtuniku ametikohale kandideerijad peavad täitma järgmisi tingimusi:

—

nende sõltumatus peab olema väljaspool kahtlust,

| — | nad peavad olema kohtunikuametisse määramiseks pädevad, |
| --- | --- |

—

nad peavad olema kohtunikuametisse määramiseks pädevad,

| — | nad peavad olema liidu kodanikud. |
| --- | --- |

—

nad peavad olema liidu kodanikud.

Kandidaatide tähelepanu juhitakse asjaolule, et lisaks nendele miinimumtingimustele võtab eespool nimetatud komitee eelkõige arvesse kandidaatide suutlikkust töötada kollegiaalses koosseisus paljurahvuselises ja mitmekeelses keskkonnas, samuti kohtuniku töökohustuste täitmiseks sobivate isiklike kogemuste laadi, ulatust ja kestust.

| 6. | Kandidaadid peavad lisama oma sooviavaldusele elulookirjelduse ja motivatsioonikirja ning koopiad tõendavatest dokumentidest.
  Avaldused tuleb saata järgmisele aadressile: | Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat






  — | Avaliku teenistuse kohtu kandideerimiskutse |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Kandidaadid peavad lisama oma sooviavaldusele elulookirjelduse ja motivatsioonikirja ning koopiad tõendavatest dokumentidest.

Avaldused tuleb saata järgmisele aadressile:

Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaat

—

Avaliku teenistuse kohtu kandideerimiskutse

Sooviavaldused tuleb saata üksnes tähitud kirjaga hiljemalt ... (kuupäeva tõendab postitempel).

---

(1)  ELT L 333, 9.11.2004, lk 7.

(2)  ELT L 33, 5.2.2005, lk 1.

---

| 23.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/9

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. jaanuar 2005,

Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee liikmete ametisse nimetamise kohta

(2005/151/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Kohtu põhikirja protokolli, mida on muudetud nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsusega 2004/752/EÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus, (1) eriti selle I lisa artikli 3 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2005. aasta otsust 2005/49/EÜ, Euratom (2) Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee kodukorra kohta, eriti selle lisa punkti 3,

võttes arvesse Euroopa Kohtu presidendi 2. detsembri 2004. aasta soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 nähakse ette komitee moodustamine, mis koosneb seitsmest liikmest, kes valitakse Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu endiste liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Selle lõike alusel määrab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega Euroopa Kohtu presidendi soovitusel kindlaks komitee liikmed. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 nähakse ette komitee moodustamine, mis koosneb seitsmest liikmest, kes valitakse Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu endiste liikmete ning tunnustatud ja pädevate juristide hulgast. Selle lõike alusel määrab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega Euroopa Kohtu presidendi soovitusel kindlaks komitee liikmed.

| (2) | Nõukogu otsuse 2005/49/EÜ, Euratom lisa punktis 3 nähakse ette, et eespool nimetatud komitee esimehe nimetab ametisse nõukogu. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu otsuse 2005/49/EÜ, Euratom lisa punktis 3 nähakse ette, et eespool nimetatud komitee esimehe nimetab ametisse nõukogu.

| (3) | Kõnealused sätted kuuluvad kohaldamisele, |
| --- | --- |

(3)

Kõnealused sätted kuuluvad kohaldamisele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Kohtu põhikirja protokolli I lisa artikli 3 lõikes 3 ettenähtud komitee liikmeteks nimetatakse alates 10. novembrist 2004 neljaks aastaks:

| | Esimees Leif SEVÓN |
| --- | --- |

Esimees Leif SEVÓN

| | Sir Christopher BELLAMY |
| --- | --- |

Sir Christopher BELLAMY

| | Yves GALMOT |
| --- | --- |

Yves GALMOT

| | Peter GRILC |
| --- | --- |

Peter GRILC

| | Gabriele KUCSKO-STADLMAYER |
| --- | --- |

Gabriele KUCSKO-STADLMAYER

| | Giuseppe TESAURO |
| --- | --- |

Giuseppe TESAURO

| | Miroslaw WYRZYKOWSKI |
| --- | --- |

Miroslaw WYRZYKOWSKI

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  ELT L 333, 9.11.2004, lk 7.

1

(2)  ELT L 21, 25.1.2005, lk 13.

2

---

Komisjon

| 23.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/10

---

KOMISJONI OTSUS,

14. detsember 1999,

millega vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 4064/89 artiklile 14 kehtestatakse ettevõtjale trahv ühinemise kontrolli menetluse käigus ebaõige ja eksitava teabe esitamise eest

(juhtum nr COMP/M.1608 – KLM/Martinair III)

(teatavaks tehtud numbri K(1999) 4496 all)

(Autentne on üksnes ingliskeelne tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/152/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1989. aasta määrust (EMÜ) nr 4064/89 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti b,

andnud asjaomastele ettevõtjatele võimaluse teha teatavaks oma seisukohad komisjoni vastuväidete kohta,

võttes arvesse ettevõtjate koondumistega tegeleva nõuandekomitee arvamust,

ning arvestades järgmist:

I.   SISSEJUHATUS

| (1) | Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) on Hollandi juhtiv rahvusvahelisi lende teostav lennuettevõtja, mis asub Amsterdami Schipholi lennuväljal. KLM teostab ise reisijate- ja kaubaveo regulaarlende paljudesse sihtkohtadesse Euroopas ja teistes maailmajagudes. KLM omab enamusaktsiaid (80 %) tütarettevõttes Transavia Airlines BV, mis teostab (regulaar- ja tellimus)reisilende peamiselt Hollandist Vahemeremaade puhkepiirkondadesse. |
| --- | --- |

(1)

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) on Hollandi juhtiv rahvusvahelisi lende teostav lennuettevõtja, mis asub Amsterdami Schipholi lennuväljal. KLM teostab ise reisijate- ja kaubaveo regulaarlende paljudesse sihtkohtadesse Euroopas ja teistes maailmajagudes. KLM omab enamusaktsiaid (80 %) tütarettevõttes Transavia Airlines BV, mis teostab (regulaar- ja tellimus)reisilende peamiselt Hollandist Vahemeremaade puhkepiirkondadesse.

| (2) | Ühtlasi omab KLM 50 % Martinair Holland NV (“Martinair”) aktsiakapitalist. Ülejäänud 50 % kuulub Koninklijke Nedlloyd NV-le (“Nedlloyd”). Komisjon on seisukohal, et sellises olukorras võivad KLM ja Nedlloyd omada “otsustavat mõju” Martinair’i üle määruse (EMÜ) nr 4064/89 (“koondumismäärus”) artikli 3 lõike 3 tähenduses. Seega kontrollivad nad ühiselt Martinair’i koondumismääruse tähenduses. Martinair on suuruselt teine Hollandi lennuettevõtja, mille asukoht on samuti Schipholi lennuväljal ning mis teostab peamiselt tellimuslende Amsterdamist Vahemeremaade puhkepiirkondadesse. Martinair sooritab ka regulaarreisilende üksikutesse kaugetesse sihtkohtadesse, peamiselt Põhja-Ameerikasse. |
| --- | --- |

(2)

Ühtlasi omab KLM 50 % Martinair Holland NV (“Martinair”) aktsiakapitalist. Ülejäänud 50 % kuulub Koninklijke Nedlloyd NV-le (“Nedlloyd”). Komisjon on seisukohal, et sellises olukorras võivad KLM ja Nedlloyd omada “otsustavat mõju” Martinair’i üle määruse (EMÜ) nr 4064/89 (“koondumismäärus”) artikli 3 lõike 3 tähenduses. Seega kontrollivad nad ühiselt Martinair’i koondumismääruse tähenduses. Martinair on suuruselt teine Hollandi lennuettevõtja, mille asukoht on samuti Schipholi lennuväljal ning mis teostab peamiselt tellimuslende Amsterdamist Vahemeremaade puhkepiirkondadesse. Martinair sooritab ka regulaarreisilende üksikutesse kaugetesse sihtkohtadesse, peamiselt Põhja-Ameerikasse.

| (3) | 1. septembril 1998 teatas KLM vastavalt koondumismääruse artiklile 4 kavandatavast koondumisest, mille tulemusena omandab ta kontrolli kogu Martinair üle. (2) Teatis võeti tagasi 22. septembril 1998. (3) pärast seda, kui komisjon oli KLM’i suuliselt teavitanud kavatsusest tunnistada teatis mittetäielikuks. 21. detsembril 1998 esitas KLM koondumise kohta uue teatise. (4)1. veebruaril 1999 otsustas komisjon algatada menetluse, kohaldades EÜ koondumismääruse (5) artikli 6 lõike 1 punkti c ning 19. märtsil 1999 esitas komisjon vastuväited kavandatava koondumise suhtes. 31. mail 1999 teavitas KLM komisjoni, et ta on koondumisest loobunud. |
| --- | --- |

(3)

1. septembril 1998 teatas KLM vastavalt koondumismääruse artiklile 4 kavandatavast koondumisest, mille tulemusena omandab ta kontrolli kogu Martinair üle. (2) Teatis võeti tagasi 22. septembril 1998. (3) pärast seda, kui komisjon oli KLM’i suuliselt teavitanud kavatsusest tunnistada teatis mittetäielikuks. 21. detsembril 1998 esitas KLM koondumise kohta uue teatise. (4)1. veebruaril 1999 otsustas komisjon algatada menetluse, kohaldades EÜ koondumismääruse (5) artikli 6 lõike 1 punkti c ning 19. märtsil 1999 esitas komisjon vastuväited kavandatava koondumise suhtes. 31. mail 1999 teavitas KLM komisjoni, et ta on koondumisest loobunud.

II.   JUHTUMI MENETLUSKEEL

| (4) | 25. juunil 1999 saatis komisjon KLM-ile vastuväited, milles oli toodud komisjoni esialgne seisukoht selle kohta, et 1. septembri 1998. aasta teatis sisaldas ebaõiget ja eksitavat teavet (kui ei ole teisiti märgitud, tähendavad käesolevas otsuses viited “teatisele”1. septembri 1998. aasta teatist). Vastuväited olid koostatud inglise keeles. Oma vastuses ei ole KLM nõus inglise keele kasutamisega ja nõuab, et menetlus viidaks läbi hollandi keeles. KLM viitab nõukogu määruse nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, (6) viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, artiklile 3, millega sätestatakse, et EL institutsiooni poolt liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvale isikule saadetavad dokumendid koostatakse asjaomase liikmesriigi keeles. KLM väitis, et inglise keele valis ta ainult teatise esitamise (teatis oli ingliskeelne) keeleks ning et see ei jäta teda ilma õigusest saada 25. juuni 1999. aasta vastuväited oma keeles. KLM selgitab, et ta otsustas esitada teatise inglise keeles komisjoni töö lihtsustamise huvides, pidades silmas ühinemiste kontrolli menetluses kohaldatavaid lühikesi ja rangeid tähtaegu. |
| --- | --- |

(4)

25. juunil 1999 saatis komisjon KLM-ile vastuväited, milles oli toodud komisjoni esialgne seisukoht selle kohta, et 1. septembri 1998. aasta teatis sisaldas ebaõiget ja eksitavat teavet (kui ei ole teisiti märgitud, tähendavad käesolevas otsuses viited “teatisele”1. septembri 1998. aasta teatist). Vastuväited olid koostatud inglise keeles. Oma vastuses ei ole KLM nõus inglise keele kasutamisega ja nõuab, et menetlus viidaks läbi hollandi keeles. KLM viitab nõukogu määruse nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled, (6) viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, artiklile 3, millega sätestatakse, et EL institutsiooni poolt liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvale isikule saadetavad dokumendid koostatakse asjaomase liikmesriigi keeles. KLM väitis, et inglise keele valis ta ainult teatise esitamise (teatis oli ingliskeelne) keeleks ning et see ei jäta teda ilma õigusest saada 25. juuni 1999. aasta vastuväited oma keeles. KLM selgitab, et ta otsustas esitada teatise inglise keeles komisjoni töö lihtsustamise huvides, pidades silmas ühinemiste kontrolli menetluses kohaldatavaid lühikesi ja rangeid tähtaegu.

| (5) | Määruse nr 1 artikkel 2 sätestab, et ühenduse institutsioonidele saadetavad dokumendid võib koostada saatja valikul ükskõik millises ametlikus keeles. Institutsiooni vastus peab olema saatja valitud keeles. Nõukogu määruses (EMÜ) nr 4064/89 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (7) ettenähtud teatisi, tähtaegu ja ärakuulamisi käsitleva komisjoni 1. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 447/98 artikli 2 lõige 4 konkretiseerib seda üldist reeglit. Selles sätestatakse, et osaliste valitud keel, milles teatis esitati, saab “menetluskeeleks”. KLM väidab, et valis inglise keele ainult teatamisele järgneva menetluse keeleks, mitte käesoleva menetluse keeleks. Komisjoni tõlgenduse kohaselt viitab see säte kõikidele koondumismääruse alusel läbiviidavatele teatatud ühinemisega seotud olevatele menetlustele, mitte ainult menetlustele, mis viivad koondumist ennast puudutavate sisuliste otsusteni, nagu otsus artikli 6 või artikli 8 alusel. Koondumismääruse artikli 4 kohase teatamise osas võib läbi viia mitmeid menetlusi, sealhulgas menetlusi, mis viivad otsusteni artikli 11 lõike 5 kohaselt ja artikli 13 lõike 2 kohaselt, artikli 14 lõike 1 punkti b, c või d ning artikli 14 lõike 2 punkti a, b või c kohased menetlused, otsuse tühistamise menetlused artikli 6 lõike 3 või artikli 8 lõike 5 kohaselt või menetlused küsimustes, mis on seotud dokumentidele juurdepääsuga. Kõik need menetlused on seotud teatisega, mille puhul oli osalistel õigus keelt valida. |
| --- | --- |

(5)

Määruse nr 1 artikkel 2 sätestab, et ühenduse institutsioonidele saadetavad dokumendid võib koostada saatja valikul ükskõik millises ametlikus keeles. Institutsiooni vastus peab olema saatja valitud keeles. Nõukogu määruses (EMÜ) nr 4064/89 (kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle) (7) ettenähtud teatisi, tähtaegu ja ärakuulamisi käsitleva komisjoni 1. märtsi 1998. aasta määruse (EÜ) nr 447/98 artikli 2 lõige 4 konkretiseerib seda üldist reeglit. Selles sätestatakse, et osaliste valitud keel, milles teatis esitati, saab “menetluskeeleks”. KLM väidab, et valis inglise keele ainult teatamisele järgneva menetluse keeleks, mitte käesoleva menetluse keeleks. Komisjoni tõlgenduse kohaselt viitab see säte kõikidele koondumismääruse alusel läbiviidavatele teatatud ühinemisega seotud olevatele menetlustele, mitte ainult menetlustele, mis viivad koondumist ennast puudutavate sisuliste otsusteni, nagu otsus artikli 6 või artikli 8 alusel. Koondumismääruse artikli 4 kohase teatamise osas võib läbi viia mitmeid menetlusi, sealhulgas menetlusi, mis viivad otsusteni artikli 11 lõike 5 kohaselt ja artikli 13 lõike 2 kohaselt, artikli 14 lõike 1 punkti b, c või d ning artikli 14 lõike 2 punkti a, b või c kohased menetlused, otsuse tühistamise menetlused artikli 6 lõike 3 või artikli 8 lõike 5 kohaselt või menetlused küsimustes, mis on seotud dokumentidele juurdepääsuga. Kõik need menetlused on seotud teatisega, mille puhul oli osalistel õigus keelt valida.

| (6) | Käesoleval juhtumi puhul esitati teatis inglise keeles ja kogu osaliste vaheline suhtlemine toimus inglise keeles. KLM-i taotluse tulemuseks oleks olnud, et kõiki KLM-i komisjonile esitatud väiteid oleks pidanud arutama hollandi keeles. Artikli 14 lõike 1 punkti b kohane menetlus on lahutamatult teatisega seotud. Seepärast on komisjon seisukohal, et inglise keel on käesoleva menetluse õige menetluskeel. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleval juhtumi puhul esitati teatis inglise keeles ja kogu osaliste vaheline suhtlemine toimus inglise keeles. KLM-i taotluse tulemuseks oleks olnud, et kõiki KLM-i komisjonile esitatud väiteid oleks pidanud arutama hollandi keeles. Artikli 14 lõike 1 punkti b kohane menetlus on lahutamatult teatisega seotud. Seepärast on komisjon seisukohal, et inglise keel on käesoleva menetluse õige menetluskeel.

III.   KOONDUMISMÄÄRUSE NÕUETE RIKKUMINE: ASJAOMASED FAKTID

| (7) | Vastavalt teatisele kattuvad KLM grupi ja Martinair’i tegevus kolmes valdkonnas: tellimuslennud Vahemere piirkonda, regulaarlennud Põhja-Ameerikasse ja kaubavedu. Ebaõiged ja eksitavad andmed puudutavad KLM tütarfirma Transavia tegevust reisijateveol Vahemere piirkonna sihtpunktidesse: KLM esitas ebaõiget teavet Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta ja jättis esitamata asjakohase teabe Transavia tellimuslendude kohta. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt teatisele kattuvad KLM grupi ja Martinair’i tegevus kolmes valdkonnas: tellimuslennud Vahemere piirkonda, regulaarlennud Põhja-Ameerikasse ja kaubavedu. Ebaõiged ja eksitavad andmed puudutavad KLM tütarfirma Transavia tegevust reisijateveol Vahemere piirkonna sihtpunktidesse: KLM esitas ebaõiget teavet Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta ja jättis esitamata asjakohase teabe Transavia tellimuslendude kohta.

1)   Teave Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta

a)   Teatises toodud andmed

| (8) | Teatise vorm CO leheküljel 40 on toodud tabel, milles on loetletud Transavia ja Martinair’i sihtkohad Vahemeremaades 1998. aasta suvehooajal. Tabel on toodud ülevaate kujul, milles võrreldakse kummagi osalise sihtkohti riikide kaupa. Mõiste “Vahemeremaad” sisaldab eelnevalt teatises toodud definitsiooni (8) järgi Küprost, Egiptust, Prantsusmaad, Iisraeli, Maltat, Hispaaniat, Itaaliat, Portugali, Kreekat, Türgit, Tuneesiat ja Marokot. Loetletud on 12 Martinair’i sihtkohta ja 46 Transavia sihtkohta. Tabeli kohaselt kattuvad ainult 6 sihtkohta (Ibiza, Korfu, Kós, Antalya, Dalaman ja Monastir). |
| --- | --- |

(8)

Teatise vorm CO leheküljel 40 on toodud tabel, milles on loetletud Transavia ja Martinair’i sihtkohad Vahemeremaades 1998. aasta suvehooajal. Tabel on toodud ülevaate kujul, milles võrreldakse kummagi osalise sihtkohti riikide kaupa. Mõiste “Vahemeremaad” sisaldab eelnevalt teatises toodud definitsiooni (8) järgi Küprost, Egiptust, Prantsusmaad, Iisraeli, Maltat, Hispaaniat, Itaaliat, Portugali, Kreekat, Türgit, Tuneesiat ja Marokot. Loetletud on 12 Martinair’i sihtkohta ja 46 Transavia sihtkohta. Tabeli kohaselt kattuvad ainult 6 sihtkohta (Ibiza, Korfu, Kós, Antalya, Dalaman ja Monastir).

| (9) | Leheküljel 39 enne tabelit on toodud väide, et Transavia ja Martinair’i lennud on suures osas üksteist täiendavad:
  “Transavia ja Martinair’i tellimuslennud on suures osas üksteist täiendavad. Martinair kasutab suuri lennukeid (B747, MD-11, B767) lennuks mõnda üksikusse sihtkohta Vahemeremaades. Transavia kasutab väiksemaid lennukeid (B757) lennuks mitmetesse (teistesse) sihtkohtadesse, millest enamusse – tulenevalt nende suurusest – ei saa lennata Martinair’i lennukitega.”
  Tabel teatise 40. leheküljel on järgmine:
  “Transavia ja Martinair’i tellimuslendude sihtkohad Vahemere piirkonnas suvel 1998







  Riik | Martinair | Transavia |
| --- | --- | --- | --- |
| Hispaania | Eivissa (Ibiza)
  Las Palmas
  Tenerife
  Málaga
  Palma | Eivissa (Ibiza)
  Jerez de la Frontera
  Almería
  Menorca
  Gerona
  Reus
  Arrecife
  Fuerteventura |
| Portugal | Faro | Oporto |
| Kreeka | Korfu
  Kós
  Iraklion | Korfu
  Kós
  Prevenza
  Kefallinía
  Zákynthos
  Kalamáta
  Chaniá
  Santoríni
  Mýkonos
  Ateena
  Vólos
  Skíathos
  Thessaloníki
  Kavála
  Límnos
  Mytilíni
  Skýros
  Chíos
  Sámos
  Kárpathos |
| Türgi | Antalya
  Dalaman | Antalya
  Dalaman
  Bodrum
  Istanbul |
| Tuneesia | Monastir | Monastir |
| Maroko | | Agadir |
| Egiptus | | Luxor
  Hurghada |
| Iisrael | | Tel Aviv |
| Küpros | | Paphos
  Larnaca |
| Itaalia | | Rooma
  Catania
  Rimini
  Milano
  Verona |
| Prantsusmaa | | Ajaccio” |

(9)

Leheküljel 39 enne tabelit on toodud väide, et Transavia ja Martinair’i lennud on suures osas üksteist täiendavad:

“Transavia ja Martinair’i tellimuslennud on suures osas üksteist täiendavad. Martinair kasutab suuri lennukeid (B747, MD-11, B767) lennuks mõnda üksikusse sihtkohta Vahemeremaades. Transavia kasutab väiksemaid lennukeid (B757) lennuks mitmetesse (teistesse) sihtkohtadesse, millest enamusse – tulenevalt nende suurusest – ei saa lennata Martinair’i lennukitega.”

Tabel teatise 40. leheküljel on järgmine:

“Transavia ja Martinair’i tellimuslendude sihtkohad Vahemere piirkonnas suvel 1998

Riik

Martinair

Transavia

Hispaania

Eivissa (Ibiza)

Las Palmas

Tenerife

Málaga

Palma

Eivissa (Ibiza)

Jerez de la Frontera

Almería

Menorca

Gerona

Reus

Arrecife

Fuerteventura

Portugal

Faro

Oporto

Kreeka

Korfu

Kós

Iraklion

Korfu

Kós

Prevenza

Kefallinía

Zákynthos

Kalamáta

Chaniá

Santoríni

Mýkonos

Ateena

Vólos

Skíathos

Thessaloníki

Kavála

Límnos

Mytilíni

Skýros

Chíos

Sámos

Kárpathos

Türgi

Antalya

Dalaman

Antalya

Dalaman

Bodrum

Istanbul

Tuneesia

Monastir

Monastir

Maroko

Agadir

Egiptus

Luxor

Hurghada

Iisrael

Tel Aviv

Küpros

Paphos

Larnaca

Itaalia

Rooma

Catania

Rimini

Milano

Verona

Prantsusmaa

Ajaccio”

b)   Transavia tellimuslendude sihtkohti käsitleva teabe ebaõigsus

| (10) | Uurimise käigus selgus, et vähemalt 10 nn sihtkohta Vahameremaades, nimelt Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma, Faro, Funchal, Rhodos, Héraklion ja Jarbah’ saar olid 1998. aastal Transavia tellimuslendude sihtpunktideks, kuid neid ei olnud tabelis toodud. Need andmed saadi Transavia sõiduplaanist, mis esitati vastuseks teabenõudele. (9) Nendesse sihtkohtadesse (välja arvatud Alicante, Funchal, Rhodos ja Jarbah’ saar), teostab tellimuslende ka Martinair. Seega teostab kõikidesse Martinair’i sihtkohtadesse lende ka Transavia, mis tähendab, et tegelikult kattuvad Transavia ja Martinair’i sihtkohad täielikult. |
| --- | --- |

(10)

Uurimise käigus selgus, et vähemalt 10 nn sihtkohta Vahameremaades, nimelt Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma, Faro, Funchal, Rhodos, Héraklion ja Jarbah’ saar olid 1998. aastal Transavia tellimuslendude sihtpunktideks, kuid neid ei olnud tabelis toodud. Need andmed saadi Transavia sõiduplaanist, mis esitati vastuseks teabenõudele. (9) Nendesse sihtkohtadesse (välja arvatud Alicante, Funchal, Rhodos ja Jarbah’ saar), teostab tellimuslende ka Martinair. Seega teostab kõikidesse Martinair’i sihtkohtadesse lende ka Transavia, mis tähendab, et tegelikult kattuvad Transavia ja Martinair’i sihtkohad täielikult.

| (11) | Pealegi on puuduvate sihtkohtade hulgas mitmeid puhkusereisijate ning Transavia ja Martinair’i jaoks väga olulisi kohti. Näiteks on Hispaania ülekaalukalt kõige populaarsem sihtriik ning puuduvate sihtkohtade seas Hispaanias ja selle saartel on mõned kõige olulisemad turiste teenindavad lennujaamad selles piirkonnas. |
| --- | --- |

(11)

Pealegi on puuduvate sihtkohtade hulgas mitmeid puhkusereisijate ning Transavia ja Martinair’i jaoks väga olulisi kohti. Näiteks on Hispaania ülekaalukalt kõige populaarsem sihtriik ning puuduvate sihtkohtade seas Hispaanias ja selle saartel on mõned kõige olulisemad turiste teenindavad lennujaamad selles piirkonnas.

2)   Teave Transavia regulaarlendude kohta Vahemeremaadesse

a)   Teatises toodud andmed

| (12) | KLM ei maini teatises, et Transavia teostab mitmeid regulaarlende Vahemeremaade sihtkohtadesse ning et ta müüb istekohti nendel lendudel ekskursioonipakette pakkuvatele reisibüroodele. |
| --- | --- |

(12)

KLM ei maini teatises, et Transavia teostab mitmeid regulaarlende Vahemeremaade sihtkohtadesse ning et ta müüb istekohti nendel lendudel ekskursioonipakette pakkuvatele reisibüroodele.

| (13) | Teatise 6. jao pealkiri on “Turgude määratlused”. Pealkirja “I. Mõjutatavad turud” all korratakse vormi CO küsimust 6.1. Seal märgib KLM pealkirja “A. Euroopa tellimuslendude turg (reisipakettide osas)”, (10) et osaliste väikese turuosa tõttu ([...]* %) (11) mõjutatud turge ei ole. (12) Kuigi KLM edaspidi väidab, et tellimuslendude turg ei ole mõjutatav turg, märgib ta ikkagi, et kirjeldab turgu, nagu oleks see mõjutatav turg: “Et anda komisjonile asjakohast teavet, kirjeldavad nad seda turgu, nagu oleks see mõjutatav turg.” (13) Kirjeldus on toodud teatise lehekülgedel 26–41 ilma täpsustavate pealkirjadeta. |
| --- | --- |

(13)

Teatise 6. jao pealkiri on “Turgude määratlused”. Pealkirja “I. Mõjutatavad turud” all korratakse vormi CO küsimust 6.1. Seal märgib KLM pealkirja “A. Euroopa tellimuslendude turg (reisipakettide osas)”, (10) et osaliste väikese turuosa tõttu ([...]* %) (11) mõjutatud turge ei ole. (12) Kuigi KLM edaspidi väidab, et tellimuslendude turg ei ole mõjutatav turg, märgib ta ikkagi, et kirjeldab turgu, nagu oleks see mõjutatav turg: “Et anda komisjonile asjakohast teavet, kirjeldavad nad seda turgu, nagu oleks see mõjutatav turg.” (13) Kirjeldus on toodud teatise lehekülgedel 26–41 ilma täpsustavate pealkirjadeta.

| (14) | Kaubaturg on määratletud järgmiselt:
  “KLM (peamiselt Transavia kaudu) (14) ja Martinair tegutsevad mõlemad kaubaturul, mida võib määratleda kui lennukiga reisifirmade nõudel transporditeenuse pakkumise turgu, kusjuures transport on osaks puhkusepaketist, mis sisaldab majutust Vahemeremaades.” (15) |
| --- | --- |

(14)

Kaubaturg on määratletud järgmiselt:

“KLM (peamiselt Transavia kaudu) (14) ja Martinair tegutsevad mõlemad kaubaturul, mida võib määratleda kui lennukiga reisifirmade nõudel transporditeenuse pakkumise turgu, kusjuures transport on osaks puhkusepaketist, mis sisaldab majutust Vahemeremaades.” (15)

| (15) | Teatises viidatakse sellele turule kui “tellimuslendude turule”, mida võib eristada lennutranspordi regulaarlendude turust. Välja on toodud järgmised erinevused tellimuslendude ja regulaarlendude vahel:
  “Tellimuslendude turg on turg, mis eristub nendesse sihtkohtadesse toimuvatest regulaarlendude turgudest. Esiteks ei ole tellimuslendude turul lennuettevõtja klientideks reisijad nagu regulaarlendude puhul. Sellel turul on lennuettevõtja klientideks reisifirmad. Reisifirmad tellivad lennuettevõtjatelt konkreetse sageduse ja mahutavusega lennud konkreetsesse puhkusekohtadesse. Nad ostavad tellitavatel lennukitel (minimaalse) arvu istekohti, mida nimetatakse kvoodiks. Neid istekohti müüvad reisifirmad ja nende agendid enda nimel reisijatele osana reisipaketist. See muudab kõnealuse teenuse regulaarlendudest täiesti erinevaks.” (16) |
| --- | --- |

(15)

Teatises viidatakse sellele turule kui “tellimuslendude turule”, mida võib eristada lennutranspordi regulaarlendude turust. Välja on toodud järgmised erinevused tellimuslendude ja regulaarlendude vahel:

“Tellimuslendude turg on turg, mis eristub nendesse sihtkohtadesse toimuvatest regulaarlendude turgudest. Esiteks ei ole tellimuslendude turul lennuettevõtja klientideks reisijad nagu regulaarlendude puhul. Sellel turul on lennuettevõtja klientideks reisifirmad. Reisifirmad tellivad lennuettevõtjatelt konkreetse sageduse ja mahutavusega lennud konkreetsesse puhkusekohtadesse. Nad ostavad tellitavatel lennukitel (minimaalse) arvu istekohti, mida nimetatakse kvoodiks. Neid istekohti müüvad reisifirmad ja nende agendid enda nimel reisijatele osana reisipaketist. See muudab kõnealuse teenuse regulaarlendudest täiesti erinevaks.” (16)

| (16) | Selles peatükis ei märgita, et Transavia teostab regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades ja müüb reisfirmadele istekohti nendel lendudel, mille garanteerivad reisifirmad ja mis on osaks reisipakettidest. Teatisega koos ei esitatud ei Transavia sihtkohtade kaarti ega punktis 10 nimetatud sõiduplaani. |
| --- | --- |

(16)

Selles peatükis ei märgita, et Transavia teostab regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades ja müüb reisfirmadele istekohti nendel lendudel, mille garanteerivad reisifirmad ja mis on osaks reisipakettidest. Teatisega koos ei esitatud ei Transavia sihtkohtade kaarti ega punktis 10 nimetatud sõiduplaani.

| (17) | Ainuke teave selle kohta, et Transavia üldse regulaarlende teostab, on järgmises peatükis Põhja-Ameerikasse teostatavate lendude turu kirjelduses: “B. Lääne-Euroopa (Amsterdami kaudu) – Ühendriikide/Kanada turud”. Allmärkuses väitele, et Martinair ei osale KLM-i püsikliendiprogrammis, on öeldud: “Transavia reisijad osalevad KLM-i püsikliendiprogrammis ainult siis, kui nad lendavad Transavia regulaarlendudel ja kui KLM ise nendesse sihtkohtadesse lende ei teosta.” (17) See teave ei olnud toodud teabena regulaarlendude kohta vaid teabena reisijate osalemise kohta KLM-i püsikliendiprogrammis. (18) |
| --- | --- |

(17)

Ainuke teave selle kohta, et Transavia üldse regulaarlende teostab, on järgmises peatükis Põhja-Ameerikasse teostatavate lendude turu kirjelduses: “B. Lääne-Euroopa (Amsterdami kaudu) – Ühendriikide/Kanada turud”. Allmärkuses väitele, et Martinair ei osale KLM-i püsikliendiprogrammis, on öeldud: “Transavia reisijad osalevad KLM-i püsikliendiprogrammis ainult siis, kui nad lendavad Transavia regulaarlendudel ja kui KLM ise nendesse sihtkohtadesse lende ei teosta.” (17) See teave ei olnud toodud teabena regulaarlendude kohta vaid teabena reisijate osalemise kohta KLM-i püsikliendiprogrammis. (18)

| (18) | Pealkirja “II. Mõjutatavate turgudega (III jao tähenduses) seotud turud” all on trükitud vormi CO küsimus 6.2: Kirjeldage teatatava toiminguga seotud asjaomaseid kauba- ja geograafilisi turge, mis on tihedalt seotud mõjutatava turuga (mõjutatavate turgudega) (eelnevatel, järgnevatel ja horisontaalsetel naaberturgudel), kus mõni koondumise osaline tegutseb ning mis ise ei ole mõjutatavad turud III jao tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Pealkirja “II. Mõjutatavate turgudega (III jao tähenduses) seotud turud” all on trükitud vormi CO küsimus 6.2: Kirjeldage teatatava toiminguga seotud asjaomaseid kauba- ja geograafilisi turge, mis on tihedalt seotud mõjutatava turuga (mõjutatavate turgudega) (eelnevatel, järgnevatel ja horisontaalsetel naaberturgudel), kus mõni koondumise osaline tegutseb ning mis ise ei ole mõjutatavad turud III jao tähenduses.

| (19) | Sellele vastuseks selgitab KLM lühidalt, et nii KLM-il kui Martinairil on vähemusosalus reisifirmas ja et KLM on osanik arvutipõhises piletite ettetellimissüsteemis. Järgnevalt on teatises märgitud:
  “Peale selle teostab Martinair tellimuslende teistesse sihtkohtadesse (nt Kariibi mere ääres). KLM tegutseb Euroopa tellimuslendude turul ainult oma tütarfirma Transavia kaudu. KLM ja Martinair teostavad regulaarlende mitmetesse teistesse sihtkohtadesse.” (19) |
| --- | --- |

(19)

Sellele vastuseks selgitab KLM lühidalt, et nii KLM-il kui Martinairil on vähemusosalus reisifirmas ja et KLM on osanik arvutipõhises piletite ettetellimissüsteemis. Järgnevalt on teatises märgitud:

“Peale selle teostab Martinair tellimuslende teistesse sihtkohtadesse (nt Kariibi mere ääres). KLM tegutseb Euroopa tellimuslendude turul ainult oma tütarfirma Transavia kaudu. KLM ja Martinair teostavad regulaarlende mitmetesse teistesse sihtkohtadesse.” (19)

| (20) | Selles peatükis ei ole märgitud, et Transavia teostab regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades. Ainuke Transaviat puudutav teave selles peatükis on järgmine: “KLM tegutseb Euroopa tellimuslendude turul ainult oma tütarfirma Transavia kaudu.” (20) |
| --- | --- |

(20)

Selles peatükis ei ole märgitud, et Transavia teostab regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades. Ainuke Transaviat puudutav teave selles peatükis on järgmine: “KLM tegutseb Euroopa tellimuslendude turul ainult oma tütarfirma Transavia kaudu.” (20)

b)   Transavia regulaarlendude kohta esitatud teabe eksitav või ebaõige iseloom

| (21) | Juhtumi edasisel uurimisel selgus, et Transavia teostas olulisel määral regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades ning et ta müüs istekohti nendel lendudel reisifirmadele, kes integreerisid need reisipakettidesse. |
| --- | --- |

(21)

Juhtumi edasisel uurimisel selgus, et Transavia teostas olulisel määral regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades ning et ta müüs istekohti nendel lendudel reisifirmadele, kes integreerisid need reisipakettidesse.

| (22) | Vastuseks teabenõudele (21) teatas KLM 9. septembri 1998. aasta kirjas, et Transavial on regulaarlennud Málagasse, Alicantesse, Barcelonasse, Casablancasse, Jarbah' saarele, Farosse, Funchalisse, Héraklionisse, Lissaboni, Las Palmasesse, Maltale, Nice’i, Palmasse, Tenerifele (1997. aastal kokku [...]* reisijat ühe suuna lendudel). Olukord ei ole sellest ajast saadik oluliselt muutunud; Transavia teostas ka edaspidi olulisel määral regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades. Enamusse nendest sihtkohtadest teostab Transavia ka tellimuslende. KLM-i kirjas ei ole märgitud, et istekohti nendel regulaarlendudel müüakse reisifirmadele. |
| --- | --- |

(22)

Vastuseks teabenõudele (21) teatas KLM 9. septembri 1998. aasta kirjas, et Transavial on regulaarlennud Málagasse, Alicantesse, Barcelonasse, Casablancasse, Jarbah' saarele, Farosse, Funchalisse, Héraklionisse, Lissaboni, Las Palmasesse, Maltale, Nice’i, Palmasse, Tenerifele (1997. aastal kokku [...]* reisijat ühe suuna lendudel). Olukord ei ole sellest ajast saadik oluliselt muutunud; Transavia teostas ka edaspidi olulisel määral regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades. Enamusse nendest sihtkohtadest teostab Transavia ka tellimuslende. KLM-i kirjas ei ole märgitud, et istekohti nendel regulaarlendudel müüakse reisifirmadele.

| (23) | Alles 1998. aasta detsembris esitatud dokumentides (22) tõi KLM veel andmeid regulaarlendude istekohtade müügi kohta reisifirmadele, märkides: “Reisifirmadele müüakse tõepoolest garanteeritud istekohti” (23) ja “Reisifirmade garanteeritud istekohtade hinnad regulaarlendudel on võrdsed garanteeritud istekohtade hindadega mitteregulaarlendudel.” (24) Viimast teavet kinnitab KLM-i 4. märtsi 1999. aasta kiri, millest on näha, et garanteeritud/tagatud istekohtade brutohinnad regulaarlendudel ja mitteregulaarlendudel on peaaegu identsed. 1998. aasta detsembri teatises kirjutas KLM: “Reaalsus on siiski harva must-valge ning piir regulaarlendude ja tellimuslendude vahel on ähmane. Garanteeritud istekohtade müük reisifirmadele lendudel populaarsetesse Vahemeremaade puhkusekohtadesse on peaaegu sama mis sarnased teenused tellimuslendudel.” (25) Esitatud andmete alusel võib arvutada, et [...]*
   (26) reisijast, mis 1997. aasta suvehooajal ja talvel 1997/1998 veeti Transavia (27) regulaarlendudel sihtkohtadesse Vahemeremaades, (28) kokku [...]*
   (29) istekohta müüdi reisifirmadele garanteeritud alustel ja [...]* istekohta müüdi reisifirmadele mittegaranteeritud alustel. (30) Lendudel teatud sihtkohtadesse oli enamus kõikide veetud reisijate istekohtade arvust (31) müüdud reisifirmadele. |
| --- | --- |

(23)

Alles 1998. aasta detsembris esitatud dokumentides (22) tõi KLM veel andmeid regulaarlendude istekohtade müügi kohta reisifirmadele, märkides: “Reisifirmadele müüakse tõepoolest garanteeritud istekohti” (23) ja “Reisifirmade garanteeritud istekohtade hinnad regulaarlendudel on võrdsed garanteeritud istekohtade hindadega mitteregulaarlendudel.” (24) Viimast teavet kinnitab KLM-i 4. märtsi 1999. aasta kiri, millest on näha, et garanteeritud/tagatud istekohtade brutohinnad regulaarlendudel ja mitteregulaarlendudel on peaaegu identsed. 1998. aasta detsembri teatises kirjutas KLM: “Reaalsus on siiski harva must-valge ning piir regulaarlendude ja tellimuslendude vahel on ähmane. Garanteeritud istekohtade müük reisifirmadele lendudel populaarsetesse Vahemeremaade puhkusekohtadesse on peaaegu sama mis sarnased teenused tellimuslendudel.” (25) Esitatud andmete alusel võib arvutada, et [...]*
   (26) reisijast, mis 1997. aasta suvehooajal ja talvel 1997/1998 veeti Transavia (27) regulaarlendudel sihtkohtadesse Vahemeremaades, (28) kokku [...]*
   (29) istekohta müüdi reisifirmadele garanteeritud alustel ja [...]* istekohta müüdi reisifirmadele mittegaranteeritud alustel. (30) Lendudel teatud sihtkohtadesse oli enamus kõikide veetud reisijate istekohtade arvust (31) müüdud reisifirmadele.

IV.   VASTUS VASTUVÄIDETELE JA KOMISJONI HINNANG SELLE KOHTA

1)   Teave Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta

| (24) | Vastuses komisjoni vastuväidetele nimetab KLM punktis 10. nimetatud sihtkohtade kohta teabe esitama jätmist “administratiivseks veaks”. KLM selgitab, et andmete esitamisel lähtuti Transavia välja antud pardaajakirjast. Pardaajakirjas on toodud kaart Transavia sihtkohtadega. Regulaarlendude sihtkohad on märgitud kollaste punktidega ja tellimuslendude sihtkohad punaste punktidega. Ka sihtkohad, kuhu toimuvad nii tellimus- kui regulaarlennud on märgitud kollase punktiga. Need on Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma, Faro, Funchal, Rhodos, Heraklion ja Jarbah’ saar. KLM väidab, et nende sihtkohtade ebaõige kujutamine pardaajakirjas oli põhjuseks, miks neid ei mainitud tellimuslendude sihtkohtadena. |
| --- | --- |

(24)

Vastuses komisjoni vastuväidetele nimetab KLM punktis 10. nimetatud sihtkohtade kohta teabe esitama jätmist “administratiivseks veaks”. KLM selgitab, et andmete esitamisel lähtuti Transavia välja antud pardaajakirjast. Pardaajakirjas on toodud kaart Transavia sihtkohtadega. Regulaarlendude sihtkohad on märgitud kollaste punktidega ja tellimuslendude sihtkohad punaste punktidega. Ka sihtkohad, kuhu toimuvad nii tellimus- kui regulaarlennud on märgitud kollase punktiga. Need on Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma, Faro, Funchal, Rhodos, Heraklion ja Jarbah’ saar. KLM väidab, et nende sihtkohtade ebaõige kujutamine pardaajakirjas oli põhjuseks, miks neid ei mainitud tellimuslendude sihtkohtadena.

| (25) | KLM viitab ka teatisele lisatud SH&E analüüsile, millest väidetavalt selgub, et Transavia teostab tellimuslende ka teistesse sihtkohtadesse. KLM väidab, et igaühele, kes loeb teatist ja selle lisasid, oleks pidanud olema selge, et erinevus eelnevate aastate kohta teatises toodud tabelite ja lisades toodud tabelite vahel tuleneb veast ja et teatise põhjalikum analüüsimine tekitas komisjonis õigustatult küsimusi. |
| --- | --- |

(25)

KLM viitab ka teatisele lisatud SH&E analüüsile, millest väidetavalt selgub, et Transavia teostab tellimuslende ka teistesse sihtkohtadesse. KLM väidab, et igaühele, kes loeb teatist ja selle lisasid, oleks pidanud olema selge, et erinevus eelnevate aastate kohta teatises toodud tabelite ja lisades toodud tabelite vahel tuleneb veast ja et teatise põhjalikum analüüsimine tekitas komisjonis õigustatult küsimusi.

| (26) | Teatise X lisas on toodud loetelu KLM-i ja Martinair’i sihtkohtadest, kuid mitte loetelu Transavia sihtkohtadest. Kaart Transavia sihtkohtadega ja punktis 10 nimetatud Transavia sõiduplaan ei kuulunud teatisega koos esitatud dokumentide hulka. Teatise VIII lisas on toodud SH&E analüüs 1998. aastast: “Euroopa tellimuslendude turg. Analüüs seoses Martinair’i 50 % Nedlloyd’i aktsiate omandamisega KLM-i poolt” (“The European Charter Market - An analysis in relation to KLM’s acquisition of the 50 % Nedlloyd stake in Martinair”). Analüüs koosneb 60 leheküljest tekstist. Analüüsi 2. lisas (“Mitte-regulaarlendude reisijad Belgiast, Saksamaalt, Hollandist ja Ühendkuningriigist Vahemeremaade sihtkohtade ja lennuettevõtjate kaupa”) on toodud tabelid aastate 1993, 1995 ja 1997 kohta, milles on loetletud kõik sihtkohad Vahemeremaades, kuhu toimuvad mitte-regulaarlennud Schipholist. Iga sihtkoha juures on märgitud reisijate koguarv, konkurentide lendudel veetud reisijate arv ning KLM-i, Martinair’i ja Transavia lendudel veetud reisijate arv. Nende tabelite põhjal võib järeldada, et aastatel 1993–1997 teostas Transavia lende ka teistesse lennujaamadesse peale nende, mis olid loetletud teatise vormi CO 40. leheküljel 1998. aasta kohta, ning kus oli toodud punktis 10 nimetatud 10 sihtkohta. |
| --- | --- |

(26)

Teatise X lisas on toodud loetelu KLM-i ja Martinair’i sihtkohtadest, kuid mitte loetelu Transavia sihtkohtadest. Kaart Transavia sihtkohtadega ja punktis 10 nimetatud Transavia sõiduplaan ei kuulunud teatisega koos esitatud dokumentide hulka. Teatise VIII lisas on toodud SH&E analüüs 1998. aastast: “Euroopa tellimuslendude turg. Analüüs seoses Martinair’i 50 % Nedlloyd’i aktsiate omandamisega KLM-i poolt” (“The European Charter Market - An analysis in relation to KLM’s acquisition of the 50 % Nedlloyd stake in Martinair”). Analüüs koosneb 60 leheküljest tekstist. Analüüsi 2. lisas (“Mitte-regulaarlendude reisijad Belgiast, Saksamaalt, Hollandist ja Ühendkuningriigist Vahemeremaade sihtkohtade ja lennuettevõtjate kaupa”) on toodud tabelid aastate 1993, 1995 ja 1997 kohta, milles on loetletud kõik sihtkohad Vahemeremaades, kuhu toimuvad mitte-regulaarlennud Schipholist. Iga sihtkoha juures on märgitud reisijate koguarv, konkurentide lendudel veetud reisijate arv ning KLM-i, Martinair’i ja Transavia lendudel veetud reisijate arv. Nende tabelite põhjal võib järeldada, et aastatel 1993–1997 teostas Transavia lende ka teistesse lennujaamadesse peale nende, mis olid loetletud teatise vormi CO 40. leheküljel 1998. aasta kohta, ning kus oli toodud punktis 10 nimetatud 10 sihtkohta.

| (27) | Vormi CO sissejuhatuses on osa pealkirjaga “Täpse ja täieliku teabe vajalikkus”, milles väidetakse, et:
  “Käesolevas vormis nõutav teave peab olema täpne ja täielik. Nõutav teave tuleb esitada käesoleva vormi selleks ettenähtud osas. Käesoleva vormi lisasid kasutatakse ainult vormis esitatavate andmete täiendamiseks.” |
| --- | --- |

(27)

Vormi CO sissejuhatuses on osa pealkirjaga “Täpse ja täieliku teabe vajalikkus”, milles väidetakse, et:

“Käesolevas vormis nõutav teave peab olema täpne ja täielik. Nõutav teave tuleb esitada käesoleva vormi selleks ettenähtud osas. Käesoleva vormi lisasid kasutatakse ainult vormis esitatavate andmete täiendamiseks.”

| (28) | Vormi CO leheküljel 40 toodud tabelis esitatud andmed tellimuslendude sihtkohtade kohta on selged ja üheselt mõistetavad. Seal ei ole ilmset viga, mis oleks selgelt tuvastatav. Tabelis ei ole viidet osaliste poolt tsiteeritud analüüsile või mõnele muule informatsiooniallikale. Ainuke koht selles jaos, kus analüüsile viidatakse, on leheküljel 34 asjaomase turu geograafilise ulatuse määratlemise kontekstis ja toetamaks väidet, et geograafiline turg hõlmab kogu Euroopat. (32) Selles kontekstis väidab KLM: “KLM ja Martinair kinnitavad SH&E järeldust kui enda oma käesolevas teatises kasutamiseks.” (33) |
| --- | --- |

(28)

Vormi CO leheküljel 40 toodud tabelis esitatud andmed tellimuslendude sihtkohtade kohta on selged ja üheselt mõistetavad. Seal ei ole ilmset viga, mis oleks selgelt tuvastatav. Tabelis ei ole viidet osaliste poolt tsiteeritud analüüsile või mõnele muule informatsiooniallikale. Ainuke koht selles jaos, kus analüüsile viidatakse, on leheküljel 34 asjaomase turu geograafilise ulatuse määratlemise kontekstis ja toetamaks väidet, et geograafiline turg hõlmab kogu Euroopat. (32) Selles kontekstis väidab KLM: “KLM ja Martinair kinnitavad SH&E järeldust kui enda oma käesolevas teatises kasutamiseks.” (33)

| (29) | SH&E analüüs käsitleb aastaid 1993 ja 1997 ja seal ei ole toodud mingeid andmeid 1998. aasta suvehooaja kohta. Pealegi ei ole statistilised andmed analüüsi lisas esitatud kujul, mis võimaldaks seda hõlpsalt võrrelda teatises toodud tabeliga. Igatahes muudavad lennuettevõtjad aeg-ajalt oma lendude sihtkohti. Järelikult ei saanud punktis 10 nimetatud 10 sihtkoha loetlemisest SH&E analüüsis aastani 1997 selgelt tuletada, et nende puudumine 1998. aastat puudutavate andmete hulgast on põhjustatud KLM-i veast ning mitte sihtkohtade muutumisest. Seega ei saa SH&E analüüsi lisas toodud andmeid lugeda teatise vormi CO selleks ette nähtud osas toodud ebaõigete andmete paranduseks. |
| --- | --- |

(29)

SH&E analüüs käsitleb aastaid 1993 ja 1997 ja seal ei ole toodud mingeid andmeid 1998. aasta suvehooaja kohta. Pealegi ei ole statistilised andmed analüüsi lisas esitatud kujul, mis võimaldaks seda hõlpsalt võrrelda teatises toodud tabeliga. Igatahes muudavad lennuettevõtjad aeg-ajalt oma lendude sihtkohti. Järelikult ei saanud punktis 10 nimetatud 10 sihtkoha loetlemisest SH&E analüüsis aastani 1997 selgelt tuletada, et nende puudumine 1998. aastat puudutavate andmete hulgast on põhjustatud KLM-i veast ning mitte sihtkohtade muutumisest. Seega ei saa SH&E analüüsi lisas toodud andmeid lugeda teatise vormi CO selleks ette nähtud osas toodud ebaõigete andmete paranduseks.

2)   Teave Transavia regulaarlendude kohta

| (30) | KLM väidab, et Transavia regulaarlendude istekohtade müük ei moodusta osa asjaomasest kaubaturust ning seega ei olnud seda vaja mainida. Vastuseks suulisele küsimusele, kas Transavia regulaarlennud sisalduvad teatises toodud turuosa käsitlevates andmetes, andis KLM järgmise kirjaliku vastuse:
  “Need turuosad ei sisaldu SH&E analüüsis ning järelikult ka KLM-i teatises. Martinair teostab Vahemeremaade sihtkohtadesse ainult mitte-regulaarlende, mistõttu Martinair’i ja Transavia tegevus Vahemeremaade mitte-regulaarlendude turul ei kattu. Mitte-regulaarlendude turg Euroopast Vahemeremaadesse on oluliselt erinev regulaarlendude turust järgmistel põhjustel:
  Mitteregulaar(tellimus)lendude teenus müüakse tegelikult alles marsruudi lõpp-punktis; mitteregulaar(tellimus)lendude reisijad ostavad kohad reisifirma käest, regulaarlendude reisijad aga ostavad need peamiselt reisibüroodest või otse asjaomaselt lennuettevõtjalt; mitteregulaar(tellimus)lendude istekohad müüakse reisifirmadele, samal ajal kui regulaarlendude istekohti müüakse reisifirmadele ainult väikeste kvootide ulatuses. Mitteregulaar(tellimus)lende teostatakse ühe või mitme reisifirma kommertsriskil; regulaarlendude kommertsriski kannab lennuettevõtja. Karistusi regulaarlendude ärajätmise eest peaaegu ei ole või on need palju liberaalsemad. Mitteregulaar(tellimus)lendude turul on palju rohkem ja palju erinevamaid tegutsejaid.
  Teave, mis esitati vastuseks komisjoni teabenõudele, ei saa lisada KLM Groupi turuosale, mis on toodud teatise leheküljel 62. Transavia regulaarlendude lisamine turubaasile põhjustaks kindlasti kogu turubaasi olulise suurenemise, sest siis peaks arvesse võtma ka teiste lennuettevõtjate regulaarlende. ....”. (34) |
| --- | --- |

(30)

KLM väidab, et Transavia regulaarlendude istekohtade müük ei moodusta osa asjaomasest kaubaturust ning seega ei olnud seda vaja mainida. Vastuseks suulisele küsimusele, kas Transavia regulaarlennud sisalduvad teatises toodud turuosa käsitlevates andmetes, andis KLM järgmise kirjaliku vastuse:

“Need turuosad ei sisaldu SH&E analüüsis ning järelikult ka KLM-i teatises. Martinair teostab Vahemeremaade sihtkohtadesse ainult mitte-regulaarlende, mistõttu Martinair’i ja Transavia tegevus Vahemeremaade mitte-regulaarlendude turul ei kattu. Mitte-regulaarlendude turg Euroopast Vahemeremaadesse on oluliselt erinev regulaarlendude turust järgmistel põhjustel:

Mitteregulaar(tellimus)lendude teenus müüakse tegelikult alles marsruudi lõpp-punktis; mitteregulaar(tellimus)lendude reisijad ostavad kohad reisifirma käest, regulaarlendude reisijad aga ostavad need peamiselt reisibüroodest või otse asjaomaselt lennuettevõtjalt; mitteregulaar(tellimus)lendude istekohad müüakse reisifirmadele, samal ajal kui regulaarlendude istekohti müüakse reisifirmadele ainult väikeste kvootide ulatuses. Mitteregulaar(tellimus)lende teostatakse ühe või mitme reisifirma kommertsriskil; regulaarlendude kommertsriski kannab lennuettevõtja. Karistusi regulaarlendude ärajätmise eest peaaegu ei ole või on need palju liberaalsemad. Mitteregulaar(tellimus)lendude turul on palju rohkem ja palju erinevamaid tegutsejaid.

Teave, mis esitati vastuseks komisjoni teabenõudele, ei saa lisada KLM Groupi turuosale, mis on toodud teatise leheküljel 62. Transavia regulaarlendude lisamine turubaasile põhjustaks kindlasti kogu turubaasi olulise suurenemise, sest siis peaks arvesse võtma ka teiste lennuettevõtjate regulaarlende. ....”. (34)

| (31) | Vormil CO seoses turu määratlemisega nõutavat teavet kirjeldatakse 6. jaos. 6. jao I osas kasutatakse järgmist asjaomase kaubaturu määratlust: “Asjaomane kaubaturg hõlmab kõiki neid kaupu ja/või teenuseid, mis tarbijate seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad. Asjaomane kaubaturg võib mõnel juhul koosneda teatud hulgast üksikutest toodetest ja/või teenustest, millel on üldjoontes samasugused füüsilised või tehnilised tunnused ja mis on omavahel vahetatavad.” |
| --- | --- |

(31)

Vormil CO seoses turu määratlemisega nõutavat teavet kirjeldatakse 6. jaos. 6. jao I osas kasutatakse järgmist asjaomase kaubaturu määratlust: “Asjaomane kaubaturg hõlmab kõiki neid kaupu ja/või teenuseid, mis tarbijate seisukohast on oma iseloomulike tunnuste, hindade ja otstarbekohase kasutuse põhjal omavahel vahetatavad ja asendatavad. Asjaomane kaubaturg võib mõnel juhul koosneda teatud hulgast üksikutest toodetest ja/või teenustest, millel on üldjoontes samasugused füüsilised või tehnilised tunnused ja mis on omavahel vahetatavad.”

| (32) | Pidades silmas asjaolu, et teatatud arv istekohti Transavia regulaarlendudel müüakse reisifirmadele sama hinna eest ja samadel majanduslikel tingimustel (garanteeritud) kui istekohad tellimuslendudel, on komisjon seisukohal, et need müügid moodustavad osa samast kaubaturust. Asjaolu, et selline turu määratlus tähendaks, et teiste lennuettevõtjate poolt teostatavatel lendudel müüdavad istekohad peaksid samuti olema asjaomase kaubaturuga hõlmatud, ei saa pidada põhjenduseks, mis lubaks KLM-il seda teavet mitte esitada. |
| --- | --- |

(32)

Pidades silmas asjaolu, et teatatud arv istekohti Transavia regulaarlendudel müüakse reisifirmadele sama hinna eest ja samadel majanduslikel tingimustel (garanteeritud) kui istekohad tellimuslendudel, on komisjon seisukohal, et need müügid moodustavad osa samast kaubaturust. Asjaolu, et selline turu määratlus tähendaks, et teiste lennuettevõtjate poolt teostatavatel lendudel müüdavad istekohad peaksid samuti olema asjaomase kaubaturuga hõlmatud, ei saa pidada põhjenduseks, mis lubaks KLM-il seda teavet mitte esitada.

| (33) | Komisjon võtab teadmiseks KLM-i seisukoha, et reisifirmadele müüdud Transavia regulaarlendude istekohad ei moodustanud osa samast turust kui müüdud tellimuslendude istekohad. Siiski, isegi selle eelduse korral oleks neid tegevusi pidanud mainima kui tegevusi “turgudel, mis on tihedalt seotud mõjutatava turuga” (nn “naaberturuga”) vastuseks vormi CO küsimusele 6.2. Naaberturge puudutava küsimuse eesmärgiks ongi saada vajalikku teavet juhtudel, kui osalised on kasutanud turu määratlust, mis võib olla kitsam kui komisjoni poolt kasutatav. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon võtab teadmiseks KLM-i seisukoha, et reisifirmadele müüdud Transavia regulaarlendude istekohad ei moodustanud osa samast turust kui müüdud tellimuslendude istekohad. Siiski, isegi selle eelduse korral oleks neid tegevusi pidanud mainima kui tegevusi “turgudel, mis on tihedalt seotud mõjutatava turuga” (nn “naaberturuga”) vastuseks vormi CO küsimusele 6.2. Naaberturge puudutava küsimuse eesmärgiks ongi saada vajalikku teavet juhtudel, kui osalised on kasutanud turu määratlust, mis võib olla kitsam kui komisjoni poolt kasutatav.

| (34) | KLM selgitas põhjalikult, miks tema arvates regulaarlennud ei moodusta osa asjaomasest kaubaturust ning oli seega teadlik, et see on turg, mis on eelnevaga tihedalt seotud. Küsimuse 6.2 vastuse osas ei jätnud KLM tühja kohta. KLM viitas enda ja Martinair’i osalusele reisifirmade aktsiapakkides ning oma osalusele arvutil põhinevates piletite ettetellimissüsteemides. Ta märkis ka, et Martinair teostab tellimuslende teistesse sihtkohtadesse (Kariibi mere ääres) ja et KLM ja Martinair teostavad regulaarlende mitmetesse erinevatesse sihtkohtadesse. (35) See märkus tellimus- ja regulaarlendude kohta näitab, et KLM sai aru küsimusest naaberturgude kohta. Vaatamata sellele ei maininud KLM Transavia regulaarlende. Selles kontekstis tugevdab KLM-i üksikasjalik kirjeldus teistest naabertegevustest muljet, et teave on täielik ning puuduvad andmed mõjuvad eksitavalt. |
| --- | --- |

(34)

KLM selgitas põhjalikult, miks tema arvates regulaarlennud ei moodusta osa asjaomasest kaubaturust ning oli seega teadlik, et see on turg, mis on eelnevaga tihedalt seotud. Küsimuse 6.2 vastuse osas ei jätnud KLM tühja kohta. KLM viitas enda ja Martinair’i osalusele reisifirmade aktsiapakkides ning oma osalusele arvutil põhinevates piletite ettetellimissüsteemides. Ta märkis ka, et Martinair teostab tellimuslende teistesse sihtkohtadesse (Kariibi mere ääres) ja et KLM ja Martinair teostavad regulaarlende mitmetesse erinevatesse sihtkohtadesse. (35) See märkus tellimus- ja regulaarlendude kohta näitab, et KLM sai aru küsimusest naaberturgude kohta. Vaatamata sellele ei maininud KLM Transavia regulaarlende. Selles kontekstis tugevdab KLM-i üksikasjalik kirjeldus teistest naabertegevustest muljet, et teave on täielik ning puuduvad andmed mõjuvad eksitavalt.

V.   ÕIGUSLIK HINNANG

1)   Teave Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta

| (35) | Vormi CO leheküljel 40 tabelis toodud andmed on ebaõiged selles osas, et välja on jäetud vähemalt 10 sihtkohta, millest enamus on väga olulised. Andmete ebaõigsust rõhutab enne tabelit toodud märkus, et “Transavia ja Martinair’i tellimuslennud on suures osas üksteist täiendavad.” (36) Eelkõige jätab tabelist oluliste Hispaania, Portugali ja Kreeka sihtkohtade väljajätmine ebaõige mulje, et Transavia ja Martinair’i lennud kattuvad ainult piiratud osas. Viidet leheküljel 39 üksteist täiendavate lendude kohta ei saa mõista ainult kui lennukite suurusesse puutuvat, võttes arvesse viite konteksti – vahetult enne tabelit. Pealegi, märkus, et Transavia teostab lende “teistesse” sihtkohtadesse kui Martinair, tugevdab vale muljet, mis lugejale tabelist jääb. |
| --- | --- |

(35)

Vormi CO leheküljel 40 tabelis toodud andmed on ebaõiged selles osas, et välja on jäetud vähemalt 10 sihtkohta, millest enamus on väga olulised. Andmete ebaõigsust rõhutab enne tabelit toodud märkus, et “Transavia ja Martinair’i tellimuslennud on suures osas üksteist täiendavad.” (36) Eelkõige jätab tabelist oluliste Hispaania, Portugali ja Kreeka sihtkohtade väljajätmine ebaõige mulje, et Transavia ja Martinair’i lennud kattuvad ainult piiratud osas. Viidet leheküljel 39 üksteist täiendavate lendude kohta ei saa mõista ainult kui lennukite suurusesse puutuvat, võttes arvesse viite konteksti – vahetult enne tabelit. Pealegi, märkus, et Transavia teostab lende “teistesse” sihtkohtadesse kui Martinair, tugevdab vale muljet, mis lugejale tabelist jääb.

| (36) | Nende ebaõigete andmete esitamine oli raske hooletuse tulemus. Isegi kui osaliste selgitus Transavia pardaajakirja kasutamise kohta oleks aktsepteeritav, on tegemist tõsise hooletusega. Pardaajakiri on turundus- või reklaamiväljaanne, mille sisu täpsus ei ole alati tagatud. Osalised oleksid pidanud kasutama usaldusväärsemat teabeallikat nagu Transavia firmasisesed statistilised andmed või Transavia sõiduplaan, mis hiljem komisjonile saadeti. Kuna Transavia on täielikult kontrollitav tütarfirma, oli see teave KLM-ile hästi kättesaadav. |
| --- | --- |

(36)

Nende ebaõigete andmete esitamine oli raske hooletuse tulemus. Isegi kui osaliste selgitus Transavia pardaajakirja kasutamise kohta oleks aktsepteeritav, on tegemist tõsise hooletusega. Pardaajakiri on turundus- või reklaamiväljaanne, mille sisu täpsus ei ole alati tagatud. Osalised oleksid pidanud kasutama usaldusväärsemat teabeallikat nagu Transavia firmasisesed statistilised andmed või Transavia sõiduplaan, mis hiljem komisjonile saadeti. Kuna Transavia on täielikult kontrollitav tütarfirma, oli see teave KLM-ile hästi kättesaadav.

| (37) | Seega kujutab selles osas õige teabe esitamata jätmine KLM poolt endast rikkumist, mille eest võib määrata trahvi koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(37)

Seega kujutab selles osas õige teabe esitamata jätmine KLM poolt endast rikkumist, mille eest võib määrata trahvi koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b alusel.

2)   Teave Transavia regulaarlendude kohta

| (38) | Mis tahes teabe, mis näitab, et Transavia teostab regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades ja müüb nende lendude istekohti reisifirmadele, esitamata jätmine muudab Transavia kohta esitatud teabe koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt eksitavaks ja ebaõigeks. |
| --- | --- |

(38)

Mis tahes teabe, mis näitab, et Transavia teostab regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades ja müüb nende lendude istekohti reisifirmadele, esitamata jätmine muudab Transavia kohta esitatud teabe koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt eksitavaks ja ebaõigeks.

| (39) | Transavia Vahemeremaade regulaarlendude mainimata jätmine on ülejäänud vormil CO esitatud andmete kontekstis mitte ainult lihtsa andmete väljajätmise küsimus, vaid (nagu on eespool osades III ja IV selgitatud) eksitab lugejat olulisel määral, sest jätab olemasolevatest asjaoludest moonutatud pildi. Seega on andmed koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b tähenduses nii ebaõiged kui ka eksitavad. |
| --- | --- |

(39)

Transavia Vahemeremaade regulaarlendude mainimata jätmine on ülejäänud vormil CO esitatud andmete kontekstis mitte ainult lihtsa andmete väljajätmise küsimus, vaid (nagu on eespool osades III ja IV selgitatud) eksitab lugejat olulisel määral, sest jätab olemasolevatest asjaoludest moonutatud pildi. Seega on andmed koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b tähenduses nii ebaõiged kui ka eksitavad.

| (40) | Komisjon ei saa välistada võimalust, et KLM jättis andmed Transavia regulaarlendude kohta tahtlikult esitamata. Tegu on vähemalt tõsise hooletusega, sest andmed, nende olulisus ja nõue nende esitamiseks vormil CO on või oleksid pidanud olema KLM-ile hästi teada. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon ei saa välistada võimalust, et KLM jättis andmed Transavia regulaarlendude kohta tahtlikult esitamata. Tegu on vähemalt tõsise hooletusega, sest andmed, nende olulisus ja nõue nende esitamiseks vormil CO on või oleksid pidanud olema KLM-ile hästi teada.

| (41) | Seega, nende andmete esitamata jätmine KLM poolt on samuti rikkumine, mille eest saab määrata trahvi. |
| --- | --- |

(41)

Seega, nende andmete esitamata jätmine KLM poolt on samuti rikkumine, mille eest saab määrata trahvi.

VI.   TRAHVIDE MÄÄRAMINE

| (42) | Koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt võib komisjon ettevõtjatele määrata trahvi 1 000 kuni 50 000 eurot, kui need annavad tahtlikult või hooletuse tõttu koondumismääruse artikli 4 alusel esitatud teatises ebaõiget või eksitavat teavet. Artikli 14 lõike 3 kohaselt võetakse trahvi määramisel arvesse rikkumise laadi ja raskust. Seejuures võtab komisjon arvesse kõiki raskendavaid ja kergendavaid asjaolusid. |
| --- | --- |

(42)

Koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b kohaselt võib komisjon ettevõtjatele määrata trahvi 1 000 kuni 50 000 eurot, kui need annavad tahtlikult või hooletuse tõttu koondumismääruse artikli 4 alusel esitatud teatises ebaõiget või eksitavat teavet. Artikli 14 lõike 3 kohaselt võetakse trahvi määramisel arvesse rikkumise laadi ja raskust. Seejuures võtab komisjon arvesse kõiki raskendavaid ja kergendavaid asjaolusid.

1)   Rikkumise laad

| (43) | KLM pani toime rikkumise, esitades ebaõiget ja eksitavat teavet koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b tähenduses. Nende ebaõigete ja eksitavate andmete esitamine oli põhjustatud vähemalt tõsine hooletusest. |
| --- | --- |

(43)

KLM pani toime rikkumise, esitades ebaõiget ja eksitavat teavet koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punkti b tähenduses. Nende ebaõigete ja eksitavate andmete esitamine oli põhjustatud vähemalt tõsine hooletusest.

2)   Rikkumise raskusaste

| (44) | Koondumismääruse nõuete rikkumist KLM poolt peaks käsitlema tõsise rikkumisena järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(44)

Koondumismääruse nõuete rikkumist KLM poolt peaks käsitlema tõsise rikkumisena järgmistel põhjustel.

a)   Eksitava teabe olulisus

| (45) | Andmed mis tahes kattumiste kohta osaliste üksikute lendude sihtkohtade osas on selgelt tähtis koondumise hindamiseks konkurentsi aspektist. Seda vaatamata küsimusele, kas asjaomane turg koosneb üksikutest marsruutidest, kõikidest või teatud sihtkohtadest Vahemeremaades. Märkimata jäetud Transavia sihtkohad on olulised Hispaania, Portugali ja Kreeka puhkepiirkonnad, kuhu suundub palju reisijaid. Teave, et Transavia teostab lende kõikidesse asjaomastesse Martinair’i sihtkohtadesse, on samuti tähtis Martinair’i ja Transavia vahelise tegeliku konkurentsi hindamiseks, eriti kui käsitleda seda osaliste korduvate väidete kontekstis, et Martinair’i ja Transavia lennud täiendavad üksteist. (37) |
| --- | --- |

(45)

Andmed mis tahes kattumiste kohta osaliste üksikute lendude sihtkohtade osas on selgelt tähtis koondumise hindamiseks konkurentsi aspektist. Seda vaatamata küsimusele, kas asjaomane turg koosneb üksikutest marsruutidest, kõikidest või teatud sihtkohtadest Vahemeremaades. Märkimata jäetud Transavia sihtkohad on olulised Hispaania, Portugali ja Kreeka puhkepiirkonnad, kuhu suundub palju reisijaid. Teave, et Transavia teostab lende kõikidesse asjaomastesse Martinair’i sihtkohtadesse, on samuti tähtis Martinair’i ja Transavia vahelise tegeliku konkurentsi hindamiseks, eriti kui käsitleda seda osaliste korduvate väidete kontekstis, et Martinair’i ja Transavia lennud täiendavad üksteist. (37)

| (46) | Teave, et Transavia teostab paljudesse peamistesse puhkusekohtadesse paralleelselt nii regulaar- ja tellimuslende, on samuti väga oluline selleks, et hinnata Transavia turuseisundit. Olenemata sellest, kas müüdud regulaarlendude istekohad moodustavad osa asjaomasest kaubaturust või mitte, on teave, et Transavia teostab olulisel määral regulaarlende oma tellimuslendude sihtkohtadesse, tähtis hindamaks Transavia turuseisundit nendel marsruutidel. |
| --- | --- |

(46)

Teave, et Transavia teostab paljudesse peamistesse puhkusekohtadesse paralleelselt nii regulaar- ja tellimuslende, on samuti väga oluline selleks, et hinnata Transavia turuseisundit. Olenemata sellest, kas müüdud regulaarlendude istekohad moodustavad osa asjaomasest kaubaturust või mitte, on teave, et Transavia teostab olulisel määral regulaarlende oma tellimuslendude sihtkohtadesse, tähtis hindamaks Transavia turuseisundit nendel marsruutidel.

b)   KLM poolt ära märgitud kergendavad asjaolud

| (47) | KLM rõhutab, et tal oli teatise ettevalmistamise ajal komisjoniga mitmeid kohtumisi, et nendel kohtumistel arutati mitmeid teatise kavandeid ning et ta järgis heauskselt komisjoni ettepanekuid ja märkusi. Ta märgib ka, et teatise koostamine selles osas oli väga keeruline, kuna puudusid hästi kättesaadavad andmed. KLM väidab veel, et “ebaõige ja eksitava” teabe esitamine ei ole tõestatud või, et igal juhul, võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei saa selliste andmete esitamist käsitleda alusena trahvi määramiseks. Komisjon ei saa seda seisukohta jagada järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(47)

KLM rõhutab, et tal oli teatise ettevalmistamise ajal komisjoniga mitmeid kohtumisi, et nendel kohtumistel arutati mitmeid teatise kavandeid ning et ta järgis heauskselt komisjoni ettepanekuid ja märkusi. Ta märgib ka, et teatise koostamine selles osas oli väga keeruline, kuna puudusid hästi kättesaadavad andmed. KLM väidab veel, et “ebaõige ja eksitava” teabe esitamine ei ole tõestatud või, et igal juhul, võttes arvesse juhtumi konkreetseid asjaolusid, ei saa selliste andmete esitamist käsitleda alusena trahvi määramiseks. Komisjon ei saa seda seisukohta jagada järgmistel põhjustel.

i)   Transavia tellimuslendude sihtkohad

| (48) | Oma kommentaarides vastuväidetele selgitab KLM Transavia tellimuslendude sihtkohtade osas andmete esitamata jätmist administratiivse veaga. (38) KLM väidab ka, et viga oleks pidanud olema ilmne igaühele, kes teadet loeb. |
| --- | --- |

(48)

Oma kommentaarides vastuväidetele selgitab KLM Transavia tellimuslendude sihtkohtade osas andmete esitamata jätmist administratiivse veaga. (38) KLM väidab ka, et viga oleks pidanud olema ilmne igaühele, kes teadet loeb.

| (49) | KLM väidab, et kõnealune tabel lisati vormile CO alles komisjoni nõudmisel ning et käimasoleva 1998. aasta suvehooaja kohta ei olnud veel üksikasjalikke andmeid turuosa kohta saadaval. Kuid tabel teatise leheküljel 40 ei ole esitatud käesoleva otsuse punktis 26 nimetatud SH&E analüüsis sisalduvate andmete täiendamiseks või ajakohastamiseks. See illustreerib KLM-i väidet, et Transavia ja Martinair’i tegevus on “suurel määral üksteist täiendav”. KLM-i väide, et seda tabelit oleks pidanud lugema ainult koos analüüsiga, on põhjendamatu, kuna see ei sisalda isegi mitte viidet analüüsile. |
| --- | --- |

(49)

KLM väidab, et kõnealune tabel lisati vormile CO alles komisjoni nõudmisel ning et käimasoleva 1998. aasta suvehooaja kohta ei olnud veel üksikasjalikke andmeid turuosa kohta saadaval. Kuid tabel teatise leheküljel 40 ei ole esitatud käesoleva otsuse punktis 26 nimetatud SH&E analüüsis sisalduvate andmete täiendamiseks või ajakohastamiseks. See illustreerib KLM-i väidet, et Transavia ja Martinair’i tegevus on “suurel määral üksteist täiendav”. KLM-i väide, et seda tabelit oleks pidanud lugema ainult koos analüüsiga, on põhjendamatu, kuna see ei sisalda isegi mitte viidet analüüsile.

| (50) | KLM-i väide, et tabelis toodud andmete ebaõigsus oli ilmne, on samuti põhjendamatu. Kui tellimuslendude sihtkohtade andmete puudumist ei märganud KLM, kellel on palju paremad teadmised oma tegevusest kui kellelgi teisel, ei olnud see loomulikult nii ilmne viga, et seda oleks märganud iga hoolikas lugeja. |
| --- | --- |

(50)

KLM-i väide, et tabelis toodud andmete ebaõigsus oli ilmne, on samuti põhjendamatu. Kui tellimuslendude sihtkohtade andmete puudumist ei märganud KLM, kellel on palju paremad teadmised oma tegevusest kui kellelgi teisel, ei olnud see loomulikult nii ilmne viga, et seda oleks märganud iga hoolikas lugeja.

| (51) | KLM rõhutab, et tema eesmärk ei olnud andmete varjamine komisjoni eest ning et komisjon liialdab administratiivse vea raskuse määratlemisel. Kuid KLM-i selgitus selle kohta, kuidas ta kogus andmeid Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta, viitab tõsisele hoolimatusele. Võtta andmete aluseks pardaajakiri ja mitte usaldusväärsem allikas näitab väga hooletut suhtumist oma ülesandesse vajalike andmete valikul, eriti pidades silmas asjaolu, et Transavia on täieliku kontrolli all olev tütarfirma. |
| --- | --- |

(51)

KLM rõhutab, et tema eesmärk ei olnud andmete varjamine komisjoni eest ning et komisjon liialdab administratiivse vea raskuse määratlemisel. Kuid KLM-i selgitus selle kohta, kuidas ta kogus andmeid Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta, viitab tõsisele hoolimatusele. Võtta andmete aluseks pardaajakiri ja mitte usaldusväärsem allikas näitab väga hooletut suhtumist oma ülesandesse vajalike andmete valikul, eriti pidades silmas asjaolu, et Transavia on täieliku kontrolli all olev tütarfirma.

ii)   Transavia regulaarlennud

| (52) | KLM väidab, et suheldes komisjoniga ei teinud ta kunagi saladust sellest, et KLM Group, kaasa arvatud selle tütarfirma Transavia, teostab regulaarlende Euroopas üldiselt ja eriti Vahemeremaadesse. Ta märgib ka, et oleks Transavia regulaarlendude kohta esitanud rohkem teavet, kui komisjon oleks seda teatise esitamisele eelnenud läbirääkimistel küsinud. KLM viitab SH&E analüüsile, mis tema väitel näitab selgelt, et 47 % Hollandi puhkusereisijatest lendab puhkusereisile regulaarlendudel. KLM väidab, et oleks mõeldamatu suurt osa nendest reisijatest mitte KLM grupi arvele kirjutada. |
| --- | --- |

(52)

KLM väidab, et suheldes komisjoniga ei teinud ta kunagi saladust sellest, et KLM Group, kaasa arvatud selle tütarfirma Transavia, teostab regulaarlende Euroopas üldiselt ja eriti Vahemeremaadesse. Ta märgib ka, et oleks Transavia regulaarlendude kohta esitanud rohkem teavet, kui komisjon oleks seda teatise esitamisele eelnenud läbirääkimistel küsinud. KLM viitab SH&E analüüsile, mis tema väitel näitab selgelt, et 47 % Hollandi puhkusereisijatest lendab puhkusereisile regulaarlendudel. KLM väidab, et oleks mõeldamatu suurt osa nendest reisijatest mitte KLM grupi arvele kirjutada.

| (53) | Teatise esitamisele eelnenud läbirääkimistel selgitati peamiselt turu määratlusega seonduvat. Komisjon möönab, et kuna KLM ei selgitanud, et Transavia müüb olulisel hulgal istekohti oma regulaarlendudel reisipakette pakkuvatele turismifirmadele, ei kaalunud komisjon algul nende tegevuste arvesse võtmist turu määratlemisel. Kuid see ei vabasta KLM-i kohustusest esitada nende tegevuste kohta täielik teave, vähemalt vastuses vormi CO küsimusele 6.2. (39) Pealegi, SH&E analüüsis toodud andmed puudutavad kõiki Hollandi puhkusereisijaid ja mitte ainult neid kliente, kes reisifirmadelt reisipakette ostavad. Seepärast ei olnud nendest andmetest võimalik tuletada, et Transavia müüs istekohti regulaarlendudel reisipakette pakkuvatele reisifirmadele. Viis, kuidas teavet Transavia kohta kõikides teatise kavandites esitati, ei saanud sellist küsimust komisjoni poolt tekitada. Transaviat esitleti alati “tellimuslendude teostajana”. Teave, et Transavia teostab ka regulaarlende, esitati alles teatise lõplikus versioonis leheküljel 45 allmärkusena 11, mis puudutab Transavia osalemist KLM-i püsikliendiprogrammis. See teave ei sisaldunud eelnevates teatise kavandites. Väide, et komisjon võinuks või oleks pidanud seda teavet küsima, on seega põhjendamatu. |
| --- | --- |

(53)

Teatise esitamisele eelnenud läbirääkimistel selgitati peamiselt turu määratlusega seonduvat. Komisjon möönab, et kuna KLM ei selgitanud, et Transavia müüb olulisel hulgal istekohti oma regulaarlendudel reisipakette pakkuvatele turismifirmadele, ei kaalunud komisjon algul nende tegevuste arvesse võtmist turu määratlemisel. Kuid see ei vabasta KLM-i kohustusest esitada nende tegevuste kohta täielik teave, vähemalt vastuses vormi CO küsimusele 6.2. (39) Pealegi, SH&E analüüsis toodud andmed puudutavad kõiki Hollandi puhkusereisijaid ja mitte ainult neid kliente, kes reisifirmadelt reisipakette ostavad. Seepärast ei olnud nendest andmetest võimalik tuletada, et Transavia müüs istekohti regulaarlendudel reisipakette pakkuvatele reisifirmadele. Viis, kuidas teavet Transavia kohta kõikides teatise kavandites esitati, ei saanud sellist küsimust komisjoni poolt tekitada. Transaviat esitleti alati “tellimuslendude teostajana”. Teave, et Transavia teostab ka regulaarlende, esitati alles teatise lõplikus versioonis leheküljel 45 allmärkusena 11, mis puudutab Transavia osalemist KLM-i püsikliendiprogrammis. See teave ei sisaldunud eelnevates teatise kavandites. Väide, et komisjon võinuks või oleks pidanud seda teavet küsima, on seega põhjendamatu.

| (54) | KLM väidab veel, et andmed regulaarlendude kohta ei muutnud KLM-i turuosa ning et sellepärast oli nende andmete esitamata jätmine väheoluline. Ettevõtja tegelik turuosa on aga ainult üks element tema turuseisundi hindamisel. Transavia regulaarlendude teostamine sihtkohtadesse, kuhu ta teostab ka tellimuslende on selgelt asjaolu, mis võib toetada tema seisundit nendel marsruutidel ja on seega komisjonile oluline konkurentsi aspektide hindamise seisukohalt koondumisega seonduvalt. Seega võivad komisjoni sisulist hinnangut juhtumile ning vajalike meetmete laadile ja ulatusele mõjutada tema teadmised (või teadmatus) nende lendude olemasolust ning nende iseloomust ja ulatusest. |
| --- | --- |

(54)

KLM väidab veel, et andmed regulaarlendude kohta ei muutnud KLM-i turuosa ning et sellepärast oli nende andmete esitamata jätmine väheoluline. Ettevõtja tegelik turuosa on aga ainult üks element tema turuseisundi hindamisel. Transavia regulaarlendude teostamine sihtkohtadesse, kuhu ta teostab ka tellimuslende on selgelt asjaolu, mis võib toetada tema seisundit nendel marsruutidel ja on seega komisjonile oluline konkurentsi aspektide hindamise seisukohalt koondumisega seonduvalt. Seega võivad komisjoni sisulist hinnangut juhtumile ning vajalike meetmete laadile ja ulatusele mõjutada tema teadmised (või teadmatus) nende lendude olemasolust ning nende iseloomust ja ulatusest.

| (55) | Näiteks, kui Transavial ei oleks tõepoolest olnud regulaarlende nendesse sihtkohtadesse, võiks väita, et teistel regulaarlende teostavatel lennuettevõtjatel oleks suhteliselt lihtne neid lende alustada, müües istekohti isikutele ja reisifirmadele, ning järelikult peaks koondumine olema lubatud. Sarnaselt, kui mõne asjaomase marsruudi suhtes oleks tuvastatud turguvalitseva seisundi olemasolu, võiksid ainult Martinair’i lendudele või Transavia tellimuslendudele keskenduvad meetmed olla ebapiisavad, sest need ei mõjutaks ega võtaks arvesse märkimisväärset hulka istekohti, mida Transavia müüb reisifirmadele nende marsruutide regulaarlendudele. |
| --- | --- |

(55)

Näiteks, kui Transavial ei oleks tõepoolest olnud regulaarlende nendesse sihtkohtadesse, võiks väita, et teistel regulaarlende teostavatel lennuettevõtjatel oleks suhteliselt lihtne neid lende alustada, müües istekohti isikutele ja reisifirmadele, ning järelikult peaks koondumine olema lubatud. Sarnaselt, kui mõne asjaomase marsruudi suhtes oleks tuvastatud turguvalitseva seisundi olemasolu, võiksid ainult Martinair’i lendudele või Transavia tellimuslendudele keskenduvad meetmed olla ebapiisavad, sest need ei mõjutaks ega võtaks arvesse märkimisväärset hulka istekohti, mida Transavia müüb reisifirmadele nende marsruutide regulaarlendudele.

3)   Trahvi suurus

| (56) | Koondumismääruse alusel algatatud menetlustes on väga tähtis, et koondumise osalised esitavad teatises täieliku teabe. See kohustus tähendab, et firmad peavad olema koondumiste üksikasjade esitamisel eriti hoolsad. |
| --- | --- |

(56)

Koondumismääruse alusel algatatud menetlustes on väga tähtis, et koondumise osalised esitavad teatises täieliku teabe. See kohustus tähendab, et firmad peavad olema koondumiste üksikasjade esitamisel eriti hoolsad.

| (57) | Käesoleval juhul esitas KLM andmed, mis olid ebaõiged ja eksitavad ja KLM-i puhul oli tegemist vähemalt tõsise hooletusega. Peale selle olid andmed otseselt vajalikud koondumise hindamiseks konkurentsi seisukohalt. |
| --- | --- |

(57)

Käesoleval juhul esitas KLM andmed, mis olid ebaõiged ja eksitavad ja KLM-i puhul oli tegemist vähemalt tõsise hooletusega. Peale selle olid andmed otseselt vajalikud koondumise hindamiseks konkurentsi seisukohalt.

| (58) | KLM esitas õiged andmed alles komisjoni uurimise tulemusena, mitte omal algatusel. Täielikke andmeid Transavia täiendavate tellimuslendude sihtkohtade kohta võis ainult tuletada teabenõude vastuseks esitatud teabe põhjal ja neid kinnitati lõpuks suuliselt. Teave, et Transavia teostab regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades, esitati teabenõude vastusena. Asjaolu, et KLM müüb oma regulaarlendude istekohti reisifirmadele samadel majanduslikel tingimustel nagu oma tellimuslendude istekohti ning selle tegevuse tähtsust kinnitati täielikult alles 21. detsembri 1998. aasta teatises ja teatises esitatud teabe edasise uurimise käigus komisjoni poolt. |
| --- | --- |

(58)

KLM esitas õiged andmed alles komisjoni uurimise tulemusena, mitte omal algatusel. Täielikke andmeid Transavia täiendavate tellimuslendude sihtkohtade kohta võis ainult tuletada teabenõude vastuseks esitatud teabe põhjal ja neid kinnitati lõpuks suuliselt. Teave, et Transavia teostab regulaarlende sihtkohtadesse Vahemeremaades, esitati teabenõude vastusena. Asjaolu, et KLM müüb oma regulaarlendude istekohti reisifirmadele samadel majanduslikel tingimustel nagu oma tellimuslendude istekohti ning selle tegevuse tähtsust kinnitati täielikult alles 21. detsembri 1998. aasta teatises ja teatises esitatud teabe edasise uurimise käigus komisjoni poolt.

| (59) | KLM-i käitumise hindamisel peab samuti meeles pidama, et KLM on suur Euroopa ettevõtte, kes teostab märkimisväärse ulatusega äritegevust Euroopas. KLM-il oli ka eelnev kogemus koondumisest teatamise kohta vastavalt koondumismäärusele. |
| --- | --- |

(59)

KLM-i käitumise hindamisel peab samuti meeles pidama, et KLM on suur Euroopa ettevõtte, kes teostab märkimisväärse ulatusega äritegevust Euroopas. KLM-il oli ka eelnev kogemus koondumisest teatamise kohta vastavalt koondumismäärusele.

| (60) | Kergendava asjaoluna on KLM väitnud kokkuvõttes ja nagu kirjeldatud punktides 47 kuni 55, et väidetavad rikkumised ei olnud tahtlikud, et komisjon oleks pidanud olema võimeline puuduvaid andmeid märkama ning paluma neid teatise esitamisele eelnenud ajal (mis antud juhul oli üpris pikk) ja et puuduvad andmed ei olnud juhtumi tulemuste suhtes otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

(60)

Kergendava asjaoluna on KLM väitnud kokkuvõttes ja nagu kirjeldatud punktides 47 kuni 55, et väidetavad rikkumised ei olnud tahtlikud, et komisjon oleks pidanud olema võimeline puuduvaid andmeid märkama ning paluma neid teatise esitamisele eelnenud ajal (mis antud juhul oli üpris pikk) ja et puuduvad andmed ei olnud juhtumi tulemuste suhtes otsustava tähtsusega.

| (61) | Komisjon on seisukohal, et nendele väidetele saab omistada ainult mõningast kaalu, käsitledes neid rikkumise raskusastme ja seega määratava trahvi suuruse kontekstis. Ei ole tõendatud, et rikkumised oleksid tahtlikud, ning KLM-i kontaktid komisjoniga teatise esitamisele eelnenud ajal viitavad vähemalt soovile tagada teatise vastuvõetavus. Sellele vaatamata vastutas KLM kogu asjakohase teabe esitamise eest ning ei täitnud seda ülesannet vajaliku hoolikusega. Rikkumisega seotud hooletuse tase on mõlemal juhul oluline. KLM ei oleks tohtinud toetuda pardaajakirjale sellise olulise tähtsusega andmete osas nagu andmed Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta. Ta oleks võinud esitada andmed Transavia regulaarlendude kohta ja pidanud mõistma selle tähtsusest isegi siis, kui komisjon ei oleks konkreetset palvet või meeldetuletust esitanud. Pealegi on täiesti võimalik, et kui komisjon ei oleks märganud kummaski aspektis puuduvaid andmeid, oleks nende edaspidine puudumine mõjutanud sisulist otsust koondumise kohta ning seda KLM-ile soodsal viisil. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon on seisukohal, et nendele väidetele saab omistada ainult mõningast kaalu, käsitledes neid rikkumise raskusastme ja seega määratava trahvi suuruse kontekstis. Ei ole tõendatud, et rikkumised oleksid tahtlikud, ning KLM-i kontaktid komisjoniga teatise esitamisele eelnenud ajal viitavad vähemalt soovile tagada teatise vastuvõetavus. Sellele vaatamata vastutas KLM kogu asjakohase teabe esitamise eest ning ei täitnud seda ülesannet vajaliku hoolikusega. Rikkumisega seotud hooletuse tase on mõlemal juhul oluline. KLM ei oleks tohtinud toetuda pardaajakirjale sellise olulise tähtsusega andmete osas nagu andmed Transavia tellimuslendude sihtkohtade kohta. Ta oleks võinud esitada andmed Transavia regulaarlendude kohta ja pidanud mõistma selle tähtsusest isegi siis, kui komisjon ei oleks konkreetset palvet või meeldetuletust esitanud. Pealegi on täiesti võimalik, et kui komisjon ei oleks märganud kummaski aspektis puuduvaid andmeid, oleks nende edaspidine puudumine mõjutanud sisulist otsust koondumise kohta ning seda KLM-ile soodsal viisil.

| (62) | Ülaltoodu põhjal ja võttes arvesse juhtumi asjaolusid, on komisjon seisukohal, et vastavalt koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punktile b on asjakohane määrata KLM-ile 40 000 euro suurune trahv. |
| --- | --- |

(62)

Ülaltoodu põhjal ja võttes arvesse juhtumi asjaolusid, on komisjon seisukohal, et vastavalt koondumismääruse artikli 14 lõike 1 punktile b on asjakohane määrata KLM-ile 40 000 euro suurune trahv.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 4064/89 artikli 14 lõike 1 punktile b määratakse Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV-le (KLM) 40 000 euro suurune trahv ebaõige ja eksitava teabe esitamise eest teatises, mis esitati komisjonile nimetatud määruse kohaselt 1. septembril 1998.

Artikkel 2

Artiklis 1 nimetatud trahv makstakse kolme kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemist Euroopa Komisjoni pangaarvele nr 310-0933000-43, Banque Bruxelles Lambert, Agence Européenne, Rond Point Schuman 5, B-1040 Brussels.

Pärast selle ajavahemiku möödumist võetakse automaatselt intressi Euroopa Keskpanga poolt repotehingutele käesoleva otsuse vastuvõtmise kuu esimesel tööpäeval kehtestatud määras, mis on 3 % pluss 3,5 %, kokku 6,5 %.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud:

| Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV |
| --- |
| Amsterdamseweg 55 |
| NL-1182 GP Amstelveen |

Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV

Amsterdamseweg 55

NL-1182 GP Amstelveen

Brüssel, 14. detsember 1999

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1310/97 (EÜT L 180, 9.7.1997, lk 1).

1

(2)  Juhtum IV/M.1128 – KLM/Martinair (EÜT C 281, 10.9.1998, lk 7).

2

(3)  EÜT C 298, 26.9.1998, lk 8.

3

(4)  Juhtum IV/M.1328 – KLM/Martinair (EÜT C 408, 29.12.1998, lk 8).

4

(5)  EÜT C 42, 17.2.1999, lk 9.

5

(6)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

6

(7)  EÜT L 61, 2.3.1998, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

7

(8)  Teatise lk 26.

8

(9)  Sõiduplaan “Tellimuslennud, suvi 1998” esitati III lisana 4. septembri 1998. aasta teabenõude vastusele (Transavia 9. september 1998). Sõiduplaanis on toodud ka sihtkohad Maltal ja Horvaatias. Sama vastuse I lisas on toodud loetelu mitmetest Transavia mitte-regulaarlendude marsruutidest Hollandist Vahemeremaadesse (55 sihtkohta) ja mitmetest marsruutidest Euroopa teistest punktidest Vahemeremaadesse (22 sihtkohta). See loetelu sisaldab ka neid ja teisi sihtkohti, kuid mitte sihtkohti Iisraelis, Marokos ja Tuneesias.

9

(10)  Teatise lk 26.

10

(11)  Osa sellest on välja jäetud, et tagada konfidentsiaalsete andmete kaitse; need osad on märgitud nurksulgude ja tärniga.

11

(12)  Et määrata oma turuosa tellimuslendude turul Vahemeremaadesse, on KLM kasutanud väga laia geograafilise turu mõistet. KLM märgib, et osaliste ja teiste tellimuslende teostavate lennuettevõtjate lennukid võivad startida kõikidelt Beneluxi maade, Ühendkuningriigi ja Saksamaa lennujaamadest. Sellest lähtuvalt arvutati [...]* % turuosa (lk 61). Kui võetaks arvesse ainult lende Hollandist, oleks osaliste turuosa üle [...]* % (teatise lk 62).

12

*

*

(13)  Teatise lk 26.

13

(14)  Kuigi väide tundub viitavat, et KLM tegutseb sellel turul vähesel määral, ei anta KLM-i kohta mingit edasist teavet, välja arvatud statistilised andmed SH&E analüüsi lisas. Vormi CO punktis 3.2.1 märgib KLM: “Transavia airlines B.V. (80 %) tegutseb Euroopa (reisipakettidega seotud) tellimuslendude turul, mis koondumise osalisi arvestades ei ole mõjutatav turg. Transaviat mainitakse siin ainult komisjoni teavitamise eesmärgil.”

14

(15)  Teatise lk 26.

15

(16)  Teatise lk 26.

16

(17)  11. allmärkus teatise lk 45.

17

(18)  KLM-i 1. septembri 1998 aasta teatise kaaskiri.

18

(19)  Teatise lk 47.

19

(20)  Teatise lk 47.

20

(21)  Komisjoni teabenõue, 4. september 1998.

21

(22)  21. detsembri 1998. aasta teatis.

22

(23)  21. detsembri 1998. aasta teatis, lk 64, allmärkus 18.

23

(24)  21. detsembri 1998. aasta teatis, lk 65, allmärkus 19.

24

(25)  21. detsembri 1998. aasta teatis, lk 66.

25

(26)  [...]* suvel 1997 ja [...]* talvel 1997/98.

26

*

*

(27)  Lisaks müüb KLM reisifirmadele oma lendudel ka mitte-garanteeritud istekohti.

27

(28)  Malaga, Alicante, Barcelona, Jarbah’ saar, Fääri saared, Funchal, Heraklion, Lissabon, Las Palmas, Malta, Nice, Mallorca, Tenerife.

28

(29)  21. detsembri 1998. aasta teatise lk 69 ja lisad XXIX (suvi 1997) ja XXX (talv 1997/1998); [...]* suvel 1997 ja [...]* talvel 1997/1998.

29

*

*

(30)  21. detsembri 1998. aasta teatise lk 69 ja lisad XXIX (suvi 1997) ja XXX (talv 1997/1998); [...]* suvel 1997 ja [...]* talvel 1997/1998.

30

*

*

(31)  Nt 1997. aasta suvehooajal Jarbah’ saar, Faro, Funchal, Heraklion, Lissabon, Las Palmas, Malta, Mallorca, Tenerife.

31

(32)  Järgmine viide SH&E analüüsile on toodud teatise 7. jaos (teave mõjutatavate turgude kohta).

32

(33)  Teatise lk 34.

33

(34)  KLM-i 18. septembri 1998. aasta kiri.

34

(35)  Teatise lk 47.

35

(36)  Teatise lk 39.

36

(37)  Teatise lk 32 ja 39; 9. septembri 1998. aasta kirja lk 5.

37

(38)  Vt käesoleva otsuse punkti 24.

38

(39)  See teave esitati 21. detsembri 1998. aasta teatises.

39

---

Parandused

| 23.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/20

---

Komisjoni 9. novembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1937/2004 (millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades I, II, III ja IV lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 334, 10. november 2004
  )

Ilmunud määrus (EÜ) nr 1937/2004 on kehtetu.

---