# Euroopan unionin L 85/2. h

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 85 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta2. huhtikuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 85

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta2. huhtikuu 2005

---

| Sisältö | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komissio |
| | * | Komission päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004, tukijärjestelmästä, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo panna täytäntöön Gibraltarin hallituksen yhtiöverouudistuksen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 929)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös, tehty 20 päivänä huhtikuuta 2004, Ranskan myöntämästä valtiontuesta Coopérative d'éxportation du livre français'lle (CELF)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1361)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komission päätös, tehty 4 päivänä maaliskuuta 2005, jäsenvaltioille annettavasta luvasta myöntää tiettyjä vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevia poikkeuksia direktiivin 94/55/EY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 440)

   (
  1
  ) | 58 |

Sisältö

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Sivu

Komissio

*

Komission päätös, tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004, tukijärjestelmästä, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo panna täytäntöön Gibraltarin hallituksen yhtiöverouudistuksen osalta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 929)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 929)

1

1

*

Komission päätös, tehty 20 päivänä huhtikuuta 2004, Ranskan myöntämästä valtiontuesta Coopérative d'éxportation du livre français'lle (CELF)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1361)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1361)

1

27

*

Komission päätös, tehty 4 päivänä maaliskuuta 2005, jäsenvaltioille annettavasta luvasta myöntää tiettyjä vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevia poikkeuksia direktiivin 94/55/EY mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 440)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 440)

1

58

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Komissio

| 2.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 30 päivänä maaliskuuta 2004,

tukijärjestelmästä, jonka Yhdistynyt kuningaskunta aikoo panna täytäntöön Gibraltarin hallituksen yhtiöverouudistuksen osalta

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 929)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/261/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti (1) pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle 12 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä, 19 päivänä elokuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä (SG(2002) A/8328) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla Gibraltarin hallituksen yhtiöverouudistuksesta (jäljempänä ”uudistus”). |
| --- | --- |

(1)

Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti komissiolle 12 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä, 19 päivänä elokuuta 2002 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä (SG(2002) A/8328) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla Gibraltarin hallituksen yhtiöverouudistuksesta (jäljempänä ”uudistus”).

| (2) | Komissio päätti 16 päivänä lokakuuta 2002 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn uudistuksen osalta (K(2002) 3734). Päätöksestä ilmoitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle 18 päivänä lokakuuta 2002 (SG(2002) D/232221). Yhdistynyt kuningaskunta vastasi määräajan pidentämisen jälkeen 16 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (A/39214). |
| --- | --- |

(2)

Komissio päätti 16 päivänä lokakuuta 2002 aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn uudistuksen osalta (K(2002) 3734). Päätöksestä ilmoitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle 18 päivänä lokakuuta 2002 (SG(2002) D/232221). Yhdistynyt kuningaskunta vastasi määräajan pidentämisen jälkeen 16 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä (A/39214).

| (3) | Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja siinä kehotettiin asianomaisia esittämään huomautuksensa (2). Huomautuksia esittivät Espanjan työnantajajärjestöjen keskusliitto (Confederación Española de Organizaciones Empresariales) 30 päivänä joulukuuta 2002 (A/39469), Ahvenanmaan maakuntahallitus, Suomi (Ålands Landskapsstyrelse) 2 päivänä tammikuuta 2003 (A/30002), Espanjan hallitus 2 ja 3 päivänä tammikuuta 2003 (A/30003 ja A/30018) sekä Gibraltarin hallitus 3 päivänä tammikuuta 2003 (A/30011). Huomautukset toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka vastasi 13 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (A/31313). |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, ja siinä kehotettiin asianomaisia esittämään huomautuksensa (2). Huomautuksia esittivät Espanjan työnantajajärjestöjen keskusliitto (Confederación Española de Organizaciones Empresariales) 30 päivänä joulukuuta 2002 (A/39469), Ahvenanmaan maakuntahallitus, Suomi (Ålands Landskapsstyrelse) 2 päivänä tammikuuta 2003 (A/30002), Espanjan hallitus 2 ja 3 päivänä tammikuuta 2003 (A/30003 ja A/30018) sekä Gibraltarin hallitus 3 päivänä tammikuuta 2003 (A/30011). Huomautukset toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka vastasi 13 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä (A/31313).

II   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEESTÄ

| (4) | Seuraavassa kuvauksessa otetaan huomioon muutokset, jotka Gibraltarin hallitus on tehnyt uudistusehdotuksiin valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen takia. Muutokset lueteltiin Yhdistyneen kuningaskunnan 16 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessä. Niistä esitetään yhteenveto jäljempänä 27—30 kappaleessa. |
| --- | --- |

(4)

Seuraavassa kuvauksessa otetaan huomioon muutokset, jotka Gibraltarin hallitus on tehnyt uudistusehdotuksiin valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen takia. Muutokset lueteltiin Yhdistyneen kuningaskunnan 16 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessä. Niistä esitetään yhteenveto jäljempänä 27—30 kappaleessa.

| (5) | Uudistuksen ilmoitettuna tarkoituksena on ottaa käyttöön uusi yleinen yhtiöverojärjestelmä, johon ei sisälly minkäänlaista valtiontukea, antaa oikeusvarmuus Gibraltarissa toimiville yrityksille sekä varmistaa Gibraltarin hallitukselle riittävät yhtiöverotulot. Uudistuksessa halutaan myös noudattaa yritysverotukseen sovellettavia EU:n menettelysääntöjä (3) (jäljempänä ”menettelysäännöt”) sekä haitallista verokilpailua koskevaa OECD:n raporttia (4). Gibraltarin hallituksen mukaan uudistuksen olennaisena osana on yrityksen voitoista kannettavien verojen yleinen poistaminen lukuun ottamatta yleishyödyllisestä toiminnasta ja rahoituspalvelutoiminnasta kannettavia lisäveroja. Uudistusehdotukset perustuvat kaikenlaisen syrjinnän täysimääräiseen poistamiseen maahan sijoittautuneen ja sijoittautumattoman tai kotimaisen ja ulkomaisen taloudellisen toiminnan väliltä eli erottelusäännösten (ns. ring-fencing) poistamiseen. Vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskeva lainsäädäntö kumotaan. Näin poistetaan muodollinen jaottelu ns. offshore- ja onshore-talouden välillä. |
| --- | --- |

(5)

Uudistuksen ilmoitettuna tarkoituksena on ottaa käyttöön uusi yleinen yhtiöverojärjestelmä, johon ei sisälly minkäänlaista valtiontukea, antaa oikeusvarmuus Gibraltarissa toimiville yrityksille sekä varmistaa Gibraltarin hallitukselle riittävät yhtiöverotulot. Uudistuksessa halutaan myös noudattaa yritysverotukseen sovellettavia EU:n menettelysääntöjä (3) (jäljempänä ”menettelysäännöt”) sekä haitallista verokilpailua koskevaa OECD:n raporttia (4). Gibraltarin hallituksen mukaan uudistuksen olennaisena osana on yrityksen voitoista kannettavien verojen yleinen poistaminen lukuun ottamatta yleishyödyllisestä toiminnasta ja rahoituspalvelutoiminnasta kannettavia lisäveroja. Uudistusehdotukset perustuvat kaikenlaisen syrjinnän täysimääräiseen poistamiseen maahan sijoittautuneen ja sijoittautumattoman tai kotimaisen ja ulkomaisen taloudellisen toiminnan väliltä eli erottelusäännösten (ns. ring-fencing) poistamiseen. Vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskeva lainsäädäntö kumotaan. Näin poistetaan muodollinen jaottelu ns. offshore- ja onshore-talouden välillä.

| (6) | Uudistuksessa käyttöön otettava yleinen verojärjestelmä koostuu työnantajamaksusta, liikekiinteistön käyttömaksusta ja rekisteröintimaksusta, joita sovelletaan kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin. Gibraltarin hallitus arvioi, että sen nykyiset hyvin vähäiset mutta välttämättömät 13,7 miljoonan Englannin punnan (noin 20 miljoonan euron) yhtiöverotulot, jotka muodostavat 9,25 prosenttia hallituksen kaikista verotuloista, pysyvät suurelta osin ennallaan uudessa järjestelmässä kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin sovellettavien kolmen yleisen veron perusteella. Henkilökohtaiset tuloverot ovat 53,6 miljoonaa Englannin puntaa (noin 77 miljoonaa euroa) eli 36,3 prosenttia verotuloista. Rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavista lisäveroista saatavat tulot ovat vähäiset, mutta ne korvaavat todennäköisesti mahdollisen yhtiöverotulojen vajeen yleisessä järjestelmässä. |
| --- | --- |

(6)

Uudistuksessa käyttöön otettava yleinen verojärjestelmä koostuu työnantajamaksusta, liikekiinteistön käyttömaksusta ja rekisteröintimaksusta, joita sovelletaan kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin. Gibraltarin hallitus arvioi, että sen nykyiset hyvin vähäiset mutta välttämättömät 13,7 miljoonan Englannin punnan (noin 20 miljoonan euron) yhtiöverotulot, jotka muodostavat 9,25 prosenttia hallituksen kaikista verotuloista, pysyvät suurelta osin ennallaan uudessa järjestelmässä kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin sovellettavien kolmen yleisen veron perusteella. Henkilökohtaiset tuloverot ovat 53,6 miljoonaa Englannin puntaa (noin 77 miljoonaa euroa) eli 36,3 prosenttia verotuloista. Rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavista lisäveroista saatavat tulot ovat vähäiset, mutta ne korvaavat todennäköisesti mahdollisen yhtiöverotulojen vajeen yleisessä järjestelmässä.

| (7) | Uudistus pannaan täytäntöön seuraavilla säädöksillä:






  — | asetus yritysten työnantajamaksusta (Companies (Payroll Tax) Ordinance); |
| --- | --- | --- |

(7)

Uudistus pannaan täytäntöön seuraavilla säädöksillä:

—

asetus yritysten työnantajamaksusta (Companies (Payroll Tax) Ordinance);

| — | asetus yritysten vuotuisesta rekisteröintimaksusta (Companies (Annual Registration Fee) Ordinance); |
| --- | --- |

—

asetus yritysten vuotuisesta rekisteröintimaksusta (Companies (Annual Registration Fee) Ordinance);

| — | asetus verokannoista (Rates Ordinance); |
| --- | --- |

—

asetus verokannoista (Rates Ordinance);

| — | asetus määrätyn yritystoiminnan verotuksesta (Companies (Taxation of Designated Activities) Ordinance). |
| --- | --- |

—

asetus määrätyn yritystoiminnan verotuksesta (Companies (Taxation of Designated Activities) Ordinance).

| (8) | Gibraltarin hallitus panee lainsäädännön täytäntöön sen jälkeen, kun Gibraltarin parlamentti (House of Assembly) on hyväksynyt sen. Uudistuksen osana asetus yritysten verotuksesta ja veroeduista (Companies Taxation and Concessions Ordinance, vapautettuja yrityksiä koskeva lainsäädäntö) ja asetukset edellytykset täyttävien yritysten tuloverosta (Income Tax (Qualifying Companies) Regulations, edellytykset täyttäviä yrityksiä koskeva lainsäädäntö) kumotaan välittömästi. Tuloveroasetusta muutetaan kumoamalla yritysten tuloverovelvollisuutta koskevat säännökset tai tekemällä niihin aiheellisia muutoksia. |
| --- | --- |

(8)

Gibraltarin hallitus panee lainsäädännön täytäntöön sen jälkeen, kun Gibraltarin parlamentti (House of Assembly) on hyväksynyt sen. Uudistuksen osana asetus yritysten verotuksesta ja veroeduista (Companies Taxation and Concessions Ordinance, vapautettuja yrityksiä koskeva lainsäädäntö) ja asetukset edellytykset täyttävien yritysten tuloverosta (Income Tax (Qualifying Companies) Regulations, edellytykset täyttäviä yrityksiä koskeva lainsäädäntö) kumotaan välittömästi. Tuloveroasetusta muutetaan kumoamalla yritysten tuloverovelvollisuutta koskevat säännökset tai tekemällä niihin aiheellisia muutoksia.

| (9) | Sääntöjä hallinnoi Gibraltarin tuloverovaltuutettu (Commissioner for Income Tax). Kaikkien Gibraltarissa olevien yritysten on jätettävä tilinpäätös yhtiörekisteriin EY:n neljännen ja seitsemännen yhtiöoikeudellisen direktiivin mukaisesti. Kaikkien Gibraltarissa verovelvollisten yritysten on jätettävä verokirjanpito valtuutetulle, ja lisäksi otetaan käyttöön ankaria toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa näiden velvoitteiden noudattaminen. Gibraltariin perustetaan ensimmäisen kerran nimenomaan yhtiöverotusasioita käsittelevä tuomioistuin (tuomioistuimen nimi on Companies Taxation of Designated Activities Tribunal), jonka tehtävänä on käyttää tällaista toimivaltaa muutoksenhauissa ja muissa uuden lainsäädännön soveltamiseen liittyvissä asioissa. Tähän kuuluu oikeus vaatia yritystä asettamaan tuomioistuimen saataville tarkastusta varten kaikki kirjanpito, tilinpäätökset, työkirjanpito tai muut asiakirjat, jotka tuomioistuimen mielestä sisältävät tai voivat sisältää menettelyn kohteeseen liittyviä tietoja. |
| --- | --- |

(9)

Sääntöjä hallinnoi Gibraltarin tuloverovaltuutettu (Commissioner for Income Tax). Kaikkien Gibraltarissa olevien yritysten on jätettävä tilinpäätös yhtiörekisteriin EY:n neljännen ja seitsemännen yhtiöoikeudellisen direktiivin mukaisesti. Kaikkien Gibraltarissa verovelvollisten yritysten on jätettävä verokirjanpito valtuutetulle, ja lisäksi otetaan käyttöön ankaria toimenpiteitä, jotta voidaan varmistaa näiden velvoitteiden noudattaminen. Gibraltariin perustetaan ensimmäisen kerran nimenomaan yhtiöverotusasioita käsittelevä tuomioistuin (tuomioistuimen nimi on Companies Taxation of Designated Activities Tribunal), jonka tehtävänä on käyttää tällaista toimivaltaa muutoksenhauissa ja muissa uuden lainsäädännön soveltamiseen liittyvissä asioissa. Tähän kuuluu oikeus vaatia yritystä asettamaan tuomioistuimen saataville tarkastusta varten kaikki kirjanpito, tilinpäätökset, työkirjanpito tai muut asiakirjat, jotka tuomioistuimen mielestä sisältävät tai voivat sisältää menettelyn kohteeseen liittyviä tietoja.

| (10) | Voittoihin perustuva verotus korvataan yleisellä työnantajamaksulla, jonka kaikki Gibraltarissa olevat yritykset ovat velvollisia maksamaan 3 000 Englannin punnan suuruisena työntekijää kohti vuodessa. Jokaisen Gibraltarissa olevan ”työnantajan” on maksettava työnantajamaksu kaikista ”Gibraltarissa työskentelevistä” kokoaikaisista ja osa-aikaisista ”työntekijöistä”. Käytetyt keskeiset termit määritellään seuraavasti:






  — | ”Työnantajalla” tarkoitetaan Gibraltarissa voimassa olevan lain mukaisesti perustettua tai rekisteröityä yritystä, joka maksaa palkkaetuja omaan lukuunsa tai suorittaa maksuja kenelle tahansa henkilölle työntekijäksi katsotun yksityishenkilön palvelusta tai palveluista. |
| --- | --- | --- |

(10)

Voittoihin perustuva verotus korvataan yleisellä työnantajamaksulla, jonka kaikki Gibraltarissa olevat yritykset ovat velvollisia maksamaan 3 000 Englannin punnan suuruisena työntekijää kohti vuodessa. Jokaisen Gibraltarissa olevan ”työnantajan” on maksettava työnantajamaksu kaikista ”Gibraltarissa työskentelevistä” kokoaikaisista ja osa-aikaisista ”työntekijöistä”. Käytetyt keskeiset termit määritellään seuraavasti:

—

”Työnantajalla” tarkoitetaan Gibraltarissa voimassa olevan lain mukaisesti perustettua tai rekisteröityä yritystä, joka maksaa palkkaetuja omaan lukuunsa tai suorittaa maksuja kenelle tahansa henkilölle työntekijäksi katsotun yksityishenkilön palvelusta tai palveluista.

| — | ”Työntekijällä” tarkoitetaan yksityishenkilöä, jolle maksetaan tai on maksettava palkkaetuja, mukaan luettuina muut kuin ainoastaan johtajan tehtävää hoitavat johtajat sekä osa-aikainen ja tilapäinen työvoima. |
| --- | --- |

—

”Työntekijällä” tarkoitetaan yksityishenkilöä, jolle maksetaan tai on maksettava palkkaetuja, mukaan luettuina muut kuin ainoastaan johtajan tehtävää hoitavat johtajat sekä osa-aikainen ja tilapäinen työvoima.

| — | ”Gibraltarissa työskentelevällä” tarkoitetaan Gibraltarissa työskentelevää työntekijää, joka työskentelee Gibraltarissa tai Gibraltarista tai jonka pysyvä kotipaikka on Gibraltarissa. |
| --- | --- |

—

”Gibraltarissa työskentelevällä” tarkoitetaan Gibraltarissa työskentelevää työntekijää, joka työskentelee Gibraltarissa tai Gibraltarista tai jonka pysyvä kotipaikka on Gibraltarissa.

| (11) | Gibraltarin hallitus ottaa käyttöön veronkierron torjuntaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla pyritään poistamaan kaikenlainen väärinkäytön mahdollisuus. Tähän kuuluu sopimustyöntekijän (deemed employee) käsitteen ja toimintaa Gibraltarin ulkopuolella mahdollisesti harjoittaviin työntekijöihin sovellettavien sääntöjen käyttöönotto. Termeillä ”työntekijät” ja ”Gibraltarissa työskentelevä” tarkoitetaan yhdessä kaikkia Gibraltarissa fyysisesti läsnä olevia työntekijöitä. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan 10 100 yhteensä 14 000:sta Gibraltarissa työskentelevästä on yksityisen sektorin palveluksessa. |
| --- | --- |

(11)

Gibraltarin hallitus ottaa käyttöön veronkierron torjuntaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, joilla pyritään poistamaan kaikenlainen väärinkäytön mahdollisuus. Tähän kuuluu sopimustyöntekijän (deemed employee) käsitteen ja toimintaa Gibraltarin ulkopuolella mahdollisesti harjoittaviin työntekijöihin sovellettavien sääntöjen käyttöönotto. Termeillä ”työntekijät” ja ”Gibraltarissa työskentelevä” tarkoitetaan yhdessä kaikkia Gibraltarissa fyysisesti läsnä olevia työntekijöitä. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan 10 100 yhteensä 14 000:sta Gibraltarissa työskentelevästä on yksityisen sektorin palveluksessa.

| (12) | Kaikki kiinteistöä liiketoimintatarkoituksiin Gibraltarissa käyttävät yritykset maksavat liikekiinteistön käyttömaksun, joka on tietty prosenttiosuus niiden yleisestä varallisuusverovelvollisuudesta Gibraltarissa (nykyisin se on oletusarvoisesti 100 prosenttia). |
| --- | --- |

(12)

Kaikki kiinteistöä liiketoimintatarkoituksiin Gibraltarissa käyttävät yritykset maksavat liikekiinteistön käyttömaksun, joka on tietty prosenttiosuus niiden yleisestä varallisuusverovelvollisuudesta Gibraltarissa (nykyisin se on oletusarvoisesti 100 prosenttia).

| (13) | Työnantajamaksu ja liikekiinteistön käyttömaksu voivat yhteensä olla enintään 15 prosenttia voitoista. Yritykset maksavat siis työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun vain, jos ne saavat voittoa, mutta ne ovat yhteensä enintään 15 prosenttia voitoista. |
| --- | --- |

(13)

Työnantajamaksu ja liikekiinteistön käyttömaksu voivat yhteensä olla enintään 15 prosenttia voitoista. Yritykset maksavat siis työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun vain, jos ne saavat voittoa, mutta ne ovat yhteensä enintään 15 prosenttia voitoista.

| (14) | Valtaosa Gibraltarissa olevista yrityksistä joutuu maksamaan ainoastaan työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun. Gibraltarin hallituksen mukaan on mahdotonta arvioida niiden Gibraltarissa olevien yritysten määrää, joiden arvioitu työnantajamaksu ja liikekiinteistön käyttömaksu ylittävät 15 prosenttia voitoista ja jotka maksavat ylärajan takia veroa 15 prosenttia voitoista, koska määrä vaihtelee vuosittain ja riippuu kunkin yrityksen olosuhteista. |
| --- | --- |

(14)

Valtaosa Gibraltarissa olevista yrityksistä joutuu maksamaan ainoastaan työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun. Gibraltarin hallituksen mukaan on mahdotonta arvioida niiden Gibraltarissa olevien yritysten määrää, joiden arvioitu työnantajamaksu ja liikekiinteistön käyttömaksu ylittävät 15 prosenttia voitoista ja jotka maksavat ylärajan takia veroa 15 prosenttia voitoista, koska määrä vaihtelee vuosittain ja riippuu kunkin yrityksen olosuhteista.

| (15) | Gibraltarin hallitus korvaa Gibraltarissa olevien yritysten nykyisin suorittamat maksut (joiden määrä on noin 40 Englannin puntaa vuodessa) kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin sovellettavalla rekisteröintimaksulla, jonka suuruus on tuloa tuottamattomilla yrityksillä 150 Englannin puntaa vuodessa ja tuloa tuottavilla yrityksillä 300 Englannin puntaa vuodessa. |
| --- | --- |

(15)

Gibraltarin hallitus korvaa Gibraltarissa olevien yritysten nykyisin suorittamat maksut (joiden määrä on noin 40 Englannin puntaa vuodessa) kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin sovellettavalla rekisteröintimaksulla, jonka suuruus on tuloa tuottamattomilla yrityksillä 150 Englannin puntaa vuodessa ja tuloa tuottavilla yrityksillä 300 Englannin puntaa vuodessa.

| (16) | Määrätystä toiminnasta, nimittäin rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta, kannetaan ylimääräinen lisä- tai rangaistusvero tällaisesta toiminnasta saatujen voittojen osalta. Lisäveroja sovelletaan ainoastaan voittoihin, jotka pystytään kohdentamaan tähän määrättyyn toimintaan. Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että noin 29 000:sta Gibraltarissa olevasta yrityksestä 179 maksaa lisäveroa rahoituspalvelutoiminnasta ja 23 maksaa lisäveroa yleishyödyllisestä toiminnasta. |
| --- | --- |

(16)

Määrätystä toiminnasta, nimittäin rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta, kannetaan ylimääräinen lisä- tai rangaistusvero tällaisesta toiminnasta saatujen voittojen osalta. Lisäveroja sovelletaan ainoastaan voittoihin, jotka pystytään kohdentamaan tähän määrättyyn toimintaan. Yhdistynyt kuningaskunta arvioi, että noin 29 000:sta Gibraltarissa olevasta yrityksestä 179 maksaa lisäveroa rahoituspalvelutoiminnasta ja 23 maksaa lisäveroa yleishyödyllisestä toiminnasta.

| (17) | ”Rahoituspalveluja” tarjoavan yrityksen määritelmä kattaa muun muassa






  — | luottolaitokset; |
| --- | --- | --- |

(17)

”Rahoituspalveluja” tarjoavan yrityksen määritelmä kattaa muun muassa

—

luottolaitokset;

| — | rahalainaamot; |
| --- | --- |

—

rahalainaamot;

| — | sijoituspalveluyritykset, sijoitusmeklarit, sijoitusvälittäjät, sijoitusneuvojat tai sijoituspäälliköt; |
| --- | --- |

—

sijoituspalveluyritykset, sijoitusmeklarit, sijoitusvälittäjät, sijoitusneuvojat tai sijoituspäälliköt;

| — | henkivakuutusten ja yhteissijoitusjärjestelyjen välittäjät; |
| --- | --- |

—

henkivakuutusten ja yhteissijoitusjärjestelyjen välittäjät;

| — | yhteissijoitusjärjestelyjen hoitajat tai omaisuudenhoitajat; |
| --- | --- |

—

yhteissijoitusjärjestelyjen hoitajat tai omaisuudenhoitajat;

| — | vakuutusvälittäjät, vakuutusasiamiehet tai vakuutuspäälliköt; |
| --- | --- |

—

vakuutusvälittäjät, vakuutusasiamiehet tai vakuutuspäälliköt;

| — | ammattimaiset omaisuudenhoitajat; |
| --- | --- |

—

ammattimaiset omaisuudenhoitajat;

| — | yritysjohtajat; |
| --- | --- |

—

yritysjohtajat;

| — | valuutanvaihtotoimistot; |
| --- | --- |

—

valuutanvaihtotoimistot;

| — | tilintarkastajat. |
| --- | --- |

—

tilintarkastajat.

Rahoituspalveluyrityksen määritelmä kattaa myös yritykset, jotka tarjoavat neuvontaa tai palveluja rahoituksen, lainsäädännön, verotuksen tai kirjanpidon alalla.

| (18) | ”Yleishyödyllisen” toiminnan määritelmä kattaa palvelujen, laitteiden tai tilojen tarjoamisen seuraavia varten:






  — | tietoliikenne (puhelintoiminta, faksiliikenne, dataliikenne ja -siirto, vastasoitto- ja välityspalvelut); |
| --- | --- | --- |

(18)

”Yleishyödyllisen” toiminnan määritelmä kattaa palvelujen, laitteiden tai tilojen tarjoamisen seuraavia varten:

—

tietoliikenne (puhelintoiminta, faksiliikenne, dataliikenne ja -siirto, vastasoitto- ja välityspalvelut);

| — | sähkö (tuotanto, jakelu ja toimitus); |
| --- | --- |

—

sähkö (tuotanto, jakelu ja toimitus);

| — | vesi (joko juomaveden tai meriveden tuotanto, tuonti/vienti ja toimitus); |
| --- | --- |

—

vesi (joko juomaveden tai meriveden tuotanto, tuonti/vienti ja toimitus);

| — | viemäröinti (viemäreiden tarjoaminen, hoito, hallinto, huolto, korjaus, vaihto, muuntaminen, kunnostus ja uusiminen sekä jäteveden poisto/käsittely); |
| --- | --- |

—

viemäröinti (viemäreiden tarjoaminen, hoito, hallinto, huolto, korjaus, vaihto, muuntaminen, kunnostus ja uusiminen sekä jäteveden poisto/käsittely);

| — | raakaöljy (polttoaineöljyn kerääminen, tuotanto, tuonti/vienti, käsittely, jalostus, pumppaus, säilytys, jakelu ja toimitus). |
| --- | --- |

—

raakaöljy (polttoaineöljyn kerääminen, tuotanto, tuonti/vienti, käsittely, jalostus, pumppaus, säilytys, jakelu ja toimitus).

| (19) | Rahoituspalveluyrityksiltä peritään työnantajamaksun ja kiinteistön käyttömaksun lisäksi rahoituspalvelutoiminnasta saaduista voitoista 8 prosentin lisävero (se lasketaan kansainvälisesti hyväksyttyjen tilinpäätösstandardien mukaisesti). Rahoituspalveluyritysten vuotuinen työnantajamaksu, liikekiinteistön käyttömaksu ja lisävero yhteenlaskettuina voivat olla enintään 15 prosenttia voitoista. |
| --- | --- |

(19)

Rahoituspalveluyrityksiltä peritään työnantajamaksun ja kiinteistön käyttömaksun lisäksi rahoituspalvelutoiminnasta saaduista voitoista 8 prosentin lisävero (se lasketaan kansainvälisesti hyväksyttyjen tilinpäätösstandardien mukaisesti). Rahoituspalveluyritysten vuotuinen työnantajamaksu, liikekiinteistön käyttömaksu ja lisävero yhteenlaskettuina voivat olla enintään 15 prosenttia voitoista.

| (20) | Yleishyödyllisiltä laitoksilta peritään työnantajamaksun ja kiinteistöveron lisäksi yleishyödyllisestä toiminnasta saaduista voitoista 35 prosentin lisävero (se lasketaan kansainvälisesti hyväksyttyjen tilinpäätösstandardien mukaisesti). Tällaiset yritykset saavat vähentää työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun lisäverovelvollisuudestaan. Vaikka myös yleishyödyllisten laitosten vuotuinen työnantajamaksu ja liikekiinteistön käyttömaksu yhteenlaskettuina voivat olla enintään 15 prosenttia voitoista, yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavalla lisäverolla varmistetaan, että näiden yritysten vero on aina 35 prosenttia voitoista. |
| --- | --- |

(20)

Yleishyödyllisiltä laitoksilta peritään työnantajamaksun ja kiinteistöveron lisäksi yleishyödyllisestä toiminnasta saaduista voitoista 35 prosentin lisävero (se lasketaan kansainvälisesti hyväksyttyjen tilinpäätösstandardien mukaisesti). Tällaiset yritykset saavat vähentää työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun lisäverovelvollisuudestaan. Vaikka myös yleishyödyllisten laitosten vuotuinen työnantajamaksu ja liikekiinteistön käyttömaksu yhteenlaskettuina voivat olla enintään 15 prosenttia voitoista, yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavalla lisäverolla varmistetaan, että näiden yritysten vero on aina 35 prosenttia voitoista.

| (21) | Lisäverovelvollisuus määräytyy asianomaisen toiminnan perusteella. Rahoituspalvelutoimintaan ja yleishyödylliseen toimintaan sovelletaan samoja sääntöjä. Näin ollen ”sekamuotoisissa” yrityksissä






  — | yleishyödyllistä toimintaa ja yleistä toimintaa harjoittavan yrityksen yleishyödyllisestä toiminnasta saamiin voittoihin sovelletaan 35 prosentin verokantaa; |
| --- | --- | --- |

(21)

Lisäverovelvollisuus määräytyy asianomaisen toiminnan perusteella. Rahoituspalvelutoimintaan ja yleishyödylliseen toimintaan sovelletaan samoja sääntöjä. Näin ollen ”sekamuotoisissa” yrityksissä

—

yleishyödyllistä toimintaa ja yleistä toimintaa harjoittavan yrityksen yleishyödyllisestä toiminnasta saamiin voittoihin sovelletaan 35 prosentin verokantaa;

| — | rahoituspalvelutoimintaa ja yleistä toimintaa harjoittavan yrityksen rahoituspalvelutoiminnasta saamiin voittoihin sovelletaan 8 prosentin verokantaa; |
| --- | --- |

—

rahoituspalvelutoimintaa ja yleistä toimintaa harjoittavan yrityksen rahoituspalvelutoiminnasta saamiin voittoihin sovelletaan 8 prosentin verokantaa;

| — | yleishyödyllistä toimintaa ja rahoituspalvelutoimintaa harjoittavan yrityksen yleishyödyllisestä toiminnasta saamiin voittoihin sovelletaan 35 prosentin verokantaa ja rahoituspalvelutoiminnasta saamiin voittoihin 8 prosentin verokantaa. |
| --- | --- |

—

yleishyödyllistä toimintaa ja rahoituspalvelutoimintaa harjoittavan yrityksen yleishyödyllisestä toiminnasta saamiin voittoihin sovelletaan 35 prosentin verokantaa ja rahoituspalvelutoiminnasta saamiin voittoihin 8 prosentin verokantaa.

| (22) | Sama jaottelu koskee pääomavoittoja eli voittoja, joita sekamuotoinen yritys saa vuokrista, rojalteista, palkkioista, muista Gibraltarissa olevista kiinteistöistä saaduista voitoista, osingoista, koroista tai alennuksista. Pääomavoittoihin sovelletaan 8 prosentin tai 35 prosentin lisäverokantaa sen mukaan, mikä on rahoituspalvelutoiminnan tai yleishyödyllisen toiminnan voittojen ja tulojen osuus yrityksen koko liiketoiminnan voitoista tai tuloista. |
| --- | --- |

(22)

Sama jaottelu koskee pääomavoittoja eli voittoja, joita sekamuotoinen yritys saa vuokrista, rojalteista, palkkioista, muista Gibraltarissa olevista kiinteistöistä saaduista voitoista, osingoista, koroista tai alennuksista. Pääomavoittoihin sovelletaan 8 prosentin tai 35 prosentin lisäverokantaa sen mukaan, mikä on rahoituspalvelutoiminnan tai yleishyödyllisen toiminnan voittojen ja tulojen osuus yrityksen koko liiketoiminnan voitoista tai tuloista.

| (23) | Verokannoista annetun asetuksen (Rates Ordinance) mukaan tietyt tilat vapautetaan verosta. Vapautettuihin tiloihin kuuluvat tuomioistuimet, kirkot, hautausmaat, yleiset puutarhat, asumiskelvottomat sotilaspuolustustilat, siviilipuolustustilat, majakat ja Gibraltarin museo. Tällaiset tilat vapautetaan näin ollen ylimääräisestä verosta, liikekiinteistön käyttömaksusta. Gibraltarin viranomaiset voivat myös alentaa yleistä verokantaa tai vapauttaa verosta, jos se ”on Gibraltarin kehittämistä koskevien etujen mukaista”. |
| --- | --- |

(23)

Verokannoista annetun asetuksen (Rates Ordinance) mukaan tietyt tilat vapautetaan verosta. Vapautettuihin tiloihin kuuluvat tuomioistuimet, kirkot, hautausmaat, yleiset puutarhat, asumiskelvottomat sotilaspuolustustilat, siviilipuolustustilat, majakat ja Gibraltarin museo. Tällaiset tilat vapautetaan näin ollen ylimääräisestä verosta, liikekiinteistön käyttömaksusta. Gibraltarin viranomaiset voivat myös alentaa yleistä verokantaa tai vapauttaa verosta, jos se ”on Gibraltarin kehittämistä koskevien etujen mukaista”.

| (24) | Sekä asetuksessa yritysten työnantajamaksusta (Companies (Payroll Tax) Ordinance) että asetuksessa määrätyn yritystoiminnan verotuksesta (Companies (Taxation of Designated Activities) Ordinance) on voittojen tai tulojen laskentaa koskevia sääntöjä. Näitä sääntöjä tarvitaan sovellettaessa työnantajamaksulle asetettua rajaa, joka on 15 prosenttia voitoista, sekä määritettäessä rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavaa lisäveroa. Voitot lasketaan Yhdistyneen kuningaskunnan tilinpäätösstandardien mukaisesti, sellaisina kuin Gibraltar Society of Chartered and Certified Accountancy Bodies on muuttanut niitä Gibraltaria varten. |
| --- | --- |

(24)

Sekä asetuksessa yritysten työnantajamaksusta (Companies (Payroll Tax) Ordinance) että asetuksessa määrätyn yritystoiminnan verotuksesta (Companies (Taxation of Designated Activities) Ordinance) on voittojen tai tulojen laskentaa koskevia sääntöjä. Näitä sääntöjä tarvitaan sovellettaessa työnantajamaksulle asetettua rajaa, joka on 15 prosenttia voitoista, sekä määritettäessä rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavaa lisäveroa. Voitot lasketaan Yhdistyneen kuningaskunnan tilinpäätösstandardien mukaisesti, sellaisina kuin Gibraltar Society of Chartered and Certified Accountancy Bodies on muuttanut niitä Gibraltaria varten.

| (25) | Voittojen määrittämisessä ei oteta huomioon luovutusvoittoja eikä luovutustappioita. |
| --- | --- |

(25)

Voittojen määrittämisessä ei oteta huomioon luovutusvoittoja eikä luovutustappioita.

| (26) | Voittojen määrittämisessä esimerkiksi seuraavat poistot ovat vähennyskelpoisia:






  — | ajanvietekeskusten, myllyjen, tehtaiden ja muiden tilojen osalta 4 prosenttia vuodessa; |
| --- | --- | --- |

(26)

Voittojen määrittämisessä esimerkiksi seuraavat poistot ovat vähennyskelpoisia:

—

ajanvietekeskusten, myllyjen, tehtaiden ja muiden tilojen osalta 4 prosenttia vuodessa;

| — | koneiden ja kaluston osalta enintään 30 000 Englannin puntaa kustannuserän muodostumisen ensimmäisenä vuonna (enintään 50 000 Englannin puntaa tietokonelaitteiden osalta) ja 33 1/3 prosenttia seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

—

koneiden ja kaluston osalta enintään 30 000 Englannin puntaa kustannuserän muodostumisen ensimmäisenä vuonna (enintään 50 000 Englannin puntaa tietokonelaitteiden osalta) ja 33 1/3 prosenttia seuraavina vuosina.

| (27) | Gibraltarin hallitus on valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen takia tehnyt verouudistusehdotuksiin seuraavat muutokset. |
| --- | --- |

(27)

Gibraltarin hallitus on valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen takia tehnyt verouudistusehdotuksiin seuraavat muutokset.

| (28) | On poistettu säännökset, joiden nojalla työnantajamaksu, liikekiinteistön käyttömaksu ja mahdollinen rahoituspalvelutoiminnasta kannettava 8 prosentin lisävero yhteenlaskettuina ovat enintään 500 000 Englannin puntaa. Määrällisen rajan poistamisen lisäksi alennetaan rahoituspalveluyrityksiin sovellettavaa lisäverokantaa, joka oli 8 prosenttia voitoista, vielä määrittämättömään yhteen verokantaan, jonka suuruus on 4—6 prosenttia. |
| --- | --- |

(28)

On poistettu säännökset, joiden nojalla työnantajamaksu, liikekiinteistön käyttömaksu ja mahdollinen rahoituspalvelutoiminnasta kannettava 8 prosentin lisävero yhteenlaskettuina ovat enintään 500 000 Englannin puntaa. Määrällisen rajan poistamisen lisäksi alennetaan rahoituspalveluyrityksiin sovellettavaa lisäverokantaa, joka oli 8 prosenttia voitoista, vielä määrittämättömään yhteen verokantaan, jonka suuruus on 4—6 prosenttia.

| (29) | On poistettu säännös, jonka nojalla tietyt Gibraltarin Upper Rock -alueella olevat tilat vapautetaan verosta (ja samalla liikekiinteistön käyttömaksusta). |
| --- | --- |

(29)

On poistettu säännös, jonka nojalla tietyt Gibraltarin Upper Rock -alueella olevat tilat vapautetaan verosta (ja samalla liikekiinteistön käyttömaksusta).

| (30) | On poistettu säännökset, joiden nojalla seuraavia tulolajeja ei oteta huomioon voittojen määrittämisessä:






  — | verovelvollisen yrityksen saamat korot lainasta, jonka se on myöntänyt kenelle tahansa henkilölle Gibraltarin taloudellista ja sosiaalista kehittämistä koskeviin kehityshankkeisiin tehtävien investointien rahoittamiseksi, kun Gibraltarin viranomaiset ovat kirjallisesti hyväksyneet tällaisen lainan ehdot; |
| --- | --- | --- |

(30)

On poistettu säännökset, joiden nojalla seuraavia tulolajeja ei oteta huomioon voittojen määrittämisessä:

—

verovelvollisen yrityksen saamat korot lainasta, jonka se on myöntänyt kenelle tahansa henkilölle Gibraltarin taloudellista ja sosiaalista kehittämistä koskeviin kehityshankkeisiin tehtävien investointien rahoittamiseksi, kun Gibraltarin viranomaiset ovat kirjallisesti hyväksyneet tällaisen lainan ehdot;

| — | Consolidated Fundin (eli Gibraltarin valtiontalouden) nimissä olevien lainojen korot Gibraltarin viranomaisten vahvistamasta ajankohdasta alkaen ja niiden antamassa suostumuksessa vahvistettuun määrään saakka. |
| --- | --- |

—

Consolidated Fundin (eli Gibraltarin valtiontalouden) nimissä olevien lainojen korot Gibraltarin viranomaisten vahvistamasta ajankohdasta alkaen ja niiden antamassa suostumuksessa vahvistettuun määrään saakka.

III   MENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (31) | Arvioidessaan Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoituksessaan toimittamia tietoja komissio katsoi, että uudistusehdotusten tietyt piirteet ovat omiaan antamaan edun Gibraltarissa oleville yrityksille. On mainittava erityisesti seuraavat piirteet:






  — | Koko järjestelmä antaisi edun Gibraltarissa oleville yrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna (alueellinen valikoivuus). |
| --- | --- | --- |

(31)

Arvioidessaan Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoituksessaan toimittamia tietoja komissio katsoi, että uudistusehdotusten tietyt piirteet ovat omiaan antamaan edun Gibraltarissa oleville yrityksille. On mainittava erityisesti seuraavat piirteet:

—

Koko järjestelmä antaisi edun Gibraltarissa oleville yrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna (alueellinen valikoivuus).

| — | Voiton saamisen asettaminen työnantajamaksun ja kiinteistön käyttömaksun kantamisen edellytykseksi antaisi edun kannattamattomille yrityksille. |
| --- | --- |

—

Voiton saamisen asettaminen työnantajamaksun ja kiinteistön käyttömaksun kantamisen edellytykseksi antaisi edun kannattamattomille yrityksille.

| — | Työnantajamaksulle ja kiinteistön käyttömaksulle asetettu 15 prosentin raja antaisi edun niille yrityksille, joihin sitä sovelletaan. |
| --- | --- |

—

Työnantajamaksulle ja kiinteistön käyttömaksulle asetettu 15 prosentin raja antaisi edun niille yrityksille, joihin sitä sovelletaan.

| — | Työnantajamaksulle ja kiinteistön käyttömaksulle asetettu 500 000 Englannin punnan raja antaisi edun niille yrityksille, joihin sitä sovelletaan. |
| --- | --- |

—

Työnantajamaksulle ja kiinteistön käyttömaksulle asetettu 500 000 Englannin punnan raja antaisi edun niille yrityksille, joihin sitä sovelletaan.

| — | Uudistuksen tietyt tekniset piirteet voisivat olla valtiontukea (tietyt vapautukset verosta tai kiinteistön käyttömaksusta sekä tiettyjen korkotulojen sivuuttaminen voittojen määrittämisessä). |
| --- | --- |

—

Uudistuksen tietyt tekniset piirteet voisivat olla valtiontukea (tietyt vapautukset verosta tai kiinteistön käyttömaksusta sekä tiettyjen korkotulojen sivuuttaminen voittojen määrittämisessä).

| (32) | Komissio katsoi myös, että nämä edut myönnettäisiin valtion varoista, että ne vaikuttaisivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että ne olisivat valikoivia. Lisäksi komissio katsoi, ettei mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyä poikkeusta valtiontukea koskevaan yleiseen kieltoon voida soveltaa. Näistä syistä komissio epäili toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja päätti näin ollen aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoi myös, että nämä edut myönnettäisiin valtion varoista, että ne vaikuttaisivat jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja että ne olisivat valikoivia. Lisäksi komissio katsoi, ettei mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyä poikkeusta valtiontukea koskevaan yleiseen kieltoon voida soveltaa. Näistä syistä komissio epäili toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille ja päätti näin ollen aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn.

IV   YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HUOMAUTUKSET

| (33) | Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(33)

Yhdistyneen kuningaskunnan huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

| (34) | Uudistusehdotuksia koskevat komission vastaväitteet, sellaisina kuin ne esitetään valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, voidaan jakaa kuuteen ryhmään, joista jokainen perustuu erityisyyteen:






  — | Ainoastaan voittoa saavat yritykset ovat verovelvollisia, mikä antaisi edun kannattamattomille yrityksille kannattaviin yrityksiin verrattuna. |
| --- | --- | --- |

(34)

Uudistusehdotuksia koskevat komission vastaväitteet, sellaisina kuin ne esitetään valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, voidaan jakaa kuuteen ryhmään, joista jokainen perustuu erityisyyteen:

—

Ainoastaan voittoa saavat yritykset ovat verovelvollisia, mikä antaisi edun kannattamattomille yrityksille kannattaviin yrityksiin verrattuna.

| — | Voittoihin perustuva 15 prosentin raja hyödyttäisi niitä yrityksiä, joihin sitä sovelletaan, sillä se alentaisi niiden työnantajamaksua, liikekiinteistön käyttömaksua ja mahdollista rahoituspalvelutoiminnasta kannettavaa lisäveroa. |
| --- | --- |

—

Voittoihin perustuva 15 prosentin raja hyödyttäisi niitä yrityksiä, joihin sitä sovelletaan, sillä se alentaisi niiden työnantajamaksua, liikekiinteistön käyttömaksua ja mahdollista rahoituspalvelutoiminnasta kannettavaa lisäveroa.

| — | Määrällinen 500 000 Englannin punnan raja hyödyttäisi niitä yrityksiä, joihin sitä sovelletaan, sillä se alentaisi niiden työnantajamaksua, liikekiinteistön käyttömaksua ja mahdollista rahoituspalvelutoiminnasta kannettavaa lisäveroa. |
| --- | --- |

—

Määrällinen 500 000 Englannin punnan raja hyödyttäisi niitä yrityksiä, joihin sitä sovelletaan, sillä se alentaisi niiden työnantajamaksua, liikekiinteistön käyttömaksua ja mahdollista rahoituspalvelutoiminnasta kannettavaa lisäveroa.

| — | Tiettyjen Upper Rockin kiinteistöjen vapauttaminen verosta antaa veroedun tällaisia tiloja käyttäville yrityksille. |
| --- | --- |

—

Tiettyjen Upper Rockin kiinteistöjen vapauttaminen verosta antaa veroedun tällaisia tiloja käyttäville yrityksille.

| — | Säännökset, joiden nojalla tiettyjen lainojen korkoja ei oteta huomioon voittojen laskennassa yhtiöverosääntöjen kannalta, antavat edun tietyille yrityksille. |
| --- | --- |

—

Säännökset, joiden nojalla tiettyjen lainojen korkoja ei oteta huomioon voittojen laskennassa yhtiöverosääntöjen kannalta, antavat edun tietyille yrityksille.

| — | Useat ehdotetun verojärjestelmän piirteet keventävät Gibraltarissa olevien yritysten verorasitusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna ja antavat näin edun ensiksi mainituille yrityksille (alueellinen erityisyys). |
| --- | --- |

—

Useat ehdotetun verojärjestelmän piirteet keventävät Gibraltarissa olevien yritysten verorasitusta Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna ja antavat näin edun ensiksi mainituille yrityksille (alueellinen erityisyys).

| (35) | Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltarin hallitus eivät yhdy komission epäilyihin, joiden mukaan uudistuksen tietyt osat saattavat olla luonteeltaan valtiontukea. Gibraltarin hallitus toteuttaa silti seuraavat toimenpiteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, sisältyykö alkuperäisiin uudistusehdotuksiin valtiontukea:






  — | Suunnitellusta uudesta verojärjestelmästä poistetaan 500 000 Englannin punnan raja. |
| --- | --- | --- |

(35)

Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltarin hallitus eivät yhdy komission epäilyihin, joiden mukaan uudistuksen tietyt osat saattavat olla luonteeltaan valtiontukea. Gibraltarin hallitus toteuttaa silti seuraavat toimenpiteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, sisältyykö alkuperäisiin uudistusehdotuksiin valtiontukea:

—

Suunnitellusta uudesta verojärjestelmästä poistetaan 500 000 Englannin punnan raja.

| — | Poistetaan säännös, jonka nojalla tietyt Gibraltarin Upper Rockin kiinteistöt vapautetaan verosta (ja samalla liikekiinteistön käyttömaksusta). |
| --- | --- |

—

Poistetaan säännös, jonka nojalla tietyt Gibraltarin Upper Rockin kiinteistöt vapautetaan verosta (ja samalla liikekiinteistön käyttömaksusta).

| — | Poistetaan säännös, jonka nojalla tiettyjä korkotuloja ei oteta huomioon voittojen määrittämisessä. |
| --- | --- |

—

Poistetaan säännös, jonka nojalla tiettyjä korkotuloja ei oteta huomioon voittojen määrittämisessä.

| (36) | Kolme muuta vastaväitettä eivät koske valtiontukea. |
| --- | --- |

(36)

Kolme muuta vastaväitettä eivät koske valtiontukea.

| (37) | Valikoivaa ei ole verovelvollisuuden puuttuminen silloin, kun voittoja ei saada. Pitää paikkansa, ettei työnantajamaksua eikä liikekiinteistön käyttömaksua suoriteta, ellei verovelvollisella yrityksellä ole voittoa. Voitto on verovelvollisuuden ehdoton edellytys. Se ei kuitenkaan ole veron peruste. Se on kyseistä verovelvollisuutta edeltävä ehto. Tämä on luonnollista, koska voittoa tuottamattoman yrityksen suorittamasta verosta tulee yrityksen pääomasta kannettava vero. Toisin kuin komissio väittää, työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun ”määräytymisperusteena” ei ole voitto. ”Määräytymisperusteina” ovat työntekijän tuottava työ ja kiinteistön tuottava käyttö. Tämä ei tarkoita, että työvoima tai liiketilojen käyttö olisivat toissijaisia tekijöitä. Ehdotetun järjestelmän logiikan mukaan työvoima ja kiinteistön käyttö muodostavat veron perusteen, ja kannattavuus muodostaa verovelvollisuuden määrällisen alarajan. Sekä veron peruste että määrällinen rajoitus ovat yleisluonteisia, ja niitä sovelletaan samalla tavoin kaikkiin yrityksiin niiden koosta tai toimialasta riippumatta. |
| --- | --- |

(37)

Valikoivaa ei ole verovelvollisuuden puuttuminen silloin, kun voittoja ei saada. Pitää paikkansa, ettei työnantajamaksua eikä liikekiinteistön käyttömaksua suoriteta, ellei verovelvollisella yrityksellä ole voittoa. Voitto on verovelvollisuuden ehdoton edellytys. Se ei kuitenkaan ole veron peruste. Se on kyseistä verovelvollisuutta edeltävä ehto. Tämä on luonnollista, koska voittoa tuottamattoman yrityksen suorittamasta verosta tulee yrityksen pääomasta kannettava vero. Toisin kuin komissio väittää, työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun ”määräytymisperusteena” ei ole voitto. ”Määräytymisperusteina” ovat työntekijän tuottava työ ja kiinteistön tuottava käyttö. Tämä ei tarkoita, että työvoima tai liiketilojen käyttö olisivat toissijaisia tekijöitä. Ehdotetun järjestelmän logiikan mukaan työvoima ja kiinteistön käyttö muodostavat veron perusteen, ja kannattavuus muodostaa verovelvollisuuden määrällisen alarajan. Sekä veron peruste että määrällinen rajoitus ovat yleisluonteisia, ja niitä sovelletaan samalla tavoin kaikkiin yrityksiin niiden koosta tai toimialasta riippumatta.

| (38) | Vaikka määrällinen rajoitus olisi valikoiva, suunnitellun yhtiöverojärjestelmän luonteen ja logiikan mukaan yrityksiä verotetaan vain, jos ne saavat tuloa, josta verot voidaan maksaa. Komissio on itse myöntänyt valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon (5) (jäljempänä ”tiedonanto”) 25 kohdassa, että tällainen valikoivuus on verojärjestelmän luonteen mukaisesti perusteltua. Tämä pätee yhtä lailla työvoiman ja kiinteistön tuottavaan käyttöön perustuvaan verojärjestelmään kuin ”puhtaasti” voittoihin perustuvaan järjestelmään, jossa voittoa tuottamattomia yrityksiä ei veroteta. Rinnastusta sosiaaliturvamaksuihin ei voida tehdä, koska niillä on erilainen tarkoitus, joka ei liity yrityksen kannattavuuteen. |
| --- | --- |

(38)

Vaikka määrällinen rajoitus olisi valikoiva, suunnitellun yhtiöverojärjestelmän luonteen ja logiikan mukaan yrityksiä verotetaan vain, jos ne saavat tuloa, josta verot voidaan maksaa. Komissio on itse myöntänyt valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon (5) (jäljempänä ”tiedonanto”) 25 kohdassa, että tällainen valikoivuus on verojärjestelmän luonteen mukaisesti perusteltua. Tämä pätee yhtä lailla työvoiman ja kiinteistön tuottavaan käyttöön perustuvaan verojärjestelmään kuin ”puhtaasti” voittoihin perustuvaan järjestelmään, jossa voittoa tuottamattomia yrityksiä ei veroteta. Rinnastusta sosiaaliturvamaksuihin ei voida tehdä, koska niillä on erilainen tarkoitus, joka ei liity yrityksen kannattavuuteen.

| (39) | Ehdotettu rajoitus ei ole valikoiva. Jotta verotustoimenpide olisi valtiontukea, sen on suosittava valikoivasti jotakin yritystä ja/tai tuotannonalaa. Edellä mainitun 15 prosentin rajan soveltaminen perustuu voiton ja työntekijöiden määrän suhteeseen tiettynä vuonna. Tämä hyödyttää mahdollisesti kaikkia yrityksiä, niin suuria kuin pieniäkin yrityksiä ja kaikkia talouden toimialoja edustavia yrityksiä, jotka yltävät tiettynä vuonna tällaisiin voittoihin suhteessa työvoimaan. Ei voida määrittää tiettyä yritysryhmää, jonka verovelvollisuutta olisi rajoitettu, ja ryhmä muuttuu joka tapauksessa vuosittain. Sääntöjä sovelletaan yleisesti kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin. Komissio selvittää itse tiedonannon 14 kohdassa, että osa verotustoimenpiteistä hyödyttää joitakin yrityksiä tai aloja enemmän kuin toisia, mutta se ei välttämättä merkitse toimenpiteiden sisällyttämistä valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(39)

Ehdotettu rajoitus ei ole valikoiva. Jotta verotustoimenpide olisi valtiontukea, sen on suosittava valikoivasti jotakin yritystä ja/tai tuotannonalaa. Edellä mainitun 15 prosentin rajan soveltaminen perustuu voiton ja työntekijöiden määrän suhteeseen tiettynä vuonna. Tämä hyödyttää mahdollisesti kaikkia yrityksiä, niin suuria kuin pieniäkin yrityksiä ja kaikkia talouden toimialoja edustavia yrityksiä, jotka yltävät tiettynä vuonna tällaisiin voittoihin suhteessa työvoimaan. Ei voida määrittää tiettyä yritysryhmää, jonka verovelvollisuutta olisi rajoitettu, ja ryhmä muuttuu joka tapauksessa vuosittain. Sääntöjä sovelletaan yleisesti kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin. Komissio selvittää itse tiedonannon 14 kohdassa, että osa verotustoimenpiteistä hyödyttää joitakin yrityksiä tai aloja enemmän kuin toisia, mutta se ei välttämättä merkitse toimenpiteiden sisällyttämistä valtiontukisääntöjen soveltamisalaan.

| (40) | Gibraltarin hallitus on kehittänyt yleisen verojärjestelmän, joka perustuu sekä kiinteistöä ja työvoimaa että kannattavuutta koskeviin yksinkertaisiin tekijöihin. Se on samalla päättänyt, että se haluaa soveltaa veroa regressiivisesti. Tosiasiallisesti on olemassa kaksi kokonaisvoittoihin perustuvaa veroporrasta. Jos verosumma on alle 15 prosenttia kokonaisvoitoista, vero maksetaan täysimääräisenä. Jos verosumma on yli 15 prosenttia kokonaisvoitoista, ylittävään osaan sovelletaan nollaverokantaa. Tällainen päätös on myös täysin sopusoinnussa sen kanssa, että Gibraltarin hallitus voi vapaasti kehittää verojärjestelmänsä ilman, että tarvitsee soveltaa valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

(40)

Gibraltarin hallitus on kehittänyt yleisen verojärjestelmän, joka perustuu sekä kiinteistöä ja työvoimaa että kannattavuutta koskeviin yksinkertaisiin tekijöihin. Se on samalla päättänyt, että se haluaa soveltaa veroa regressiivisesti. Tosiasiallisesti on olemassa kaksi kokonaisvoittoihin perustuvaa veroporrasta. Jos verosumma on alle 15 prosenttia kokonaisvoitoista, vero maksetaan täysimääräisenä. Jos verosumma on yli 15 prosenttia kokonaisvoitoista, ylittävään osaan sovelletaan nollaverokantaa. Tällainen päätös on myös täysin sopusoinnussa sen kanssa, että Gibraltarin hallitus voi vapaasti kehittää verojärjestelmänsä ilman, että tarvitsee soveltaa valtiontukisääntöjä.

| (41) | Gibraltarin hallitus haluaa rajata yritysten verosumman enimmäismäärän uudessa järjestelmässä. Jos eri veroportaissa sovelletaan eri verokantoja (veron peruste on erisuuruinen), toinen verokanta on aina toista alempi, joten se antaa tietyssä mielessä edun niille veronmaksajille, jotka onnekseen maksavat vähemmän veroa tai jotka pystyvät järjestämään asiansa niin. Tämä ei kuitenkaan ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(41)

Gibraltarin hallitus haluaa rajata yritysten verosumman enimmäismäärän uudessa järjestelmässä. Jos eri veroportaissa sovelletaan eri verokantoja (veron peruste on erisuuruinen), toinen verokanta on aina toista alempi, joten se antaa tietyssä mielessä edun niille veronmaksajille, jotka onnekseen maksavat vähemmän veroa tai jotka pystyvät järjestämään asiansa niin. Tämä ei kuitenkaan ole valtiontukea.

| (42) | Vaikka 15 prosentin raja antaa erityisedun niille yrityksille, joihin sitä sovelletaan, tällaista rajoitusta voitaisiin silti perustella sen järjestelmän luonteella tai rakenteella, jonka osa se on. Kaikissa välittömissä veroissa Gibraltarissa on tasapainotettava mahdollisimman hyvin verotulojen maksimointi ja yksittäisten veronmaksajien verovelvollisuuden enimmäismäärän rajaaminen siten, ettei se ylitä näiden maksukykyä. Välillisistä veroista voidaan siis joutua tekemään regressiivisiä jollakin tasolla. Jokin tällainen rajoitus on välttämätön Gibraltarin talouden erityisolosuhteiden, kuten sen rajallisen maaston ja työvoiman, takia. Gibraltarin talous on pieni ja useimpia talouksia alttiimpi lainkäyttöalueiden välisestä luonnollisesta ja tasapuolisesta verokilpailusta aiheutuville häiriöille. Yrityksillä ei välttämättä ole varaa lähteä suuresta jäsenvaltiosta yhtä helposti kuin Gibraltarin kaltaisesta erittäin pienestä taloudesta. Ellei veron perusteeseen sovelleta määrällisiä rajoituksia, jokaisen verojärjestelmän perimmäinen tavoite — eli julkisten menojen kattamiseksi tarvittavien verotulojen varmistaminen — voisi olla vaarassa markkinaheilahtelujen takia. |
| --- | --- |

(42)

Vaikka 15 prosentin raja antaa erityisedun niille yrityksille, joihin sitä sovelletaan, tällaista rajoitusta voitaisiin silti perustella sen järjestelmän luonteella tai rakenteella, jonka osa se on. Kaikissa välittömissä veroissa Gibraltarissa on tasapainotettava mahdollisimman hyvin verotulojen maksimointi ja yksittäisten veronmaksajien verovelvollisuuden enimmäismäärän rajaaminen siten, ettei se ylitä näiden maksukykyä. Välillisistä veroista voidaan siis joutua tekemään regressiivisiä jollakin tasolla. Jokin tällainen rajoitus on välttämätön Gibraltarin talouden erityisolosuhteiden, kuten sen rajallisen maaston ja työvoiman, takia. Gibraltarin talous on pieni ja useimpia talouksia alttiimpi lainkäyttöalueiden välisestä luonnollisesta ja tasapuolisesta verokilpailusta aiheutuville häiriöille. Yrityksillä ei välttämättä ole varaa lähteä suuresta jäsenvaltiosta yhtä helposti kuin Gibraltarin kaltaisesta erittäin pienestä taloudesta. Ellei veron perusteeseen sovelleta määrällisiä rajoituksia, jokaisen verojärjestelmän perimmäinen tavoite — eli julkisten menojen kattamiseksi tarvittavien verotulojen varmistaminen — voisi olla vaarassa markkinaheilahtelujen takia.

| (43) | Työvoima on verotettavaa varallisuutta, jota Gibraltarissa on niukasti. Työvoimasta kannettavassa verossa ei kuitenkaan voida noudattaa samaa progressiivisuuden periaatetta ja logiikkaa kuin voitoista kannettavassa verossa. Työvoimasta kannettavassa verossa on samalla otettava huomioon sekä yrityksen kyky muodostaa verotettavaa tuloa että tarve varmistaa työvoiman tarvittava vakaus. Työvoimavero, johon ei sisälly regressiivisyyttä, voisi talouden ja yritysten kannattavuuden kausiluonteisuuden takia johtaa joukkolomautuksiin ja epävakauteen kausiluonteisten markkinaheilahtelujen tai laman aikana. Koska Gibraltar on erittäin pieni talous, yleisistä talouden heilahteluista aiheutuvilla satunnaisvaihteluilla voi olla suhteellisesti paljon suurempi vaikutus Gibraltariin kuin suuriin talouksiin. Työnantajamaksun rajoittamista suhteessa voittoihin voidaan siis perustella ehdotetun työnantajamaksujärjestelmän sisäisellä logiikalla. |
| --- | --- |

(43)

Työvoima on verotettavaa varallisuutta, jota Gibraltarissa on niukasti. Työvoimasta kannettavassa verossa ei kuitenkaan voida noudattaa samaa progressiivisuuden periaatetta ja logiikkaa kuin voitoista kannettavassa verossa. Työvoimasta kannettavassa verossa on samalla otettava huomioon sekä yrityksen kyky muodostaa verotettavaa tuloa että tarve varmistaa työvoiman tarvittava vakaus. Työvoimavero, johon ei sisälly regressiivisyyttä, voisi talouden ja yritysten kannattavuuden kausiluonteisuuden takia johtaa joukkolomautuksiin ja epävakauteen kausiluonteisten markkinaheilahtelujen tai laman aikana. Koska Gibraltar on erittäin pieni talous, yleisistä talouden heilahteluista aiheutuvilla satunnaisvaihteluilla voi olla suhteellisesti paljon suurempi vaikutus Gibraltariin kuin suuriin talouksiin. Työnantajamaksun rajoittamista suhteessa voittoihin voidaan siis perustella ehdotetun työnantajamaksujärjestelmän sisäisellä logiikalla.

| (44) | Sen sijaan yleishyödyllisten laitosten yhtiöverovelvollisuus olisi 35 prosenttia voitoista. Tätä voidaan perustella järjestelmän luonteella ja logiikalla, sillä työvoiman vakaus voidaan varmistaa siksi, että yleishyödylliset laitokset ovat läheisesti sidoksissa asianomaiseen alueeseen ja että niillä on välittömästi Gibraltarin markkinoiden pienuuden takia luontainen monopoliasema tai monopoliaseman kaltainen asema, joten ne ovat erittäin kannattavia. Samaa tarvetta yleishyödyllisiin laitoksiin sovellettavan veron regressiivisyydestä ei siis ole. |
| --- | --- |

(44)

Sen sijaan yleishyödyllisten laitosten yhtiöverovelvollisuus olisi 35 prosenttia voitoista. Tätä voidaan perustella järjestelmän luonteella ja logiikalla, sillä työvoiman vakaus voidaan varmistaa siksi, että yleishyödylliset laitokset ovat läheisesti sidoksissa asianomaiseen alueeseen ja että niillä on välittömästi Gibraltarin markkinoiden pienuuden takia luontainen monopoliasema tai monopoliaseman kaltainen asema, joten ne ovat erittäin kannattavia. Samaa tarvetta yleishyödyllisiin laitoksiin sovellettavan veron regressiivisyydestä ei siis ole.

| (45) | Väite, jonka mukaan silloin, kun jäsenvaltiossa on kaksi erillistä ja täysin autonomista veroaluetta, kahden lainkäyttöalueen verokantoja voidaan verrata toisiinsa ja alempaa verokantaa voidaan pitää valtiontukena pelkästään siksi, että se on toista verokantaa alempi, on oikeudellisesti kestämätön. Tämä tarkoittaisi, että kyse olisi aina valtiontuesta, kun julkisten menojen hallinnasta alueella vastaava autonominen alueellinen veroviranomainen päättää demokraattisesti tehdyn julkisen valinnan perusteella supistaa menoja ja alentaa veroja. Julkisasiamies (6) on käsitellyt tätä kysymystä, mutta yhteisöjen tuomioistuin ei ole koskaan ratkaissut sitä, sillä kyseiset kanteet hylättiin. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi yhdessä Baskimaan maakuntia koskeneista viimeaikaisista asioista, että riidanalainen päätös ei vaikuta millään tavalla Álavan toimivaltaan toteuttaa koko alueella sovellettavia yleisiä verotuksellisia toimenpiteitä. (7) |
| --- | --- |

(45)

Väite, jonka mukaan silloin, kun jäsenvaltiossa on kaksi erillistä ja täysin autonomista veroaluetta, kahden lainkäyttöalueen verokantoja voidaan verrata toisiinsa ja alempaa verokantaa voidaan pitää valtiontukena pelkästään siksi, että se on toista verokantaa alempi, on oikeudellisesti kestämätön. Tämä tarkoittaisi, että kyse olisi aina valtiontuesta, kun julkisten menojen hallinnasta alueella vastaava autonominen alueellinen veroviranomainen päättää demokraattisesti tehdyn julkisen valinnan perusteella supistaa menoja ja alentaa veroja. Julkisasiamies (6) on käsitellyt tätä kysymystä, mutta yhteisöjen tuomioistuin ei ole koskaan ratkaissut sitä, sillä kyseiset kanteet hylättiin. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi yhdessä Baskimaan maakuntia koskeneista viimeaikaisista asioista, että riidanalainen päätös ei vaikuta millään tavalla Álavan toimivaltaan toteuttaa koko alueella sovellettavia yleisiä verotuksellisia toimenpiteitä. (7)

| (46) | Tällaiset alueelliset vaihtelut autonomisten lainkäyttöalueiden välillä eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Valtiontukitoimenpiteestä on kyse vain, jos valtion varoja käytetään menetetyn verotulon kautta. Tämä arviointi edellyttää, että tiettyyn toimintaan on kaikkialla jäsenvaltiossa sovellettava verokanta, mutta tästä ei ole kyse, jos alueella on verotusta koskeva autonomia sen sijaan, että verotus vahvistettaisiin yhtenäisesti ja sitä muutettaisiin sitten paikallisesti. Vastaavasti valikoivaa etua koskeva analyysi perustuu oletukseen, jonka mukaan on olemassa verokanta, jota muutoin sovellettaisiin tiettyyn toimintaan kyseisellä alueella. |
| --- | --- |

(46)

Tällaiset alueelliset vaihtelut autonomisten lainkäyttöalueiden välillä eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea. Valtiontukitoimenpiteestä on kyse vain, jos valtion varoja käytetään menetetyn verotulon kautta. Tämä arviointi edellyttää, että tiettyyn toimintaan on kaikkialla jäsenvaltiossa sovellettava verokanta, mutta tästä ei ole kyse, jos alueella on verotusta koskeva autonomia sen sijaan, että verotus vahvistettaisiin yhtenäisesti ja sitä muutettaisiin sitten paikallisesti. Vastaavasti valikoivaa etua koskeva analyysi perustuu oletukseen, jonka mukaan on olemassa verokanta, jota muutoin sovellettaisiin tiettyyn toimintaan kyseisellä alueella.

| (47) | Valtiontukea koskevissa perusteissa edellytetään, että oletettua tukea voidaan verrata yleiseen tai tavanomaiseen verokantaan. Oletetusta valtiontukitoimenpiteestä voi olla kyse vain, jos se on tietyssä mielessä poikkeus tai vapautus tuensaajayritykseen muutoin sovellettavasta yleisestä verokannasta. Sellainen verokanta, jota ei sovellettaisi oletetun tukitoimenpiteen kohteeseen, vaikka tuolloin sovellettava tueksi väitetty verokanta poistettaisiin, ei voi olla pätevä vertailukohta päätettäessä, onko kyse ”tuesta” vai ei. Ainoa mahdollinen vertailukohta valikoivuuden arvioinnissa on samalla veroalueella muutoin sovellettava verotustilanne. Vertailu ei ole mielekästä, jos tällainen järjestelmä kehitetään paikallisesti, kuten Gibraltarissa. |
| --- | --- |

(47)

Valtiontukea koskevissa perusteissa edellytetään, että oletettua tukea voidaan verrata yleiseen tai tavanomaiseen verokantaan. Oletetusta valtiontukitoimenpiteestä voi olla kyse vain, jos se on tietyssä mielessä poikkeus tai vapautus tuensaajayritykseen muutoin sovellettavasta yleisestä verokannasta. Sellainen verokanta, jota ei sovellettaisi oletetun tukitoimenpiteen kohteeseen, vaikka tuolloin sovellettava tueksi väitetty verokanta poistettaisiin, ei voi olla pätevä vertailukohta päätettäessä, onko kyse ”tuesta” vai ei. Ainoa mahdollinen vertailukohta valikoivuuden arvioinnissa on samalla veroalueella muutoin sovellettava verotustilanne. Vertailu ei ole mielekästä, jos tällainen järjestelmä kehitetään paikallisesti, kuten Gibraltarissa.

| (48) | Komission kanta tarkoittaisi, että veroalueella, joka ei kata koko jäsenvaltiota, ei voitaisi ottaa käyttöön muuta kuin valtion toisella veroalueella sovellettavaa verokantaa. Siellä ei voitaisi ottaa käyttöön alempaa verokantaa, koska se olisi automaattisesti valtiontukea. Toisellakaan veroalueella ei voitaisi ottaa käyttöön korkeampaa verokantaa, koska muualla valtiossa sovellettavasta verokannasta tulisi automaattisesti valtiontukea. Tällöin verotusta koskevan autonomian käyttäminen olisi lähes aina valtiontukitoimenpide joko kyseisellä lainkäyttöalueella tai — sitäkin järjenvastaisemmin — muualla jäsenvaltiossa. Yritysten välittömässä verotuksessa jäsenvaltioiden sisällä on usein aluejaon eri kerroksista johtuvaa vaihtelua jopa alimmilla kuntatasoilla. Tältä osin voidaan tehdä rinnastus tukia ja tasoitustulleja koskevaan WTO:n sopimukseen, jossa todetaan selvästi, että ”yleisesti sovellettavan veroasteen asettamista tai muuttamista minkä tahansa sellaisen hallinnon portaan päätöksellä, joka on oikeutettu sen tekemään, ei katsota erityiseksi tueksi” tällaisen tuen kieltävissä säännöissä (2 artiklan 2 kohta). |
| --- | --- |

(48)

Komission kanta tarkoittaisi, että veroalueella, joka ei kata koko jäsenvaltiota, ei voitaisi ottaa käyttöön muuta kuin valtion toisella veroalueella sovellettavaa verokantaa. Siellä ei voitaisi ottaa käyttöön alempaa verokantaa, koska se olisi automaattisesti valtiontukea. Toisellakaan veroalueella ei voitaisi ottaa käyttöön korkeampaa verokantaa, koska muualla valtiossa sovellettavasta verokannasta tulisi automaattisesti valtiontukea. Tällöin verotusta koskevan autonomian käyttäminen olisi lähes aina valtiontukitoimenpide joko kyseisellä lainkäyttöalueella tai — sitäkin järjenvastaisemmin — muualla jäsenvaltiossa. Yritysten välittömässä verotuksessa jäsenvaltioiden sisällä on usein aluejaon eri kerroksista johtuvaa vaihtelua jopa alimmilla kuntatasoilla. Tältä osin voidaan tehdä rinnastus tukia ja tasoitustulleja koskevaan WTO:n sopimukseen, jossa todetaan selvästi, että ”yleisesti sovellettavan veroasteen asettamista tai muuttamista minkä tahansa sellaisen hallinnon portaan päätöksellä, joka on oikeutettu sen tekemään, ei katsota erityiseksi tueksi” tällaisen tuen kieltävissä säännöissä (2 artiklan 2 kohta).

| (49) | Jos Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja tekisivät sopimuksen Gibraltaria koskevan täysivaltaisuuden jakamisesta, alueellista erityisyyttä koskevalla komission kannalla olisi järjenvastaisesti sellainen vaikutus, että Gibraltarissa sovellettavan verokannan olisi oltava samansuuruinen kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavan verokannan ja Espanjassa sovellettavan verokannan. Muuten kyseessä olisi valtiontuki alempaa verokantaa soveltavalla lainkäyttöalueella. |
| --- | --- |

(49)

Jos Yhdistynyt kuningaskunta ja Espanja tekisivät sopimuksen Gibraltaria koskevan täysivaltaisuuden jakamisesta, alueellista erityisyyttä koskevalla komission kannalla olisi järjenvastaisesti sellainen vaikutus, että Gibraltarissa sovellettavan verokannan olisi oltava samansuuruinen kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavan verokannan ja Espanjassa sovellettavan verokannan. Muuten kyseessä olisi valtiontuki alempaa verokantaa soveltavalla lainkäyttöalueella.

| (50) | Komissio ilmeisesti tarkoittaa, että jos saman valtion kahdella erillisellä veroalueella kannetaan veroja, erilaisten vapautusten tai vähennysten takia — silloinkin, kun virallinen veroprosentti on sama — vähennyksen tai vapautuksen saavat yritykset olisivat tuensaajia, jos ne kaikkien muiden edellytysten ollessa yhtäläisiä olisivat maksaneet enemmän veroa toisella lainkäyttöalueella. Komission teoria ei kuitenkaan sovellu Gibraltaria koskevan tapauksen tosiseikkoihin. Yrityksen voitoista kannettavan veron perustetta tai rakennetta voidaan joskus verrata toisella lainkäyttöalueella yrityksen voitoista kannettavaan veroon. On kuitenkin mahdotonta tehdä hyödyllisiä tai mielekkäitä vertailuja kahden täysin erilaisen verojärjestelmän välillä, koska veron peruste ei ole sama. |
| --- | --- |

(50)

Komissio ilmeisesti tarkoittaa, että jos saman valtion kahdella erillisellä veroalueella kannetaan veroja, erilaisten vapautusten tai vähennysten takia — silloinkin, kun virallinen veroprosentti on sama — vähennyksen tai vapautuksen saavat yritykset olisivat tuensaajia, jos ne kaikkien muiden edellytysten ollessa yhtäläisiä olisivat maksaneet enemmän veroa toisella lainkäyttöalueella. Komission teoria ei kuitenkaan sovellu Gibraltaria koskevan tapauksen tosiseikkoihin. Yrityksen voitoista kannettavan veron perustetta tai rakennetta voidaan joskus verrata toisella lainkäyttöalueella yrityksen voitoista kannettavaan veroon. On kuitenkin mahdotonta tehdä hyödyllisiä tai mielekkäitä vertailuja kahden täysin erilaisen verojärjestelmän välillä, koska veron peruste ei ole sama.

| (51) | Alueellista erityisyyttä koskeva komission päätelmä ei olisi EU:n oikeudessa perusluonteisen toissijaisuusperiaatteen mukainen, ja kyseessä voisi olla sen harkintavallan väärinkäyttö. Jos asianomaisessa jäsenvaltiossa voi olla kaksi tai monta autonomista veroaluetta, jotka kilpailevat yhtiöverotuloista jäsenvaltion alueella ilman merkittäviä kilpailua vääristäviä vaikutuksia, yhteisön tehtävänä ei EY:n perustamissopimuksen toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ole puuttua jäsenvaltion valtiosääntöjärjestelmään. Näyttää siltä, että komissio pyrkii valtiontukisääntöjen avulla edistämään verotuksen yhdenmukaistamista EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(51)

Alueellista erityisyyttä koskeva komission päätelmä ei olisi EU:n oikeudessa perusluonteisen toissijaisuusperiaatteen mukainen, ja kyseessä voisi olla sen harkintavallan väärinkäyttö. Jos asianomaisessa jäsenvaltiossa voi olla kaksi tai monta autonomista veroaluetta, jotka kilpailevat yhtiöverotuloista jäsenvaltion alueella ilman merkittäviä kilpailua vääristäviä vaikutuksia, yhteisön tehtävänä ei EY:n perustamissopimuksen toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ole puuttua jäsenvaltion valtiosääntöjärjestelmään. Näyttää siltä, että komissio pyrkii valtiontukisääntöjen avulla edistämään verotuksen yhdenmukaistamista EU:n jäsenvaltioissa.

| (52) | Komissio ehkä tarkoittaa, ettei valtio voi vedota kansalliseen oikeuteensa, ei edes valtiosääntöönsä, välttääkseen sille yhteisön oikeudessa asetettuja velvoitteita. Tämä periaate ei kuitenkaan ole merkityksellinen valikoivuuden kannalta. Valikoivuus otetaan esille siksi, että tietyn verosäännöksen väitetään olevan muutoin sovellettavaa yleistä verosääntöä suotuisampi. Tämä ei voi muuttaa jäsenvaltion perusluonteista oikeutta rakentaa verojärjestelmänsä siten, että autonomiset veroalueet voivat itsenäisesti ja syrjimättömästi kerätä julkisten tehtävien rahoittamiseksi tarvittavat verotulot. Alueelliseen erityisyyteen perustuvasta valtiontuesta ei voi olla kyse Gibraltarin kaltaisessa tilanteessa, jossa aidosti autonominen veroalue päättää verojärjestelmästään itsenäisesti ja jossa ei suoriteta valtion muilla veroalueilla kannettavia veroja. |
| --- | --- |

(52)

Komissio ehkä tarkoittaa, ettei valtio voi vedota kansalliseen oikeuteensa, ei edes valtiosääntöönsä, välttääkseen sille yhteisön oikeudessa asetettuja velvoitteita. Tämä periaate ei kuitenkaan ole merkityksellinen valikoivuuden kannalta. Valikoivuus otetaan esille siksi, että tietyn verosäännöksen väitetään olevan muutoin sovellettavaa yleistä verosääntöä suotuisampi. Tämä ei voi muuttaa jäsenvaltion perusluonteista oikeutta rakentaa verojärjestelmänsä siten, että autonomiset veroalueet voivat itsenäisesti ja syrjimättömästi kerätä julkisten tehtävien rahoittamiseksi tarvittavat verotulot. Alueelliseen erityisyyteen perustuvasta valtiontuesta ei voi olla kyse Gibraltarin kaltaisessa tilanteessa, jossa aidosti autonominen veroalue päättää verojärjestelmästään itsenäisesti ja jossa ei suoriteta valtion muilla veroalueilla kannettavia veroja.

| (53) | Komission kanta heikentäisi vakavasti jäsenvaltioiden mahdollisuuksia hajauttaa toimivaltansa ja määrätä siten alueilla tarvittavasta verotusta koskevasta autonomiasta hajautetun toimivallan käyttämisestä aiheutuvien menojen kattamiseksi. Alue tai veroalue ei silloin pystyisi nostamaan tai alentamaan veroja aiheuttamatta valtiontukea joko omalla alueellaan (alentamalla veroa) tai muualla (nostamalla veroa). Olisi järjenvastaista väittää, että valtiontukisääntöjä olisi tulkittava siten, ettei jäsenvaltio voisi hajauttaa verotusta koskevaa toimivaltaansa muuttaessaan valtiosääntöään. |
| --- | --- |

(53)

Komission kanta heikentäisi vakavasti jäsenvaltioiden mahdollisuuksia hajauttaa toimivaltansa ja määrätä siten alueilla tarvittavasta verotusta koskevasta autonomiasta hajautetun toimivallan käyttämisestä aiheutuvien menojen kattamiseksi. Alue tai veroalue ei silloin pystyisi nostamaan tai alentamaan veroja aiheuttamatta valtiontukea joko omalla alueellaan (alentamalla veroa) tai muualla (nostamalla veroa). Olisi järjenvastaista väittää, että valtiontukisääntöjä olisi tulkittava siten, ettei jäsenvaltio voisi hajauttaa verotusta koskevaa toimivaltaansa muuttaessaan valtiosääntöään.

| (54) | Komissio toteaa, että koska Gibraltarista puuttuu erityinen yhtiöverojärjestelmä, Gibraltarissa oleviin yrityksiin sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan yleistä verojärjestelmää. Tämä perustuu vakavaan väärinkäsitykseen Gibraltarin perustuslaillisesta asemasta. Yhdistyneen kuningaskunnan yleistä verojärjestelmää sovelletaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sitä ei sovelleta muilla veroalueilla. Kyse ei ole tavanomaisesta järjestelmästä tai jäännösjärjestelmästä, jota sovelletaan erityissäännösten puuttuessa. Yhdistynyt kuningaskunta huolehtii Gibraltarin suhteista ulkovaltoihin, mutta se ei tarkoita, että Yhdistyneen kuningaskunnan oikeussääntöjä sovellettaisiin automaattisesti Gibraltarissa. |
| --- | --- |

(54)

Komissio toteaa, että koska Gibraltarista puuttuu erityinen yhtiöverojärjestelmä, Gibraltarissa oleviin yrityksiin sovelletaan Yhdistyneen kuningaskunnan yleistä verojärjestelmää. Tämä perustuu vakavaan väärinkäsitykseen Gibraltarin perustuslaillisesta asemasta. Yhdistyneen kuningaskunnan yleistä verojärjestelmää sovelletaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Sitä ei sovelleta muilla veroalueilla. Kyse ei ole tavanomaisesta järjestelmästä tai jäännösjärjestelmästä, jota sovelletaan erityissäännösten puuttuessa. Yhdistynyt kuningaskunta huolehtii Gibraltarin suhteista ulkovaltoihin, mutta se ei tarkoita, että Yhdistyneen kuningaskunnan oikeussääntöjä sovellettaisiin automaattisesti Gibraltarissa.

| (55) | Gibraltar on Yhdistyneen kuningaskunnan merentakainen alue. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan kruunun alainen mutta ei osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Gibraltar ei missään merkityksessä ole Yhdistyneen kuningaskunnan alue. Sillä on oma valtiosääntöjärjestelmänsä ja Yhdistyneen kuningaskunnan instituutioista erilliset instituutionsa. Gibraltar antaa myös oman lainsäädäntönsä. Gibraltar on autonominen ja itsehallinnollinen määrätyissä sisäisissä asioissa. Gibraltar on taloudellisesti omavarainen autonominen veroalue. Se ei saa taloudellista tukea Yhdistyneeltä kuningaskunnalta, eikä Yhdistyneen kuningaskunnan verolakeja sovelleta Gibraltariin. Gibraltarin hallituksen on kerättävä riittävästi verotuloja rahoittaakseen itsenäisesti omat menonsa, ja sillä on toimivalta ehdottaa Gibraltarin lainsäätäjälle yhtiöverolakeja ja valvoa niiden soveltamista Gibraltarissa. Gibraltarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan taloudet ovat täysin erillisiä talouksia. Gibraltar on siis kaikin merkityksellisin tavoin täysin erillinen Yhdistyneestä kuningaskunnasta, etenkin valtiosäännön, politiikan, lainsäädännön, talouden, verotuksen, verotulojen keräämisen ja maantieteen osalta. |
| --- | --- |

(55)

Gibraltar on Yhdistyneen kuningaskunnan merentakainen alue. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan kruunun alainen mutta ei osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Gibraltar ei missään merkityksessä ole Yhdistyneen kuningaskunnan alue. Sillä on oma valtiosääntöjärjestelmänsä ja Yhdistyneen kuningaskunnan instituutioista erilliset instituutionsa. Gibraltar antaa myös oman lainsäädäntönsä. Gibraltar on autonominen ja itsehallinnollinen määrätyissä sisäisissä asioissa. Gibraltar on taloudellisesti omavarainen autonominen veroalue. Se ei saa taloudellista tukea Yhdistyneeltä kuningaskunnalta, eikä Yhdistyneen kuningaskunnan verolakeja sovelleta Gibraltariin. Gibraltarin hallituksen on kerättävä riittävästi verotuloja rahoittaakseen itsenäisesti omat menonsa, ja sillä on toimivalta ehdottaa Gibraltarin lainsäätäjälle yhtiöverolakeja ja valvoa niiden soveltamista Gibraltarissa. Gibraltarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan taloudet ovat täysin erillisiä talouksia. Gibraltar on siis kaikin merkityksellisin tavoin täysin erillinen Yhdistyneestä kuningaskunnasta, etenkin valtiosäännön, politiikan, lainsäädännön, talouden, verotuksen, verotulojen keräämisen ja maantieteen osalta.

| (56) | Samalla tavoin ja samasta syystä kuin Gibraltar ei ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Gibraltar ei ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa yhteisön oikeuden kannalta. Yhteisön oikeutta sovelletaan Gibraltariin EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 4 kohdan nojalla, ei sen 299 artiklan 1 kohdan nojalla. Seuraavat seikat havainnollistavat Gibraltarin erillistä erityisasemaa sekä sitä, ettei Gibraltaria voida pitää Yhdistyneen kuningaskunnan alueena valtiontuen kannalta:






  — | Gibraltarin jäsenyys yhteisössä on laajuudeltaan erilainen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan jäsenyys. Gibraltar ei etenkään kuulu ainoaan yhteisön tasolla määritettyyn veroalueeseen (eli yhteisön arvonlisäveroalueeseen). |
| --- | --- | --- |

(56)

Samalla tavoin ja samasta syystä kuin Gibraltar ei ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Gibraltar ei ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa yhteisön oikeuden kannalta. Yhteisön oikeutta sovelletaan Gibraltariin EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 4 kohdan nojalla, ei sen 299 artiklan 1 kohdan nojalla. Seuraavat seikat havainnollistavat Gibraltarin erillistä erityisasemaa sekä sitä, ettei Gibraltaria voida pitää Yhdistyneen kuningaskunnan alueena valtiontuen kannalta:

—

Gibraltarin jäsenyys yhteisössä on laajuudeltaan erilainen kuin Yhdistyneen kuningaskunnan jäsenyys. Gibraltar ei etenkään kuulu ainoaan yhteisön tasolla määritettyyn veroalueeseen (eli yhteisön arvonlisäveroalueeseen).

| — | Euroopan yhteisön oikeus on saatettu voimaan Gibraltarissa Gibraltarin parlamentin hyväksymän primaarilainsäädännön (European Communities Ordinance 1972) nojalla eikä yhteisön oikeuden Yhdistyneessä kuningaskunnassa voimaan saattaneella asetuksella (European Communities Act 1972). |
| --- | --- |

—

Euroopan yhteisön oikeus on saatettu voimaan Gibraltarissa Gibraltarin parlamentin hyväksymän primaarilainsäädännön (European Communities Ordinance 1972) nojalla eikä yhteisön oikeuden Yhdistyneessä kuningaskunnassa voimaan saattaneella asetuksella (European Communities Act 1972).

| — | Gibraltarin lainsäätäjä panee täytäntöön EY:n direktiivit Gibraltarissa riippumatta Yhdistyneen kuningaskunnan täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

—

Gibraltarin lainsäätäjä panee täytäntöön EY:n direktiivit Gibraltarissa riippumatta Yhdistyneen kuningaskunnan täytäntöönpanosta.

| — | Kun yhteisön oikeus edellyttää toimivaltaisten viranomaisten perustamista, Gibraltar perustaa omat toimivaltaiset viranomaisensa, jotka ovat erillisiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa samaan tarkoitukseen perustetuista toimivaltaisista viranomaisista. |
| --- | --- |

—

Kun yhteisön oikeus edellyttää toimivaltaisten viranomaisten perustamista, Gibraltar perustaa omat toimivaltaiset viranomaisensa, jotka ovat erillisiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa samaan tarkoitukseen perustetuista toimivaltaisista viranomaisista.

| — | Ennen kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi tuomion asiassa Matthews, Gibraltar ei saanut osallistua Euroopan parlamentin vaaleihin, vaikka poissulkemisesta säädettiin välittömistä vaaleista vuonna 1976 annetun säädöksen (Act on Direct Elections) liitteessä II seuraavaa: ”The United Kingdom will apply the provisions of this Act only in respect of the United Kingdom.” (Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa tämän säädöksen säännöksiä ainoastaan Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.) |
| --- | --- |

—

Ennen kuin Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi tuomion asiassa Matthews, Gibraltar ei saanut osallistua Euroopan parlamentin vaaleihin, vaikka poissulkemisesta säädettiin välittömistä vaaleista vuonna 1976 annetun säädöksen (Act on Direct Elections) liitteessä II seuraavaa: ”The United Kingdom will apply the provisions of this Act only in respect of the United Kingdom.” (Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa tämän säädöksen säännöksiä ainoastaan Yhdistyneen kuningaskunnan osalta.)

| (57) | Komissio ilmeisesti pelkää, että Gibraltarin ehdotettu uusi yhtiöverojärjestelmä voi aiheuttaa haitallista verokilpailua. Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus että Gibraltarin hallitus katsovat, että ehdotettu verouudistus on sopusoinnussa yritysverotukseen sovellettavien menettelysääntöjen sekä haitallista verokilpailua koskevan OECD:n raportin kanssa. Haitallisiin verotustoimenpiteisiin kuuluvat yleensä avoimuuden puute, tietojenvaihdon puute sekä ulkomaisten yritysten kotimaisia yrityksiä suotuisampi verotuskohtelu. Ehdotetussa uudistuksessa Gibraltar poistaa vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskevan nykyisen lainsäädännön kaikki tällaiset haitalliset piirteet. Vaikka Gibraltaria pidettäisiin suotuisana veroalueena, ongelmaa ei voida ratkaista soveltamalla valtiontukisääntöjä, kun kyseessä ei ole valtiontuki. |
| --- | --- |

(57)

Komissio ilmeisesti pelkää, että Gibraltarin ehdotettu uusi yhtiöverojärjestelmä voi aiheuttaa haitallista verokilpailua. Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus että Gibraltarin hallitus katsovat, että ehdotettu verouudistus on sopusoinnussa yritysverotukseen sovellettavien menettelysääntöjen sekä haitallista verokilpailua koskevan OECD:n raportin kanssa. Haitallisiin verotustoimenpiteisiin kuuluvat yleensä avoimuuden puute, tietojenvaihdon puute sekä ulkomaisten yritysten kotimaisia yrityksiä suotuisampi verotuskohtelu. Ehdotetussa uudistuksessa Gibraltar poistaa vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskevan nykyisen lainsäädännön kaikki tällaiset haitalliset piirteet. Vaikka Gibraltaria pidettäisiin suotuisana veroalueena, ongelmaa ei voida ratkaista soveltamalla valtiontukisääntöjä, kun kyseessä ei ole valtiontuki.

V   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (58) | Huomautuksia saatiin Gibraltarin hallitukselta, Espanjalta, Espanjan työnantajajärjestöjen keskusliitolta ja Ahvenanmaan maakuntahallitukselta. |
| --- | --- |

(58)

Huomautuksia saatiin Gibraltarin hallitukselta, Espanjalta, Espanjan työnantajajärjestöjen keskusliitolta ja Ahvenanmaan maakuntahallitukselta.

| (59) | Gibraltarin hallitus on tietoinen Yhdistyneen kuningaskunnan esittämistä perusteluista, ja se tukee niitä täysin (8). Gibraltarin hallituksen erillisissä huomautuksissaan esittämät lisähuomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(59)

Gibraltarin hallitus on tietoinen Yhdistyneen kuningaskunnan esittämistä perusteluista, ja se tukee niitä täysin (8). Gibraltarin hallituksen erillisissä huomautuksissaan esittämät lisähuomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

| (60) | Gibraltarin hallituksella ei ole toimivaltaa Yhdistyneen kuningaskunnan yritysten verottamiseen. Vastaavasti Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksella ei ole toimivaltaa Gibraltarin yritysten verottamiseen. Gibraltarin viranomaiset valvovat yksinomaisesti Gibraltarin verolakien soveltamista. |
| --- | --- |

(60)

Gibraltarin hallituksella ei ole toimivaltaa Yhdistyneen kuningaskunnan yritysten verottamiseen. Vastaavasti Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksella ei ole toimivaltaa Gibraltarin yritysten verottamiseen. Gibraltarin viranomaiset valvovat yksinomaisesti Gibraltarin verolakien soveltamista.

| (61) | Uudistuksen tavoitteena on panna täytäntöön yhtiöverojärjestelmä, jossa noudatetaan sekä valtiontukisääntöjä että menettelysääntöjä. Uudistus on myös osa laajaa pyrkimystä varmistaa rahoitusalan sääntelyä ja valvontaa koskevien kansainvälisten normien noudattaminen sekä turvata hyvä asema kansainvälisessä rahoitusyhteisössä. Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), rahanpesunvastainen toimintaryhmä (FATF) ja OECD olivat aiemmin pitäneet Gibraltaria ”verokeitaana”. Gibraltaria koskevissa IMF:n ja FATF:n raporteissa (9) vahvistetaan, että Gibraltar noudattaa rahoitusalan sääntelyä ja valvontaa koskevia tärkeimpiä kansainvälisiä normeja. Gibraltarin hallituksen OECD:lle antama sitoumus (10) merkitsee tietojenvaihtoa ja avoimuutta koskevien vaatimusten noudattamista. Gibraltarin verouudistus, sellaisena kuin se on muutettuna, merkitsee tosiasiallisesti EU:n menettelysääntöjen noudattamista. Lisäksi uudistus merkitsee valtiontukisääntöjen noudattamista. Uudistuksen tutkiminen valtiontukisääntöjen nojalla on viimeinen este, ennen kuin voidaan varmistaa, että Gibraltar on ratkaissut kaikki verokeitaan oletetut ongelmat, kuten kansainvälinen yhteisö, Euroopan unioni mukaan luettuna, edellyttää. |
| --- | --- |

(61)

Uudistuksen tavoitteena on panna täytäntöön yhtiöverojärjestelmä, jossa noudatetaan sekä valtiontukisääntöjä että menettelysääntöjä. Uudistus on myös osa laajaa pyrkimystä varmistaa rahoitusalan sääntelyä ja valvontaa koskevien kansainvälisten normien noudattaminen sekä turvata hyvä asema kansainvälisessä rahoitusyhteisössä. Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), rahanpesunvastainen toimintaryhmä (FATF) ja OECD olivat aiemmin pitäneet Gibraltaria ”verokeitaana”. Gibraltaria koskevissa IMF:n ja FATF:n raporteissa (9) vahvistetaan, että Gibraltar noudattaa rahoitusalan sääntelyä ja valvontaa koskevia tärkeimpiä kansainvälisiä normeja. Gibraltarin hallituksen OECD:lle antama sitoumus (10) merkitsee tietojenvaihtoa ja avoimuutta koskevien vaatimusten noudattamista. Gibraltarin verouudistus, sellaisena kuin se on muutettuna, merkitsee tosiasiallisesti EU:n menettelysääntöjen noudattamista. Lisäksi uudistus merkitsee valtiontukisääntöjen noudattamista. Uudistuksen tutkiminen valtiontukisääntöjen nojalla on viimeinen este, ennen kuin voidaan varmistaa, että Gibraltar on ratkaissut kaikki verokeitaan oletetut ongelmat, kuten kansainvälinen yhteisö, Euroopan unioni mukaan luettuna, edellyttää.

| (62) | Kaksi Gibraltarin toimenpidettä — vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskevat järjestelmät — sisältyivät niihin 11 toimenpiteeseen, joiden osalta komissio aloitti valtiontukea koskevan muodollisen tutkinnan 11 päivänä heinäkuuta 2001. Kaikki 11 toimenpidettä sisältyivät käytännesääntötyöryhmän haitallisina pitämiin moniin verotuksellisiin toimenpiteisiin (11). Ne yksilöitiin valtiontukisääntöjen soveltamisen valvontaa koskevan komission toimivallan nojalla siten, että valtiontuen käsitteessä olennaista valikoivuusperustetta tulkittiin paikoin uudella tavalla. Pelkästään verojärjestelmän luokitteleminen menettelysääntöjen nojalla haitalliseksi ei kuitenkaan välttämättä tarkoita, että siihen sisältyy valtiontukea (tiedonannon 30 kohta). Komissio on tällä tavoin menetellessään omaksunut strategian, josta voisi helposti olla kilpailupolitiikassa sellainen valitettava seuraus, että kilpailua merkittävästi vääristäviin ja yhtenäismarkkinoiden tehokasta toimintaa haittaaviin verotustoimenpiteisiin ei puututa poliittisista syistä — komissio pidättäytyy toteuttamasta verotuksen yhdenmukaistamista koskevia asianmukaisia toimenpiteitä — ja että komissio sen sijaan riitauttaa jatkuvasti vähemmän haitallisia verojärjestelmiä yhtäläisen kohtelun vastaisesti. Jotta Euroopan unionissa saavutettaisiin yhteinen yritysverotustaso, mikäli se on tavoitteena, komission on toteutettava verotuksen yhdenmukaistamista koskevia toimenpiteitä. Muuten kyse voi olla harkintavallan väärinkäytöstä. Kuten tiedonannon 15 kohdassa vahvistetaan, verojärjestelmien eroja ei sinänsä säännellä valtiontukisäännöillä, vaan niitä olisi käsiteltävä pikemminkin EY:n perustamissopimuksen 95—97 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(62)

Kaksi Gibraltarin toimenpidettä — vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskevat järjestelmät — sisältyivät niihin 11 toimenpiteeseen, joiden osalta komissio aloitti valtiontukea koskevan muodollisen tutkinnan 11 päivänä heinäkuuta 2001. Kaikki 11 toimenpidettä sisältyivät käytännesääntötyöryhmän haitallisina pitämiin moniin verotuksellisiin toimenpiteisiin (11). Ne yksilöitiin valtiontukisääntöjen soveltamisen valvontaa koskevan komission toimivallan nojalla siten, että valtiontuen käsitteessä olennaista valikoivuusperustetta tulkittiin paikoin uudella tavalla. Pelkästään verojärjestelmän luokitteleminen menettelysääntöjen nojalla haitalliseksi ei kuitenkaan välttämättä tarkoita, että siihen sisältyy valtiontukea (tiedonannon 30 kohta). Komissio on tällä tavoin menetellessään omaksunut strategian, josta voisi helposti olla kilpailupolitiikassa sellainen valitettava seuraus, että kilpailua merkittävästi vääristäviin ja yhtenäismarkkinoiden tehokasta toimintaa haittaaviin verotustoimenpiteisiin ei puututa poliittisista syistä — komissio pidättäytyy toteuttamasta verotuksen yhdenmukaistamista koskevia asianmukaisia toimenpiteitä — ja että komissio sen sijaan riitauttaa jatkuvasti vähemmän haitallisia verojärjestelmiä yhtäläisen kohtelun vastaisesti. Jotta Euroopan unionissa saavutettaisiin yhteinen yritysverotustaso, mikäli se on tavoitteena, komission on toteutettava verotuksen yhdenmukaistamista koskevia toimenpiteitä. Muuten kyse voi olla harkintavallan väärinkäytöstä. Kuten tiedonannon 15 kohdassa vahvistetaan, verojärjestelmien eroja ei sinänsä säännellä valtiontukisäännöillä, vaan niitä olisi käsiteltävä pikemminkin EY:n perustamissopimuksen 95—97 artiklan mukaisesti.

| (63) | Uudessa järjestelmässä ratkaistaan mahdollista haitallista verokilpailua koskevat ongelmat. Ensiksi uudistuksessa poistetaan kaikenlainen maahan sijoittautuneiden ja sijoittautumattomien yritysten välinen erottelu (ns. ring-fencing), joka on ollut keskeisessä asemassa menettelysäännöissä, haitallista verokilpailua koskevassa OECD:n raportissa sekä vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskevan lainsäädännön valikoivuudessa. Uudistusta sovelletaan yhtenäisesti kaikkiin Gibraltarissa rekisteröityihin yrityksiin. Toiseksi järjestelmä varmistaa avoimuuden, koska kaikkien yritysten on jätettävä verokirjanpitonsa. Lopuksi Gibraltarissa olevia rahoituspalveluyrityksiä ei vapauteta verosta, vaan niiden on maksettava lisäveroa tällaisesta toiminnasta saaduista voitoista. |
| --- | --- |

(63)

Uudessa järjestelmässä ratkaistaan mahdollista haitallista verokilpailua koskevat ongelmat. Ensiksi uudistuksessa poistetaan kaikenlainen maahan sijoittautuneiden ja sijoittautumattomien yritysten välinen erottelu (ns. ring-fencing), joka on ollut keskeisessä asemassa menettelysäännöissä, haitallista verokilpailua koskevassa OECD:n raportissa sekä vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskevan lainsäädännön valikoivuudessa. Uudistusta sovelletaan yhtenäisesti kaikkiin Gibraltarissa rekisteröityihin yrityksiin. Toiseksi järjestelmä varmistaa avoimuuden, koska kaikkien yritysten on jätettävä verokirjanpitonsa. Lopuksi Gibraltarissa olevia rahoituspalveluyrityksiä ei vapauteta verosta, vaan niiden on maksettava lisäveroa tällaisesta toiminnasta saaduista voitoista.

| (64) | Voittoihin perustuvaa 15 prosentin rajaa ja voittoa tuottamattomien yritysten verottamatta jättämistä sovelletaan yleisesti, eikä niihin liity aineellista valikoivuutta. Yritys voi hyötyä yleisestä säännöstä tiettynä vuonna enemmän kuin toinen yritys samalla veroalueella, mutta sitä ei voida yksinään katsoa valtiontueksi EY:n perustamissopimuksen sääntöjen nojalla. Tätä tulosta ei selvästikään oteta huomioon tiedonannon 13 ja 14 kohdassa. |
| --- | --- |

(64)

Voittoihin perustuvaa 15 prosentin rajaa ja voittoa tuottamattomien yritysten verottamatta jättämistä sovelletaan yleisesti, eikä niihin liity aineellista valikoivuutta. Yritys voi hyötyä yleisestä säännöstä tiettynä vuonna enemmän kuin toinen yritys samalla veroalueella, mutta sitä ei voida yksinään katsoa valtiontueksi EY:n perustamissopimuksen sääntöjen nojalla. Tätä tulosta ei selvästikään oteta huomioon tiedonannon 13 ja 14 kohdassa.

| (65) | Alueellisesta valikoivuudesta voisi olla kyse, jos olisi olemassa koko valtiossa sovellettava vero, mutta alueellisilla parlamenteilla tai viranomaisilla olisi toimivalta alentaa verokantaa (tai vapauttaa verosta) omalla alueellaan. Valikoivuudesta voi siis olla kyse, jos väitettyä tukea antavan alueen verotusta koskeva toimivalta on tietyssä mielessä toissijainen tai täydentävä toimivalta yleisen järjestelmän tai jäännösjärjestelmän muuttamiseksi. Tästä saattaa olla kyse joissakin muissa jäsenvaltioissa, mutta tästä ei ole kyse Gibraltarissa. Tilanne on aivan toinen, jos väitettyä tukea antava veroalue on ja se on koko kyseessä olevan ajan ollut todella autonominen veroalue, joka päättää verojärjestelmästään itsenäisesti oman budjettivaltansa nojalla ja jolla ei suoriteta valtion muilla veroalueilla kannettavia veroja. |
| --- | --- |

(65)

Alueellisesta valikoivuudesta voisi olla kyse, jos olisi olemassa koko valtiossa sovellettava vero, mutta alueellisilla parlamenteilla tai viranomaisilla olisi toimivalta alentaa verokantaa (tai vapauttaa verosta) omalla alueellaan. Valikoivuudesta voi siis olla kyse, jos väitettyä tukea antavan alueen verotusta koskeva toimivalta on tietyssä mielessä toissijainen tai täydentävä toimivalta yleisen järjestelmän tai jäännösjärjestelmän muuttamiseksi. Tästä saattaa olla kyse joissakin muissa jäsenvaltioissa, mutta tästä ei ole kyse Gibraltarissa. Tilanne on aivan toinen, jos väitettyä tukea antava veroalue on ja se on koko kyseessä olevan ajan ollut todella autonominen veroalue, joka päättää verojärjestelmästään itsenäisesti oman budjettivaltansa nojalla ja jolla ei suoriteta valtion muilla veroalueilla kannettavia veroja.

| (66) | Gibraltarin verouudistus on myös tältä osin oleellisesti erilainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, katsotaanko vailla minkäänlaista yhteyttä keskushallinnon julkiseen talouteen olevan täysin autonomisen alueen (erotuksena tilapäisesti siirretyn päätösvallan nojalla toimivasta alueesta) käyttöön ottamat yleisesti sovellettavat poikkeukset kansallisesta normista valtiontueksi. Alueella on todellinen (sui generis) autonomia, ja tämän autonomian nojalla kehitetään itsenäisesti täysin erilainen ja erillinen järjestelmä, joka ei millään tavoin perustu Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmään tai normeihin. On siis täysin aiheetonta ja epäolennaista verrata Gibraltarin verosääntöjä sääntöihin, joita sovellettaisiin, jos sama verovelvollinen olisi sijoittautunut Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. |
| --- | --- |

(66)

Gibraltarin verouudistus on myös tältä osin oleellisesti erilainen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä, katsotaanko vailla minkäänlaista yhteyttä keskushallinnon julkiseen talouteen olevan täysin autonomisen alueen (erotuksena tilapäisesti siirretyn päätösvallan nojalla toimivasta alueesta) käyttöön ottamat yleisesti sovellettavat poikkeukset kansallisesta normista valtiontueksi. Alueella on todellinen (sui generis) autonomia, ja tämän autonomian nojalla kehitetään itsenäisesti täysin erilainen ja erillinen järjestelmä, joka ei millään tavoin perustu Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmään tai normeihin. On siis täysin aiheetonta ja epäolennaista verrata Gibraltarin verosääntöjä sääntöihin, joita sovellettaisiin, jos sama verovelvollinen olisi sijoittautunut Yhdistyneeseen kuningaskuntaan.

| (67) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on äskettäin tutkinut komission päätökset muodollisen menettelyn aloittamisesta asioissa, jotka koskivat Baskimaan maakunnille Espanjan perustuslaissa myönnetyn tietynasteisen alueellisen autonomian nojalla toteutettuja verotuksellisia toimenpiteitä. Baskimaan maakunnat poikkesivat kuitenkin verotusta koskevan toimivaltansa nojalla kansallisesta verojärjestelmästä myöntämällä veronhuojennuksen muutoin sovellettavista säännöistä. Alustavissa päätelmissään, joiden mukaan kyseiset verotustoimenpiteet olivat valikoivia ja ne saattoivat olla laitonta valtiontukea, komissio ei ottanut huomioon, että niitä sovellettiin ainoastaan Espanjaan alueen yhteen osaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin huomautti yhdessä asiassa (12) erityisesti, että menettelyn aloittamista koskeva komission päätös ”ei vaikuta millään tavalla Territorio Histórico de Álavan toimivaltaan toteuttaa koko asianomaisella alueella sovellettavia yleisiä verotuksellisia toimenpiteitä”. |
| --- | --- |

(67)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin on äskettäin tutkinut komission päätökset muodollisen menettelyn aloittamisesta asioissa, jotka koskivat Baskimaan maakunnille Espanjan perustuslaissa myönnetyn tietynasteisen alueellisen autonomian nojalla toteutettuja verotuksellisia toimenpiteitä. Baskimaan maakunnat poikkesivat kuitenkin verotusta koskevan toimivaltansa nojalla kansallisesta verojärjestelmästä myöntämällä veronhuojennuksen muutoin sovellettavista säännöistä. Alustavissa päätelmissään, joiden mukaan kyseiset verotustoimenpiteet olivat valikoivia ja ne saattoivat olla laitonta valtiontukea, komissio ei ottanut huomioon, että niitä sovellettiin ainoastaan Espanjaan alueen yhteen osaan. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin huomautti yhdessä asiassa (12) erityisesti, että menettelyn aloittamista koskeva komission päätös ”ei vaikuta millään tavalla Territorio Histórico de Álavan toimivaltaan toteuttaa koko asianomaisella alueella sovellettavia yleisiä verotuksellisia toimenpiteitä”.

| (68) | Uudistuksen soveltamisala ei valtiontukisääntöjen kannalta ole alueellinen, koska kyseisiä verotuksellisia toimenpiteitä, jotka muodostavat kokonaisen ja yksinomaisen yhtiöverojärjestelmän, sovellettaisiin samalla tavoin koko asianomaisella veroalueella. |
| --- | --- |

(68)

Uudistuksen soveltamisala ei valtiontukisääntöjen kannalta ole alueellinen, koska kyseisiä verotuksellisia toimenpiteitä, jotka muodostavat kokonaisen ja yksinomaisen yhtiöverojärjestelmän, sovellettaisiin samalla tavoin koko asianomaisella veroalueella.

| (69) | Ahvenanmaan maakuntahallituksen huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(69)

Ahvenanmaan maakuntahallituksen huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

| (70) | Komissio toteaa päätöksessään, jonka mukaan uudistus voidaan todennäköisesti katsoa valtiontueksi, että alueellisen valikoivuuden mahdollinen olemassaolo otetaan huomioon päätelmissä. Komissio mainitsee aiempia päätöksiään, kuten päätöksen valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Ahvenanmaalla toimivien captive-vakuutusyhtiöiden osalta. Tässä kehotuksessa huomautusten esittämiseen viitataan alueellisen erityisyyden mahdolliseen olemassaoloon. Viittaus jätettiin kuitenkin pois komission lopullisesta päätöksestä. Ahvenanmaata koskevaa asiaa ei siis voida käyttää esimerkkinä alueellisesta erityisyydestä tai valikoivuudesta. Komission aiempaa käytäntöä koskevassa selvityksessä olisi viitattava ainoastaan komission lopulliseen päätökseen. |
| --- | --- |

(70)

Komissio toteaa päätöksessään, jonka mukaan uudistus voidaan todennäköisesti katsoa valtiontueksi, että alueellisen valikoivuuden mahdollinen olemassaolo otetaan huomioon päätelmissä. Komissio mainitsee aiempia päätöksiään, kuten päätöksen valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Ahvenanmaalla toimivien captive-vakuutusyhtiöiden osalta. Tässä kehotuksessa huomautusten esittämiseen viitataan alueellisen erityisyyden mahdolliseen olemassaoloon. Viittaus jätettiin kuitenkin pois komission lopullisesta päätöksestä. Ahvenanmaata koskevaa asiaa ei siis voida käyttää esimerkkinä alueellisesta erityisyydestä tai valikoivuudesta. Komission aiempaa käytäntöä koskevassa selvityksessä olisi viitattava ainoastaan komission lopulliseen päätökseen.

| (71) | Jos itsehallintoalueella on yksinomainen lainsäädäntövalta välittömään yhtiöverotukseen liittyvissä asioissa ja jos kyseisellä alueella otetaan käyttöön verotustoimenpide, toimenpide on arvioitava ja hyväksyttävä samojen periaatteiden mukaisesti, joita sovellettaisiin, jos toimenpide olisi jäsenvaltion toteuttama. Itsehallintoaluetta on tarkasteltava erillisenä lainkäyttöalueena niillä aloilla, joilla sen lainsäätäjällä on yksinomainen lainsäädäntövalta. Tämä tarkoittaa, että verotustoimenpiteen soveltuvuutta valtiontukisääntöjen nojalla on arvioitava samalla tavoin riippumatta siitä, onko se jäsenvaltion vai itsehallintoalueen toteuttama. Muu päätelmä merkitsisi, ettei itsehallinnon alainen alue voisi käyttää lainsäädäntövaltaansa muusta jäsenvaltiosta poikkeavalla tavalla. Vastaavasti itsehallintoalueen sisällä selkeästi yleistä verotustoimenpidettä ei voida katsoa valikoivaksi, eikä se ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, siltä osin kuin alueella on yksinomainen toimivalta verotusasioissa, riippumatta siitä, poikkeaako alueella kannettava vero siinä jäsenvaltiossa kannettavasta verosta, johon alue kuuluu. Muu tulkinta vaarantaisi alueen päätösvallan verotusasioissa. |
| --- | --- |

(71)

Jos itsehallintoalueella on yksinomainen lainsäädäntövalta välittömään yhtiöverotukseen liittyvissä asioissa ja jos kyseisellä alueella otetaan käyttöön verotustoimenpide, toimenpide on arvioitava ja hyväksyttävä samojen periaatteiden mukaisesti, joita sovellettaisiin, jos toimenpide olisi jäsenvaltion toteuttama. Itsehallintoaluetta on tarkasteltava erillisenä lainkäyttöalueena niillä aloilla, joilla sen lainsäätäjällä on yksinomainen lainsäädäntövalta. Tämä tarkoittaa, että verotustoimenpiteen soveltuvuutta valtiontukisääntöjen nojalla on arvioitava samalla tavoin riippumatta siitä, onko se jäsenvaltion vai itsehallintoalueen toteuttama. Muu päätelmä merkitsisi, ettei itsehallinnon alainen alue voisi käyttää lainsäädäntövaltaansa muusta jäsenvaltiosta poikkeavalla tavalla. Vastaavasti itsehallintoalueen sisällä selkeästi yleistä verotustoimenpidettä ei voida katsoa valikoivaksi, eikä se ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, siltä osin kuin alueella on yksinomainen toimivalta verotusasioissa, riippumatta siitä, poikkeaako alueella kannettava vero siinä jäsenvaltiossa kannettavasta verosta, johon alue kuuluu. Muu tulkinta vaarantaisi alueen päätösvallan verotusasioissa.

| (72) | Espanja tukee pääosin kehotuksessa huomautusten esittämiseen (13) olevaa komission alustavaa analyysia uudistuksesta. Espanjan lisähuomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(72)

Espanja tukee pääosin kehotuksessa huomautusten esittämiseen (13) olevaa komission alustavaa analyysia uudistuksesta. Espanjan lisähuomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

| (73) | Gibraltarin verojärjestelmä on Espanjalle erittäin tärkeä asia, kun otetaan huomioon näiden kahden alueen maantieteellinen vierekkäisyys ja verojärjestelmän Espanjan julkiselle taloudelle aiheuttama vakava haitta. Gibraltarin vilpillistä kilpailua voidaan kuvata haitalliseksi, koska sekä nykyisessä järjestelmässä että ehdotetuissa uusissa järjestelyissä yrityksiin ja investointeihin kohdistuva verorasitus on paljon kevyempi kuin Espanjassa. Uudistuskin olisi haitallinen Espanjan verojärjestelmälle, koska verotustaso säilyisi Gibraltarissa huomattavasti alempana kuin Espanjassa, jossa yleinen yhtiöverokanta on 35 prosenttia, ja verojärjestelmä poikkeaisi selvästi Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmästä, jolloin vaarana olisi, että yritykset siirtyvät Gibraltariin hyötyäkseen suotuisammista verojärjestelyistä. On todennäköistä, että useimmat Gibraltarissa olevat yritykset maksaisivat veroa alle 15 prosentin enimmäismäärän eli vähintään 15—20 prosenttiyksikköä vähemmän kuin Espanjassa tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa. |
| --- | --- |

(73)

Gibraltarin verojärjestelmä on Espanjalle erittäin tärkeä asia, kun otetaan huomioon näiden kahden alueen maantieteellinen vierekkäisyys ja verojärjestelmän Espanjan julkiselle taloudelle aiheuttama vakava haitta. Gibraltarin vilpillistä kilpailua voidaan kuvata haitalliseksi, koska sekä nykyisessä järjestelmässä että ehdotetuissa uusissa järjestelyissä yrityksiin ja investointeihin kohdistuva verorasitus on paljon kevyempi kuin Espanjassa. Uudistuskin olisi haitallinen Espanjan verojärjestelmälle, koska verotustaso säilyisi Gibraltarissa huomattavasti alempana kuin Espanjassa, jossa yleinen yhtiöverokanta on 35 prosenttia, ja verojärjestelmä poikkeaisi selvästi Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmästä, jolloin vaarana olisi, että yritykset siirtyvät Gibraltariin hyötyäkseen suotuisammista verojärjestelyistä. On todennäköistä, että useimmat Gibraltarissa olevat yritykset maksaisivat veroa alle 15 prosentin enimmäismäärän eli vähintään 15—20 prosenttiyksikköä vähemmän kuin Espanjassa tai Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

| (74) | Niille 28 800 yritykselle, jotka eivät maksa lisäveroa yleishyödyllisestä toiminnasta ja rahoituspalvelutoiminnasta, ehdotettu verojärjestelmä ei tosiasiallisesti ole yrityksen voitoista kannettava yleinen yhtiövero vaan yhdistelmä useasta yksittäisestä verosta, joihin sovellettavien enimmäismäärien takia verovelvollisuus on joko erittäin pieni tai olematon (uudistusta kutsutaan Gibraltarissa ”nollakantaveroksi”). Useimpia näistä yrityksistä voidaan pitää postilaatikko- tai omaisuudenhoitoyhtiöinä, ja jos ne saisivat voittoa, ne joutuisivat maksamaan 3 000 Englannin puntaa työntekijää kohti vuodessa. Koska useimmilla niistä on vain yksi, tavallisesti osa-aikainen työntekijä (kirjanpitäjä tai tilintarkastaja), ne maksaisivat veroa vain 3 000 Englannin punnan enimmäismäärän vuodessa, ellei niiden käytössä ole kiinteistöä, kuten asia yleensä on. |
| --- | --- |

(74)

Niille 28 800 yritykselle, jotka eivät maksa lisäveroa yleishyödyllisestä toiminnasta ja rahoituspalvelutoiminnasta, ehdotettu verojärjestelmä ei tosiasiallisesti ole yrityksen voitoista kannettava yleinen yhtiövero vaan yhdistelmä useasta yksittäisestä verosta, joihin sovellettavien enimmäismäärien takia verovelvollisuus on joko erittäin pieni tai olematon (uudistusta kutsutaan Gibraltarissa ”nollakantaveroksi”). Useimpia näistä yrityksistä voidaan pitää postilaatikko- tai omaisuudenhoitoyhtiöinä, ja jos ne saisivat voittoa, ne joutuisivat maksamaan 3 000 Englannin puntaa työntekijää kohti vuodessa. Koska useimmilla niistä on vain yksi, tavallisesti osa-aikainen työntekijä (kirjanpitäjä tai tilintarkastaja), ne maksaisivat veroa vain 3 000 Englannin punnan enimmäismäärän vuodessa, ellei niiden käytössä ole kiinteistöä, kuten asia yleensä on.

| (75) | Rekisteröintimaksun käyttöönotto olisi verotuksellisesti syrjivä, koska se suosisi voittoa tuottamattomia yrityksiä (150 Englannin puntaa), kuten postilaatikko- tai omaisuudenhoitoyhtiöitä, muihin yrityksiin (300 Englannin puntaa) verrattuna. Tämä olisi selkeä esimerkki vallitsevan asiaintilan säilymisestä tämäntyyppisten yritysten hyväksi. |
| --- | --- |

(75)

Rekisteröintimaksun käyttöönotto olisi verotuksellisesti syrjivä, koska se suosisi voittoa tuottamattomia yrityksiä (150 Englannin puntaa), kuten postilaatikko- tai omaisuudenhoitoyhtiöitä, muihin yrityksiin (300 Englannin puntaa) verrattuna. Tämä olisi selkeä esimerkki vallitsevan asiaintilan säilymisestä tämäntyyppisten yritysten hyväksi.

| (76) | Rahoituspalvelualan osuus bruttokansantuotteesta on 30 prosenttia. Rahoituspalveluyritysten voitoista kannettava vero ei olisi varsinainen yhtiövero, koska näiden yritysten työnantajamaksu, liikekiinteistön käyttömaksu ja lisävero yhteenlaskettuina olisivat enintään 15 prosenttia niiden voitoista tai 500 000 Englannin puntaa. |
| --- | --- |

(76)

Rahoituspalvelualan osuus bruttokansantuotteesta on 30 prosenttia. Rahoituspalveluyritysten voitoista kannettava vero ei olisi varsinainen yhtiövero, koska näiden yritysten työnantajamaksu, liikekiinteistön käyttömaksu ja lisävero yhteenlaskettuina olisivat enintään 15 prosenttia niiden voitoista tai 500 000 Englannin puntaa.

| (77) | Offshore-yritykset jäisivät kahden uuden veron soveltamisalan ulkopuolelle: noin 8 000 yritystä, jotka eivät ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa, vapautettaisiin näin verosta. Uudistus ei muuta yritysten verotustilannetta, jos niillä ei ole henkilöstöä tai tiloja Gibraltarissa. |
| --- | --- |

(77)

Offshore-yritykset jäisivät kahden uuden veron soveltamisalan ulkopuolelle: noin 8 000 yritystä, jotka eivät ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa, vapautettaisiin näin verosta. Uudistus ei muuta yritysten verotustilannetta, jos niillä ei ole henkilöstöä tai tiloja Gibraltarissa.

| (78) | Gibraltar on alue, joka ei suinkaan tarvitse tukea tai kannustimia taloudellisen kehityksen vauhdittamiseen, vaan sen taloudellinen tilanne on kadehdittavan terve. |
| --- | --- |

(78)

Gibraltar on alue, joka ei suinkaan tarvitse tukea tai kannustimia taloudellisen kehityksen vauhdittamiseen, vaan sen taloudellinen tilanne on kadehdittavan terve.

| (79) | Tuen valikoivuuden osalta voitoista kannettava lisävero koskisi ainoastaan tiettyjä rahoituspalveluja ja yleishyödyllisiä palveluja tarjoavia yrityksiä. Tällainen erityisyys ei voi perustua järjestelmän luonteeseen tai rakenteeseen, eikä sitä voida perustella niillä (14). Erittäin vähän henkilöstöä työllistävät yritykset toimialoilla, joilla pääoma on erittäin liikkuvaa, maksaisivat lähinnä vain työnantajamaksun, joten niiden verovelvollisuus olisi rajattu. Tämä antaisi edun yksinomaan tällaisille yrityksille, sillä niiden kustannukset vähenisivät ja niiden kannattavuus paranisi kilpailijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(79)

Tuen valikoivuuden osalta voitoista kannettava lisävero koskisi ainoastaan tiettyjä rahoituspalveluja ja yleishyödyllisiä palveluja tarjoavia yrityksiä. Tällainen erityisyys ei voi perustua järjestelmän luonteeseen tai rakenteeseen, eikä sitä voida perustella niillä (14). Erittäin vähän henkilöstöä työllistävät yritykset toimialoilla, joilla pääoma on erittäin liikkuvaa, maksaisivat lähinnä vain työnantajamaksun, joten niiden verovelvollisuus olisi rajattu. Tämä antaisi edun yksinomaan tällaisille yrityksille, sillä niiden kustannukset vähenisivät ja niiden kannattavuus paranisi kilpailijoihin verrattuna.

| (80) | Yhteisöjen tuomioistuimen julkisasiamies katsoi (15), että kaikki toimenpiteet, joilla annetaan kilpailuetu, mukaan luettuna taloudellinen etu, ”vain niille yrityksille, jotka tekevät investointeja jäsenvaltion tietylle alueelle, ovat kyseisen valtion vastuulla, eikä niitä siis lähtökohtaisesti voida pitää valtion verojärjestelmän kannalta yleisluonteisina toimenpiteinä”. Hän oli myös sitä mieltä, että ”se, että riidanalaiset toimenpiteet ovat toteuttaneet sellaiset alueelliset yhteisöt, joilla on kansalliseen oikeusjärjestykseen perustuva yksinomainen toimivalta, on todellisuudessa vain muodollinen seikka, joka ei ole riittävä peruste” alueellisten säännöstöjen ”soveltamisalaan kuuluvien yritysten edullisemmalle kohtelulle”. |
| --- | --- |

(80)

Yhteisöjen tuomioistuimen julkisasiamies katsoi (15), että kaikki toimenpiteet, joilla annetaan kilpailuetu, mukaan luettuna taloudellinen etu, ”vain niille yrityksille, jotka tekevät investointeja jäsenvaltion tietylle alueelle, ovat kyseisen valtion vastuulla, eikä niitä siis lähtökohtaisesti voida pitää valtion verojärjestelmän kannalta yleisluonteisina toimenpiteinä”. Hän oli myös sitä mieltä, että ”se, että riidanalaiset toimenpiteet ovat toteuttaneet sellaiset alueelliset yhteisöt, joilla on kansalliseen oikeusjärjestykseen perustuva yksinomainen toimivalta, on todellisuudessa vain muodollinen seikka, joka ei ole riittävä peruste” alueellisten säännöstöjen ”soveltamisalaan kuuluvien yritysten edullisemmalle kohtelulle”.

| (81) | Vaikka suunnitellun uudistuksen ilmoitettuna tavoitteena on ottaa käyttöön uusi yhtiöverojärjestelmä, johon ei sisälly minkäänlaista valtiontukea, sitä ei voida sulkea 87 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle siksi, että se on verotustoimenpide tai että sillä on yhtiöoikeudellisia tavoitteita. Uudistus vaikuttaisi välittömästi siten, että se vääristäisi kilpailun edellytyksiä alueella ja kannustaisi yrityksiä siirtymään muualle. Järjestelmä hyödyttäisi merkittävästi Gibraltarissa sijaitsevia yrityksiä, koska tosiasiallinen verokanta olisi kyseisellä alueella Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavaa verokantaa paljon alempi. Koska näiden yritysten verorasitus kevenisi selvästi, tällainen alueellinen valikoivuus vääristäisi kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(81)

Vaikka suunnitellun uudistuksen ilmoitettuna tavoitteena on ottaa käyttöön uusi yhtiöverojärjestelmä, johon ei sisälly minkäänlaista valtiontukea, sitä ei voida sulkea 87 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle siksi, että se on verotustoimenpide tai että sillä on yhtiöoikeudellisia tavoitteita. Uudistus vaikuttaisi välittömästi siten, että se vääristäisi kilpailun edellytyksiä alueella ja kannustaisi yrityksiä siirtymään muualle. Järjestelmä hyödyttäisi merkittävästi Gibraltarissa sijaitsevia yrityksiä, koska tosiasiallinen verokanta olisi kyseisellä alueella Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettavaa verokantaa paljon alempi. Koska näiden yritysten verorasitus kevenisi selvästi, tällainen alueellinen valikoivuus vääristäisi kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (82) | Työnantajamaksun teknistä mekanismia voidaan pitää haitallisena menettelysääntöjen B kohdan nojalla, ja lisäksi Gibraltarin verojärjestelmässä, sellaisena kuin se nyt on, verorasitus on merkittävästi kevyempi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa yleisesti syntyvä verorasitus. Uudistus toimisi pidäkkeenä merkittävälle taloudelliselle läsnäololle Gibraltarissa, joten se täyttäisi menettelysääntöjen B kohdan 3 alakohdassa mainitun verotustoimenpiteiden haitallisuutta koskevan perusteen. Yhdistynyt kuningaskunta ei toistaiseksi ole täyttänyt OECD:ssä antamiaan lupauksia, joiden mukaan se poistaa Gibraltarin yhteistyöhaluttomien verokeitaiden luettelosta. |
| --- | --- |

(82)

Työnantajamaksun teknistä mekanismia voidaan pitää haitallisena menettelysääntöjen B kohdan nojalla, ja lisäksi Gibraltarin verojärjestelmässä, sellaisena kuin se nyt on, verorasitus on merkittävästi kevyempi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa yleisesti syntyvä verorasitus. Uudistus toimisi pidäkkeenä merkittävälle taloudelliselle läsnäololle Gibraltarissa, joten se täyttäisi menettelysääntöjen B kohdan 3 alakohdassa mainitun verotustoimenpiteiden haitallisuutta koskevan perusteen. Yhdistynyt kuningaskunta ei toistaiseksi ole täyttänyt OECD:ssä antamiaan lupauksia, joiden mukaan se poistaa Gibraltarin yhteistyöhaluttomien verokeitaiden luettelosta.

| (83) | Gibraltarin taloudellinen lähestymistapa on haitallinen myös Gibraltarille itselleen, koska se on synnyttänyt talouden, jolta puuttuu terve perusta ja joka on keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä kestämätön. Se on myös heikentänyt lähialueen, Campo de Gibraltarin, kehitysmahdollisuuksia. Campo de Gibraltar on nykyisin yksi Espanjan vähiten kehittyneistä alueista. Gibraltarin suhteellinen vauraus perustuu suurelta osin ympäröivän alueen kehittymättömyyteen. |
| --- | --- |

(83)

Gibraltarin taloudellinen lähestymistapa on haitallinen myös Gibraltarille itselleen, koska se on synnyttänyt talouden, jolta puuttuu terve perusta ja joka on keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä kestämätön. Se on myös heikentänyt lähialueen, Campo de Gibraltarin, kehitysmahdollisuuksia. Campo de Gibraltar on nykyisin yksi Espanjan vähiten kehittyneistä alueista. Gibraltarin suhteellinen vauraus perustuu suurelta osin ympäröivän alueen kehittymättömyyteen.

| (84) | Verojärjestelmä on syrjivä ja vilpillinen, ja lisäksi se kannustaa veronkiertoon ja rahanpesuun. Veronkierto, johon rahanpesun mahdollisuus Gibraltarissa yllyttää, aiheuttaa vakavaa haittaa Espanjan julkiselle taloudelle, ja tällainen rahanpesu helpottaa järjestäytyneiden rikollisryhmien toimintaa. Edellä mainitussa IMF:n raportissa korostetaan, ettei Gibraltarissa ole rahanpesun torjuntaa koskevia pakottavia sääntöjä. |
| --- | --- |

(84)

Verojärjestelmä on syrjivä ja vilpillinen, ja lisäksi se kannustaa veronkiertoon ja rahanpesuun. Veronkierto, johon rahanpesun mahdollisuus Gibraltarissa yllyttää, aiheuttaa vakavaa haittaa Espanjan julkiselle taloudelle, ja tällainen rahanpesu helpottaa järjestäytyneiden rikollisryhmien toimintaa. Edellä mainitussa IMF:n raportissa korostetaan, ettei Gibraltarissa ole rahanpesun torjuntaa koskevia pakottavia sääntöjä.

| (85) | Espanjan työnantajajärjestöjen keskusliitto tukee kehotuksessa huomautusten esittämiseen olevaa komission alustavaa analyysia uudistuksesta, ja se väittää, että uudistus voisi vahingoittaa vakavasti espanjalaisten yritysten etuja. Sen lisähuomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(85)

Espanjan työnantajajärjestöjen keskusliitto tukee kehotuksessa huomautusten esittämiseen olevaa komission alustavaa analyysia uudistuksesta, ja se väittää, että uudistus voisi vahingoittaa vakavasti espanjalaisten yritysten etuja. Sen lisähuomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

| (86) | Verorasitus olisi paljon kevyempi kuin muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa toimivilla yrityksillä: kokonaisverovelvollisuus Gibraltarissa olisi enintään 15 prosenttia, kun verokanta on Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa vähintään 30 prosenttia tai jopa korkeampi. Uudessa järjestelmässä monet Gibraltarissa olevat yritykset eivät maksaisi juuri lainkaan veroa. Tuensaajayrityksille aiheutuvat kustannukset olisivat kilpailijoille aiheutuvia kustannuksia alemmat. Gibraltarin huomattavasti alempi verotustaso on erittäin syrjivä, ja se heikentää sekä alueella toimivien espanjalaisten yritysten että Yhdistyneen kuningaskunnan yritysten kilpailukykyä. |
| --- | --- |

(86)

Verorasitus olisi paljon kevyempi kuin muualla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa toimivilla yrityksillä: kokonaisverovelvollisuus Gibraltarissa olisi enintään 15 prosenttia, kun verokanta on Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Espanjassa vähintään 30 prosenttia tai jopa korkeampi. Uudessa järjestelmässä monet Gibraltarissa olevat yritykset eivät maksaisi juuri lainkaan veroa. Tuensaajayrityksille aiheutuvat kustannukset olisivat kilpailijoille aiheutuvia kustannuksia alemmat. Gibraltarin huomattavasti alempi verotustaso on erittäin syrjivä, ja se heikentää sekä alueella toimivien espanjalaisten yritysten että Yhdistyneen kuningaskunnan yritysten kilpailukykyä.

| (87) | Valtaosa Gibraltariin sijoittautuneista yrityksistä on erittäin pieniä (niitä hoitaa yleensä yksi henkilö, ja niiden käyttämät tilat ovat pienet), ja ne harjoittavat omaisuudenhoitotoimintaa, joten niiden ainoat tulot ovat niiden hoitamasta omaisuudesta saatavia luovutusvoittoja. Koska uudistuksen lähtökohtana ovat yrityksen työntekijöiden määrään ja sen tilojen pinta-alaan perustuva verotus sekä luovutusvoittojen verovapautus, useimmat Gibraltariin sijoittautuneista yrityksistä eivät maksaisi lainkaan yhtiöveroa. |
| --- | --- |

(87)

Valtaosa Gibraltariin sijoittautuneista yrityksistä on erittäin pieniä (niitä hoitaa yleensä yksi henkilö, ja niiden käyttämät tilat ovat pienet), ja ne harjoittavat omaisuudenhoitotoimintaa, joten niiden ainoat tulot ovat niiden hoitamasta omaisuudesta saatavia luovutusvoittoja. Koska uudistuksen lähtökohtana ovat yrityksen työntekijöiden määrään ja sen tilojen pinta-alaan perustuva verotus sekä luovutusvoittojen verovapautus, useimmat Gibraltariin sijoittautuneista yrityksistä eivät maksaisi lainkaan yhtiöveroa.

| (88) | Yhdistynyt kuningaskunta tukee Ahvenanmaan maakuntahallituksen huomautuksia. Yhdistynyt kuningaskunta luonnehti Espanjan hallituksen ja Espanjan työnantajajärjestöjen keskusliiton huomautuksia toistamalla joitakin niistä perusteluista, joita se oli esittänyt menettelyn aloittamisen yhteydessä. Yhdistyneen kuningaskunnan lisähuomautukset voidaan tiivistää seuraavasti. |
| --- | --- |

(88)

Yhdistynyt kuningaskunta tukee Ahvenanmaan maakuntahallituksen huomautuksia. Yhdistynyt kuningaskunta luonnehti Espanjan hallituksen ja Espanjan työnantajajärjestöjen keskusliiton huomautuksia toistamalla joitakin niistä perusteluista, joita se oli esittänyt menettelyn aloittamisen yhteydessä. Yhdistyneen kuningaskunnan lisähuomautukset voidaan tiivistää seuraavasti.

| (89) | Uudistus ei aiheuta ”vakavaa vahinkoa” Espanjan valtiontaloudelle. Campon alueen kehittymättömyys ei johdu Gibraltarin verojärjestelmästä. Päinvastoin, alue saa huomattavan määrän tuloja Gibraltarista. Esimerkiksi vuoden 2003 tammikuun työllisyysluvut osoittavat, että Gibraltarissa laillisesti työskentelevien Espanjan kansalaisten osuus Gibraltarin työvoimasta on noin 18 prosenttia. Gibraltar on näin merkittävä työllistäjä ja tulonlähde ympäröivältä alueelta tuleville espanjalaisille työntekijöille, ja Campon alue saa huomattavasti tuloja tällä alueella kuluttavilta gibraltarilaisilta. Espanja on Gibraltarissa toiseksi suurin viejä. Gibraltar ei ole niin vauras kuin on annettu ymmärtää, vaan se on Euroopan aluekehitysrahastossa tavoitteen 2 alue. |
| --- | --- |

(89)

Uudistus ei aiheuta ”vakavaa vahinkoa” Espanjan valtiontaloudelle. Campon alueen kehittymättömyys ei johdu Gibraltarin verojärjestelmästä. Päinvastoin, alue saa huomattavan määrän tuloja Gibraltarista. Esimerkiksi vuoden 2003 tammikuun työllisyysluvut osoittavat, että Gibraltarissa laillisesti työskentelevien Espanjan kansalaisten osuus Gibraltarin työvoimasta on noin 18 prosenttia. Gibraltar on näin merkittävä työllistäjä ja tulonlähde ympäröivältä alueelta tuleville espanjalaisille työntekijöille, ja Campon alue saa huomattavasti tuloja tällä alueella kuluttavilta gibraltarilaisilta. Espanja on Gibraltarissa toiseksi suurin viejä. Gibraltar ei ole niin vauras kuin on annettu ymmärtää, vaan se on Euroopan aluekehitysrahastossa tavoitteen 2 alue.

| (90) | Verokantojen ja veron perusteiden erot jäsenvaltioiden välillä ja autonomisten veroalueiden välillä ovat valtion asia, joka ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan. Valtiontukisääntöjen tarkoituksena on puuttua valtion myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin jollekin yritykselle. Autonomisella veroalueella yleisesti sovellettavat alennetut verokannat eivät täytä aineellista erityisyyttä koskevaa vaatimusta, joten niitä ei voida katsoa valtiontueksi. Autonomisten veroalueiden verojärjestelmien välillä voi esiintyä kilpailua paitsi verokantojen erojen myös verotettavan tulon erilaisten laskentatapojen takia. Tällaisia laskentatapojen eroja ei voida katsoa valtiontueksi, jos verojärjestelmää sovelletaan tosiasiallisesti syrjimättömästi autonomisen veroalueen sisällä. On epäselvää, miten uudistus voisi merkittävästi vahingoittaa Espanjan taloutta aiheuttamalla yritysten siirtymistä Gibraltariin. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole tietoinen yhdestäkään espanjalaisesta yrityksestä, joka olisi siirtynyt Gibraltariin hyötyäkseen nykyisen yhtiöverotuksen väitetystä ”suotuisasta verojärjestelmästä”. Myös muissa EU-maissa, kuten Kreikassa ja Irlannissa, samoin kuin EU:hun liittyvissä maissa, kuten Virossa, Unkarissa ja Kyproksessa, on suhteellisen ”alhainen” yleinen yhtiöverokanta. |
| --- | --- |

(90)

Verokantojen ja veron perusteiden erot jäsenvaltioiden välillä ja autonomisten veroalueiden välillä ovat valtion asia, joka ei kuulu EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamisalaan. Valtiontukisääntöjen tarkoituksena on puuttua valtion myöntämiin tai valtion varoista myönnettyihin etuihin jollekin yritykselle. Autonomisella veroalueella yleisesti sovellettavat alennetut verokannat eivät täytä aineellista erityisyyttä koskevaa vaatimusta, joten niitä ei voida katsoa valtiontueksi. Autonomisten veroalueiden verojärjestelmien välillä voi esiintyä kilpailua paitsi verokantojen erojen myös verotettavan tulon erilaisten laskentatapojen takia. Tällaisia laskentatapojen eroja ei voida katsoa valtiontueksi, jos verojärjestelmää sovelletaan tosiasiallisesti syrjimättömästi autonomisen veroalueen sisällä. On epäselvää, miten uudistus voisi merkittävästi vahingoittaa Espanjan taloutta aiheuttamalla yritysten siirtymistä Gibraltariin. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole tietoinen yhdestäkään espanjalaisesta yrityksestä, joka olisi siirtynyt Gibraltariin hyötyäkseen nykyisen yhtiöverotuksen väitetystä ”suotuisasta verojärjestelmästä”. Myös muissa EU-maissa, kuten Kreikassa ja Irlannissa, samoin kuin EU:hun liittyvissä maissa, kuten Virossa, Unkarissa ja Kyproksessa, on suhteellisen ”alhainen” yleinen yhtiöverokanta.

| (91) | On aiheetonta moittia järjestelmää yhdistelmäksi useasta verosta. Uudistetun järjestelmän logiikan mukaan työvoima ja kiinteistön käyttö muodostavat veron perusteen, ja kannattavuus muodostaa verovelvollisuuden määrällisen alarajan. Järjestelmässä vain luovutaan voittojen verotuksesta verotettavana tapahtumana yritysten osalta. Työvoimaa ja kiinteistön käyttöä koskevia perusteita sovelletaan horisontaalisesti kaikkiin yrityksiin kaikilla toimialoilla. Ne eivät hyödytä esimerkiksi suuria yrityksiä enemmän kuin pieniä yrityksiä tai päinvastoin. Voitoista kannettavan veron 500 000 Englannin punnan rajan poistamisella estetään, että uudistus voisi hyödyttää suuria yrityksiä enemmän kuin pieniä yrityksiä. Sitä, että rekisteröintimaksu on voittoa tuottamattomilla yrityksillä 150 Englannin puntaa ja muilla yrityksillä 300 Englannin puntaa, ei voida katsoa valtiontueksi, sillä rekisteröintimaksuissa olevaa 150 Englannin punnan eroa on pidettävä vähämerkityksisenä. |
| --- | --- |

(91)

On aiheetonta moittia järjestelmää yhdistelmäksi useasta verosta. Uudistetun järjestelmän logiikan mukaan työvoima ja kiinteistön käyttö muodostavat veron perusteen, ja kannattavuus muodostaa verovelvollisuuden määrällisen alarajan. Järjestelmässä vain luovutaan voittojen verotuksesta verotettavana tapahtumana yritysten osalta. Työvoimaa ja kiinteistön käyttöä koskevia perusteita sovelletaan horisontaalisesti kaikkiin yrityksiin kaikilla toimialoilla. Ne eivät hyödytä esimerkiksi suuria yrityksiä enemmän kuin pieniä yrityksiä tai päinvastoin. Voitoista kannettavan veron 500 000 Englannin punnan rajan poistamisella estetään, että uudistus voisi hyödyttää suuria yrityksiä enemmän kuin pieniä yrityksiä. Sitä, että rekisteröintimaksu on voittoa tuottamattomilla yrityksillä 150 Englannin puntaa ja muilla yrityksillä 300 Englannin puntaa, ei voida katsoa valtiontueksi, sillä rekisteröintimaksuissa olevaa 150 Englannin punnan eroa on pidettävä vähämerkityksisenä.

| (92) | Vaikka uudistusta voidaan asianmukaisesti kuvata ”voitoista kannettavaksi nollakantaveroksi” (veron perusteiksi on valittu työvoima ja kiinteistön käyttö, ei voittoja), on virheellistä kuvata sitä ”nollakantaveroksi”. Uudistuksen olennaisena osana on pikemminkin yrityksen voitoista kannettavan veron yleinen poistaminen (rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavaa lisäveroa lukuun ottamatta) ja sen korvaaminen kaikilta yrityksiltä kannettavalla työnantajamaksulla. |
| --- | --- |

(92)

Vaikka uudistusta voidaan asianmukaisesti kuvata ”voitoista kannettavaksi nollakantaveroksi” (veron perusteiksi on valittu työvoima ja kiinteistön käyttö, ei voittoja), on virheellistä kuvata sitä ”nollakantaveroksi”. Uudistuksen olennaisena osana on pikemminkin yrityksen voitoista kannettavan veron yleinen poistaminen (rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavaa lisäveroa lukuun ottamatta) ja sen korvaaminen kaikilta yrityksiltä kannettavalla työnantajamaksulla.

| (93) | Kumpaakaan lisäveroa (rahoituspalvelutoiminnasta tai yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavaa lisäveroa) ei voida katsoa valtiontueksi. Vaikka tällaisiin veroihin voitaisiin väittää liittyvän aineellista valikoivuutta, niitä ei voida pitää ”etuina” yleiseen normiin verrattuna tuen määrittämisessä, koska niillä on aivan eri tarkoitus. Siksi väite, jonka mukaan muihin toimialoihin kuin rahoituspalvelualaan ei sovelleta lisäveroa, on perusteeton. |
| --- | --- |

(93)

Kumpaakaan lisäveroa (rahoituspalvelutoiminnasta tai yleishyödyllisestä toiminnasta kannettavaa lisäveroa) ei voida katsoa valtiontueksi. Vaikka tällaisiin veroihin voitaisiin väittää liittyvän aineellista valikoivuutta, niitä ei voida pitää ”etuina” yleiseen normiin verrattuna tuen määrittämisessä, koska niillä on aivan eri tarkoitus. Siksi väite, jonka mukaan muihin toimialoihin kuin rahoituspalvelualaan ei sovelleta lisäveroa, on perusteeton.

| (94) | Väite, jonka mukaan uudistus antaa edun Gibraltarissa oleville yrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna, on virheellinen, ja se perustuu väärinkäsitykseen alueellisen erityisyyden käsitteestä, Gibraltarin perustuslaillisesta asemasta ja sen asemasta EY:n perustamissopimuksessa. Voidaan olettaa, ettei Espanjan hallitus aio pitää kiinni tällaisesta väitteestä, joka estäisi jäsenvaltioita tosiasiallisesti hajauttamasta verotusta koskevaa toimivaltaansa ja joka voisi heikentää muun muassa Baskimaan maakuntien verotusta koskevaa autonomiaa. Espanjan hallituksen alueellisen erityisyyden yhteydessä mainitsemat asiat (16) eivät ole merkityksellisiä, sillä kummassakaan tapauksessa asianomaisella alueella ei ollut itsenäistä autonomiaa niillä aloilla, joilla huojennus yleisestä verojärjestelmästä myönnettiin. Tietyissä Baskimaata koskeneissa asioissa (17) verotusta koskevan autonomian nojalla myönnetään veronalennuksia Espanjan yleisestä verojärjestelmästä, kun taas Gibraltarin tapauksessa sen autonomian nojalla kehitetään Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmästä täysin poikkeava verojärjestelmä. |
| --- | --- |

(94)

Väite, jonka mukaan uudistus antaa edun Gibraltarissa oleville yrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna, on virheellinen, ja se perustuu väärinkäsitykseen alueellisen erityisyyden käsitteestä, Gibraltarin perustuslaillisesta asemasta ja sen asemasta EY:n perustamissopimuksessa. Voidaan olettaa, ettei Espanjan hallitus aio pitää kiinni tällaisesta väitteestä, joka estäisi jäsenvaltioita tosiasiallisesti hajauttamasta verotusta koskevaa toimivaltaansa ja joka voisi heikentää muun muassa Baskimaan maakuntien verotusta koskevaa autonomiaa. Espanjan hallituksen alueellisen erityisyyden yhteydessä mainitsemat asiat (16) eivät ole merkityksellisiä, sillä kummassakaan tapauksessa asianomaisella alueella ei ollut itsenäistä autonomiaa niillä aloilla, joilla huojennus yleisestä verojärjestelmästä myönnettiin. Tietyissä Baskimaata koskeneissa asioissa (17) verotusta koskevan autonomian nojalla myönnetään veronalennuksia Espanjan yleisestä verojärjestelmästä, kun taas Gibraltarin tapauksessa sen autonomian nojalla kehitetään Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmästä täysin poikkeava verojärjestelmä.

| (95) | Muun muassa veronkiertoa ja rahanpesua koskevat väitteet ovat perusteettomia ja epäolennaisia tässä valtiontukea koskevassa menettelyssä. Siksi olisi aiheetonta kiistää niitä yksityiskohtaisesti. Gibraltarissa noudatetaan kuitenkin valvontaa ja rahoitusalan sääntelyä koskevia korkeatasoisia standardeja sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Gibraltarissa toimiva Financial Services Commission on riippumaton ja arvostettu viranomainen. Tämän näkemyksen ovat vahvistaneet useat kansainväliset tahot, jotka ovat myös kiittäneet Gibraltarin toimia rahanpesun torjumiseksi. Gibraltar oli yksi EU:n ensimmäisistä lainkäyttöalueista, joilla pantiin täytäntöön EU:n rahanpesudirektiivi kaikkien rikosten osalta. Vuoden 2002 marraskuussa julkaistussa rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) raportissa todetaan, että ”Gibraltarissa on vankka kokoelma lainsäädäntöä, asetuksia ja hallintokäytäntöjä rahanpesun torjumiseksi” ja että se ”noudattaa lähes täysin FATF:n 40:tä suositusta” (18). Vuoden 2001 lokakuussa julkaistussa IMF:n raportissa arvioitiin, että Gibraltar noudatti 66:ta 67:stä rahoitusalan sääntelyä koskevasta kansainvälisestä standardista, sekä todettiin, että ”valvonta on yleisesti ottaen tehokasta ja perusteellista” ja että ”Gibraltar on kehittynyt valvoja” (19). Gibraltar on OECD:n sääntöjen nojalla luokiteltu yhteistyöhaluiseksi veroalueeksi. |
| --- | --- |

(95)

Muun muassa veronkiertoa ja rahanpesua koskevat väitteet ovat perusteettomia ja epäolennaisia tässä valtiontukea koskevassa menettelyssä. Siksi olisi aiheetonta kiistää niitä yksityiskohtaisesti. Gibraltarissa noudatetaan kuitenkin valvontaa ja rahoitusalan sääntelyä koskevia korkeatasoisia standardeja sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Gibraltarissa toimiva Financial Services Commission on riippumaton ja arvostettu viranomainen. Tämän näkemyksen ovat vahvistaneet useat kansainväliset tahot, jotka ovat myös kiittäneet Gibraltarin toimia rahanpesun torjumiseksi. Gibraltar oli yksi EU:n ensimmäisistä lainkäyttöalueista, joilla pantiin täytäntöön EU:n rahanpesudirektiivi kaikkien rikosten osalta. Vuoden 2002 marraskuussa julkaistussa rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) raportissa todetaan, että ”Gibraltarissa on vankka kokoelma lainsäädäntöä, asetuksia ja hallintokäytäntöjä rahanpesun torjumiseksi” ja että se ”noudattaa lähes täysin FATF:n 40:tä suositusta” (18). Vuoden 2001 lokakuussa julkaistussa IMF:n raportissa arvioitiin, että Gibraltar noudatti 66:ta 67:stä rahoitusalan sääntelyä koskevasta kansainvälisestä standardista, sekä todettiin, että ”valvonta on yleisesti ottaen tehokasta ja perusteellista” ja että ”Gibraltar on kehittynyt valvoja” (19). Gibraltar on OECD:n sääntöjen nojalla luokiteltu yhteistyöhaluiseksi veroalueeksi.

VI   ARVIOINTI

| (96) | Jotta toimenpide voidaan katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä neljä seuraavaa perustetta. Ensiksi toimenpiteen on annettava tuensaajille etu, joka vähentää niitä niiden liiketoiminnassa yleensä rasittavia kustannuksia. Toiseksi kyseessä on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty etu. Kolmanneksi toimenpiteen on vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lopuksi toimenpiteen on oltava erityinen tai valikoiva siinä suhteessa, että se suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa. |
| --- | --- |

(96)

Jotta toimenpide voidaan katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä neljä seuraavaa perustetta. Ensiksi toimenpiteen on annettava tuensaajille etu, joka vähentää niitä niiden liiketoiminnassa yleensä rasittavia kustannuksia. Toiseksi kyseessä on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty etu. Kolmanneksi toimenpiteen on vaikutettava kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Lopuksi toimenpiteen on oltava erityinen tai valikoiva siinä suhteessa, että se suosii jotakin yritystä tai tuotannonalaa.

| (97) | Tiedonannon 16 kohdan mukaan tärkein peruste EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamiselle verotustoimenpiteeseen on se, että sillä ”saadaan aikaan poikkeus verojärjestelmän soveltamisesta jäsenvaltion tiettyjen yritysten eduksi. Ensiksi olisikin määritettävä yleinen verojärjestelmä.” Koska uudistukseen liittyy kuitenkin sekä aineellista valikoivuutta että alueellista valikoivuutta koskevia kysymyksiä, komissio tutkii ensin alueellista valikoivuutta koskevan näkökohdan. Kysymystä, joka koskee uudistuksen eri osatekijöiden aineellista valikoivuutta Gibraltarissa, käsitellään erikseen jäljempänä 128—152 kappaleessa. |
| --- | --- |

(97)

Tiedonannon 16 kohdan mukaan tärkein peruste EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamiselle verotustoimenpiteeseen on se, että sillä ”saadaan aikaan poikkeus verojärjestelmän soveltamisesta jäsenvaltion tiettyjen yritysten eduksi. Ensiksi olisikin määritettävä yleinen verojärjestelmä.” Koska uudistukseen liittyy kuitenkin sekä aineellista valikoivuutta että alueellista valikoivuutta koskevia kysymyksiä, komissio tutkii ensin alueellista valikoivuutta koskevan näkökohdan. Kysymystä, joka koskee uudistuksen eri osatekijöiden aineellista valikoivuutta Gibraltarissa, käsitellään erikseen jäljempänä 128—152 kappaleessa.

| (98) | Valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä (20) komissio selvitti, millä tavoin uudistus kokonaisuudessaan antaa etuja Gibraltarissa oleville yrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna. Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltarin hallitus eivät ole kiistäneet vertailun perustana olevia tosiseikkoja, joten ne toistetaan ja niitä täsmennetään jäljempänä. |
| --- | --- |

(98)

Valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tekemässään päätöksessä (20) komissio selvitti, millä tavoin uudistus kokonaisuudessaan antaa etuja Gibraltarissa oleville yrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna. Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltarin hallitus eivät ole kiistäneet vertailun perustana olevia tosiseikkoja, joten ne toistetaan ja niitä täsmennetään jäljempänä.

| (99) | Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöverojärjestelmässä yhtiöverokanta on enintään 30 prosenttia yritysten voitoista. Sen sijaan uudistuksessa kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin yleishyödyllisiä laitoksia lukuun ottamatta sovellettava yhtiöverokanta on enintään 15 prosenttia. |
| --- | --- |

(99)

Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöverojärjestelmässä yhtiöverokanta on enintään 30 prosenttia yritysten voitoista. Sen sijaan uudistuksessa kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin yleishyödyllisiä laitoksia lukuun ottamatta sovellettava yhtiöverokanta on enintään 15 prosenttia.

| (100) | Erot yhtäältä Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöverojärjestelmän ja toisaalta uudistuksessa ehdotetun Gibraltarin yhtiöverojärjestelmän välillä merkitsevät, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivilta yrityksiltä kannettava vero on enintään 30 prosenttia voitoista, kun taas Gibraltarissa toimivilta yrityksiltä (muilta kuin yleishyödyllisiltä laitoksilta) kannettava vero on enintään 15 prosenttia voitoista. Lisäksi tietyntyyppiset yritykset joko välttyvät verolta tai niiltä kannettava vero on 5 prosenttia voitoista, kuten jäljempänä 128—152 kappaleessa kuvataan. Erilainen verotuskohtelu antaa edun muille Gibraltariin sijoittautuneille yrityksille kuin yleishyödyllisille laitoksille Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneisiin yrityksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(100)

Erot yhtäältä Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöverojärjestelmän ja toisaalta uudistuksessa ehdotetun Gibraltarin yhtiöverojärjestelmän välillä merkitsevät, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivilta yrityksiltä kannettava vero on enintään 30 prosenttia voitoista, kun taas Gibraltarissa toimivilta yrityksiltä (muilta kuin yleishyödyllisiltä laitoksilta) kannettava vero on enintään 15 prosenttia voitoista. Lisäksi tietyntyyppiset yritykset joko välttyvät verolta tai niiltä kannettava vero on 5 prosenttia voitoista, kuten jäljempänä 128—152 kappaleessa kuvataan. Erilainen verotuskohtelu antaa edun muille Gibraltariin sijoittautuneille yrityksille kuin yleishyödyllisille laitoksille Yhdistyneeseen kuningaskuntaan sijoittautuneisiin yrityksiin verrattuna.

| (101) | Gibraltarissa olevat yritykset saavat muita etuja Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna verojärjestelmän muiden erojen takia. Komissio panee merkille, että uudistuksessa ei oteta huomioon luovutusvoittoja voittojen laskennassa. Sen sijaan luovutusvoitoista kannetaan yleisesti yhtiövero Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Myös erilaiset poistot antavat etuja. Koneista ja kalustosta aiheutuneista pääomamenoista tehtävän 33 1/3 prosentin poiston sijasta Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmässä voidaan tehdä 25 prosentin menojäännöspoisto, eikä siinä ole yleisesti sovellettavia ensimmäisen vuoden poistoja. |
| --- | --- |

(101)

Gibraltarissa olevat yritykset saavat muita etuja Yhdistyneessä kuningaskunnassa oleviin yrityksiin verrattuna verojärjestelmän muiden erojen takia. Komissio panee merkille, että uudistuksessa ei oteta huomioon luovutusvoittoja voittojen laskennassa. Sen sijaan luovutusvoitoista kannetaan yleisesti yhtiövero Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Myös erilaiset poistot antavat etuja. Koneista ja kalustosta aiheutuneista pääomamenoista tehtävän 33 1/3 prosentin poiston sijasta Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmässä voidaan tehdä 25 prosentin menojäännöspoisto, eikä siinä ole yleisesti sovellettavia ensimmäisen vuoden poistoja.

| (102) | Kuten edeltävistä kappaleista käy ilmi, komissio on Gibraltarin verouudistusehdotusten alueellisesta valikoivuudesta sitä mieltä, että verotustaso on niissä yleisesti ottaen alempi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettava verotustaso ja että tämä ero antaa valikoivan edun Gibraltarissa toimiville yrityksille. Tämä oletus on tiedonannon 16 kohdan mukainen. Siinä todetaan, että ”tärkein peruste 87 artiklan 1 kohdan soveltamiselle verotustoimenpiteeseen” on se, että sillä ”saadaan aikaan poikkeus verojärjestelmän soveltamisesta jäsenvaltion tiettyjen yritysten eduksi”. Kuten tiedonannon 17 kohdassa todetaan, ”komission päätöksenteossa noudatettu käytäntö osoittaa, että ainoastaan toimenpiteet, jotka käsittävät valtion koko alueen, jäävät 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn valikoivuusehdon soveltamisalan ulkopuolelle”, ja ”perustamissopimuksessa tueksi määritellään kaikki toimenpiteet, jotka edistävät taloudellista kehitystä tietyllä alueella” (21). Vaikka edellä mainittuja veronalennuksia sovellettaisiin automaattisesti ja yhtäläisesti kaikkiin Gibraltarissa verovelvollisiin taloudellisiin toimijoihin ilman minkäänlaista erilaista kohtelua yhden tai useamman toimialan hyväksi, mistä tässä ei ole kyse, ne ”on tarkoitettu yksinomaan yrityksille, jotka sijaitsevat kyseisen jäsenvaltion tietyllä alueella, ja niillä annetaan näille yrityksille etu, jota eivät voi saada sellaiset yritykset, jotka haluavat harjoittaa samanlaista taloudellista toimintaa kyseisen valtion muilla alueilla” (22). Nyt esillä olevassa asiassa veronalennukset suosivat tosiasiallisesti Gibraltarissa verovelvollisia yrityksiä kaikkiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiviin yrityksiin verrattuna. |
| --- | --- |

(102)

Kuten edeltävistä kappaleista käy ilmi, komissio on Gibraltarin verouudistusehdotusten alueellisesta valikoivuudesta sitä mieltä, että verotustaso on niissä yleisesti ottaen alempi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa sovellettava verotustaso ja että tämä ero antaa valikoivan edun Gibraltarissa toimiville yrityksille. Tämä oletus on tiedonannon 16 kohdan mukainen. Siinä todetaan, että ”tärkein peruste 87 artiklan 1 kohdan soveltamiselle verotustoimenpiteeseen” on se, että sillä ”saadaan aikaan poikkeus verojärjestelmän soveltamisesta jäsenvaltion tiettyjen yritysten eduksi”. Kuten tiedonannon 17 kohdassa todetaan, ”komission päätöksenteossa noudatettu käytäntö osoittaa, että ainoastaan toimenpiteet, jotka käsittävät valtion koko alueen, jäävät 87 artiklan 1 kohdassa määrätyn valikoivuusehdon soveltamisalan ulkopuolelle”, ja ”perustamissopimuksessa tueksi määritellään kaikki toimenpiteet, jotka edistävät taloudellista kehitystä tietyllä alueella” (21). Vaikka edellä mainittuja veronalennuksia sovellettaisiin automaattisesti ja yhtäläisesti kaikkiin Gibraltarissa verovelvollisiin taloudellisiin toimijoihin ilman minkäänlaista erilaista kohtelua yhden tai useamman toimialan hyväksi, mistä tässä ei ole kyse, ne ”on tarkoitettu yksinomaan yrityksille, jotka sijaitsevat kyseisen jäsenvaltion tietyllä alueella, ja niillä annetaan näille yrityksille etu, jota eivät voi saada sellaiset yritykset, jotka haluavat harjoittaa samanlaista taloudellista toimintaa kyseisen valtion muilla alueilla” (22). Nyt esillä olevassa asiassa veronalennukset suosivat tosiasiallisesti Gibraltarissa verovelvollisia yrityksiä kaikkiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimiviin yrityksiin verrattuna.

| (103) | Yhdistynyt kuningaskunta, Gibraltarin hallitus ja Ahvenanmaan maakuntahallitus kiistävät, että toimenpide olisi valikoiva tai että se suosisi ”jotakin yritystä tai jotakin tuotannonalaa”. Ne esittävät, että on erotettava toisistaan tapaukset, joissa valtio myöntää soveltamisalaltaan rajattuja verotukia osassa kansallista aluetta, ja tapaukset, joissa nämä tuet myöntää valtion alainen alueviranomainen toimivaltaansa kuuluvalle alueelle. Niiden mukaan ensin mainitut tuet ovat valikoivia, koska niitä voidaan myöntää vain joillekin valtion lainkäyttövallan alaan kuuluville yrityksille, kun taas toiseksi mainitut tuet ovat yleisiä toimenpiteitä, koska niitä sovelletaan kaikkiin alueviranomaisten lainkäyttövallan alaan kuuluviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(103)

Yhdistynyt kuningaskunta, Gibraltarin hallitus ja Ahvenanmaan maakuntahallitus kiistävät, että toimenpide olisi valikoiva tai että se suosisi ”jotakin yritystä tai jotakin tuotannonalaa”. Ne esittävät, että on erotettava toisistaan tapaukset, joissa valtio myöntää soveltamisalaltaan rajattuja verotukia osassa kansallista aluetta, ja tapaukset, joissa nämä tuet myöntää valtion alainen alueviranomainen toimivaltaansa kuuluvalle alueelle. Niiden mukaan ensin mainitut tuet ovat valikoivia, koska niitä voidaan myöntää vain joillekin valtion lainkäyttövallan alaan kuuluville yrityksille, kun taas toiseksi mainitut tuet ovat yleisiä toimenpiteitä, koska niitä sovelletaan kaikkiin alueviranomaisten lainkäyttövallan alaan kuuluviin yrityksiin.

| (104) | Komissio katsoo, että tuen valikoivuus perustuu vertailuun joillekin yrityksille myönnetyn edullisen kohtelun ja samaan viitekehykseen kuuluvien muiden yritysten kohtelun välillä. Tämän kehyksen määrittely on erittäin tärkeää tarkasteltaessa verotustoimia, koska edun olemassaolo voidaan näyttää toteen ainoastaan vertaamalla suosivaa verotuskohtelua normaaliksi määriteltyyn kohteluun. Sekä perustamissopimuksesta, jossa mainitaan valtion myöntämä taikka valtion varoista myönnetty tuki, että siitä perustavasta tehtävästä, joka jäsenvaltion keskushallinnolla on yritysten taloudellisen ja poliittisen toimintaympäristön määrittelyssä viranomaisten toteuttamien toimenpiteiden, tarjoamien palveluiden ja tarvittaessa suorittamien varainsiirtojen vuoksi, käy periaatteessa ilmi, että tässä vertailussa viitekehykseksi on valittava kyseisen jäsenvaltion talousalue. Perustamissopimuksessa määrätään tästä, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn talousalueen kehityksen edistämiseen” (87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohta). Tämä osoittaa, että tuki, jota sovelletaan ainoastaan jollakin valtiontukisääntöjen soveltamisalaan kuuluvan jäsenvaltion alueella, saattaa olla valikoivaa. On ilmeistä, että jos toimenpiteen alueellisen valikoivuuden arvioinnissa viitekehyksenä käytettäisiin aluetta, jolla toimenpidettä sovelletaan, kaikki tämän alueen yrityksiä hyödyttävät toimenpiteet olisi määriteltävä yleisiksi. Komission vakiintuneena käytäntönä, jonka yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, on kuitenkin luokitella määritellyillä alueilla sovellettavat ja jäsenvaltion yleiseen järjestelmään verrattuna suosivat verotusjärjestelmät tuiksi (23). |
| --- | --- |

(104)

Komissio katsoo, että tuen valikoivuus perustuu vertailuun joillekin yrityksille myönnetyn edullisen kohtelun ja samaan viitekehykseen kuuluvien muiden yritysten kohtelun välillä. Tämän kehyksen määrittely on erittäin tärkeää tarkasteltaessa verotustoimia, koska edun olemassaolo voidaan näyttää toteen ainoastaan vertaamalla suosivaa verotuskohtelua normaaliksi määriteltyyn kohteluun. Sekä perustamissopimuksesta, jossa mainitaan valtion myöntämä taikka valtion varoista myönnetty tuki, että siitä perustavasta tehtävästä, joka jäsenvaltion keskushallinnolla on yritysten taloudellisen ja poliittisen toimintaympäristön määrittelyssä viranomaisten toteuttamien toimenpiteiden, tarjoamien palveluiden ja tarvittaessa suorittamien varainsiirtojen vuoksi, käy periaatteessa ilmi, että tässä vertailussa viitekehykseksi on valittava kyseisen jäsenvaltion talousalue. Perustamissopimuksessa määrätään tästä, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn talousalueen kehityksen edistämiseen” (87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohta). Tämä osoittaa, että tuki, jota sovelletaan ainoastaan jollakin valtiontukisääntöjen soveltamisalaan kuuluvan jäsenvaltion alueella, saattaa olla valikoivaa. On ilmeistä, että jos toimenpiteen alueellisen valikoivuuden arvioinnissa viitekehyksenä käytettäisiin aluetta, jolla toimenpidettä sovelletaan, kaikki tämän alueen yrityksiä hyödyttävät toimenpiteet olisi määriteltävä yleisiksi. Komission vakiintuneena käytäntönä, jonka yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, on kuitenkin luokitella määritellyillä alueilla sovellettavat ja jäsenvaltion yleiseen järjestelmään verrattuna suosivat verotusjärjestelmät tuiksi (23).

| (105) | Yhdistynyt kuningaskunta esittää myös, että soveltamisalaltaan alueellisesti rajattuja tukia on pidettävä kyseisen alueen yleisinä toimenpiteinä yksinomaan siitä syystä, ettei niitä ole määrännyt keskushallintoviranomainen vaan alueviranomainen ja että niitä sovelletaan kaikkialla alueviranomaisten lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. Tämä on kuitenkin ristiriidassa tuen käsitteen kanssa. Käsite on objektiivinen ja kattaa kaikki toimenpiteet, jotka tavalla tai toisella keventävät yhden tai useamman yrityksen taloutta yleensä rasittavia maksuja riippumatta toimenpiteiden tarkoituksesta, perusteltavuudesta, tavoitteesta tai viranomaisesta, joka päättää tuesta tai jonka varoista maksut katetaan. Toimenpiteiden erottelu yksinomaan niistä päättävän yksikön perusteella veisi tehokkaan vaikutuksen perustamissopimuksen 87 artiklalta, jonka tavoitteena on tarkastella kyseisiä toimenpiteitä ainoastaan sillä perusteella, miten ne vaikuttavat kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (24). Näin ollen kyseisiä tukia ei voida käsitellä eri tavoin kuin samaan päämäärään tähtääviä toimenpiteitä, joissa käytetään samoja keinoja ja joilla on sama vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun, yksinomaan toimenpiteen käyttöön ottaneen valtion viranomaisten autonomista määräysvaltaa koskevan muodollisen kriteerin nojalla. Julkisasiamies Saggion edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 esittämän ratkaisuehdotuksen mukaan ”se, että riidanalaiset toimenpiteet ovat toteuttaneet sellaiset alueelliset yhteisöt, joilla on kansalliseen oikeusjärjestykseen perustuva yksinomainen toimivalta, on todellisuudessa (...) vain muodollinen seikka, joka ei ole riittävä peruste paikallisten säännöstöjen soveltamisalaan kuuluvien yritysten edullisemmalle kohtelulle. Jos näin ei olisi, valtio voisi helposti välttää valtiontukia koskevien yhteisön oikeussääntöjen soveltamisen alueensa tietyissä osissa pelkästään muuttamalla tiettyä alaa koskevan toimivallan sisäistä jakoa, jolloin se voisi vedota tämän tietyn alueen osalta kyseisen toimenpiteen yleisluonteisuuteen.” |
| --- | --- |

(105)

Yhdistynyt kuningaskunta esittää myös, että soveltamisalaltaan alueellisesti rajattuja tukia on pidettävä kyseisen alueen yleisinä toimenpiteinä yksinomaan siitä syystä, ettei niitä ole määrännyt keskushallintoviranomainen vaan alueviranomainen ja että niitä sovelletaan kaikkialla alueviranomaisten lainkäyttövaltaan kuuluvalla alueella. Tämä on kuitenkin ristiriidassa tuen käsitteen kanssa. Käsite on objektiivinen ja kattaa kaikki toimenpiteet, jotka tavalla tai toisella keventävät yhden tai useamman yrityksen taloutta yleensä rasittavia maksuja riippumatta toimenpiteiden tarkoituksesta, perusteltavuudesta, tavoitteesta tai viranomaisesta, joka päättää tuesta tai jonka varoista maksut katetaan. Toimenpiteiden erottelu yksinomaan niistä päättävän yksikön perusteella veisi tehokkaan vaikutuksen perustamissopimuksen 87 artiklalta, jonka tavoitteena on tarkastella kyseisiä toimenpiteitä ainoastaan sillä perusteella, miten ne vaikuttavat kilpailuun ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (24). Näin ollen kyseisiä tukia ei voida käsitellä eri tavoin kuin samaan päämäärään tähtääviä toimenpiteitä, joissa käytetään samoja keinoja ja joilla on sama vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun, yksinomaan toimenpiteen käyttöön ottaneen valtion viranomaisten autonomista määräysvaltaa koskevan muodollisen kriteerin nojalla. Julkisasiamies Saggion edellä mainituissa yhdistetyissä asioissa C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 esittämän ratkaisuehdotuksen mukaan ”se, että riidanalaiset toimenpiteet ovat toteuttaneet sellaiset alueelliset yhteisöt, joilla on kansalliseen oikeusjärjestykseen perustuva yksinomainen toimivalta, on todellisuudessa (...) vain muodollinen seikka, joka ei ole riittävä peruste paikallisten säännöstöjen soveltamisalaan kuuluvien yritysten edullisemmalle kohtelulle. Jos näin ei olisi, valtio voisi helposti välttää valtiontukia koskevien yhteisön oikeussääntöjen soveltamisen alueensa tietyissä osissa pelkästään muuttamalla tiettyä alaa koskevan toimivallan sisäistä jakoa, jolloin se voisi vedota tämän tietyn alueen osalta kyseisen toimenpiteen yleisluonteisuuteen.”

| (106) | Komissio korostaa, että ”tukien” erottaminen ”yleisistä toimenpiteistä” puhtaasti institutionaalisin perustein johtaisi väistämättä siihen, että valtiontukisääntöjä sovellettaisiin jäsenvaltioihin eri tavoin sen mukaan, onko toimivalta verotuksen alalla (tai muilla, esimerkiksi sosiaaliturvan kaltaisilla aloilla) niissä keskitetty vai hajautettu. Yhdistyneen kuningaskunnan väitteiden mukaan jäsenvaltiot, joiden sisäisten hallintojärjestelyjen vuoksi joillakin valtion tasoa alemmilla alueviranomaisilla on mahdollisuus mukauttaa yleistä verotusjärjestelmää myöntämällä verotukia vastaavilla alueilla toimiville yrityksille, jäisivät näiden alueiden ja toimenpiteiden osalta valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(106)

Komissio korostaa, että ”tukien” erottaminen ”yleisistä toimenpiteistä” puhtaasti institutionaalisin perustein johtaisi väistämättä siihen, että valtiontukisääntöjä sovellettaisiin jäsenvaltioihin eri tavoin sen mukaan, onko toimivalta verotuksen alalla (tai muilla, esimerkiksi sosiaaliturvan kaltaisilla aloilla) niissä keskitetty vai hajautettu. Yhdistyneen kuningaskunnan väitteiden mukaan jäsenvaltiot, joiden sisäisten hallintojärjestelyjen vuoksi joillakin valtion tasoa alemmilla alueviranomaisilla on mahdollisuus mukauttaa yleistä verotusjärjestelmää myöntämällä verotukia vastaavilla alueilla toimiville yrityksille, jäisivät näiden alueiden ja toimenpiteiden osalta valtiontukisääntöjen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (107) | Komissio katsoo, että yhtäläisen kohtelun periaatetta rikottaisiin ja yhteismarkkinoiden toimintaa vääristettäisiin vakavasti, jos tavoitteiltaan, toteuttamistavaltaan ja vaikutuksiltaan täysin samankaltaisiin toimenpiteisiin ei voitaisi soveltaa samoja sääntöjä. Tukisääntöjä on sovellettava alueellisiin verotukiin objektiivisin kriteerein, eikä edellytyksenä voi olla puhtaasti institutionaalinen näkökohta, kuten se, onko jollakin laajempaa tai suppeampaa alueellista toimivaltaa käyttävällä valtion alaisella viranomaisella tietyllä hetkellä enemmän tai vähemmän laaja verotuksellinen itsehallinto. Tällaisen menettelytavan yleistäminen johtaisi siihen, ettei valtiontukisääntöjä enää sovellettaisi yhtäläisesti, jolloin niistä tulisi tehottomia. |
| --- | --- |

(107)

Komissio katsoo, että yhtäläisen kohtelun periaatetta rikottaisiin ja yhteismarkkinoiden toimintaa vääristettäisiin vakavasti, jos tavoitteiltaan, toteuttamistavaltaan ja vaikutuksiltaan täysin samankaltaisiin toimenpiteisiin ei voitaisi soveltaa samoja sääntöjä. Tukisääntöjä on sovellettava alueellisiin verotukiin objektiivisin kriteerein, eikä edellytyksenä voi olla puhtaasti institutionaalinen näkökohta, kuten se, onko jollakin laajempaa tai suppeampaa alueellista toimivaltaa käyttävällä valtion alaisella viranomaisella tietyllä hetkellä enemmän tai vähemmän laaja verotuksellinen itsehallinto. Tällaisen menettelytavan yleistäminen johtaisi siihen, ettei valtiontukisääntöjä enää sovellettaisi yhtäläisesti, jolloin niistä tulisi tehottomia.

| (108) | Komission päätöksentekokäytännön mukaan tukia myöntävän alueviranomaisen verotuksellista itsehallintoa ei ole koskaan pidetty näkökohtana, jonka perusteella toimenpidettä ei olisi luokiteltu tueksi. Vaikka päätöksessä 93/337/ETY (25) myönnetään, että kunkin Baskimaan kolmen maakunnan toimivaltaiset instituutiot voivat tietyin edellytyksin ylläpitää, vahvistaa ja säännellä oman alueensa verotusjärjestelmää, tämä ei estänyt komissiota katsomasta, että kolmen maakunnan käyttöön ottamat verotuet kuuluvat 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja että ne eivät sovellu yhteismarkkinoille, koska ne eivät ole aluetukea ja alakohtaisia tukia koskevien sääntöjen mukaisia (26). Muita Baskimaan maakuntien viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä koskevia asioita on ratkaistu aineellisen valikoivuuden perusteella (27). Yhteisöjen tuomioistuin ei käsitellyt alueellista valikoivuutta koskevaa kysymystä arvioidessaan tällaisten päätösten pätevyyttä (28), koska komissio ei ollut nojautunut päätöksessään tähän kriteeriin: Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin hallituksen alueellista toimivaltaa koskevat huomautukset eivät siis ole merkityksellisiä. Vaikka komissio katsoi myöhemmissä päätöksissä itsehallinnollisten veroviranomaisten toimeenpanemista verotukijärjestelmistä, että tarkastellut toimenpiteet olivat valtiontukea aineellisen valikoivuutensa vuoksi, se jätti nimenomaisesti avoimeksi mahdollisuuden tarkastella niiden alueellista valikoivuutta (29). Azoreiden alueen viranomaisten myöntämiä veroetuja koskeneessa tuoreessa päätöksessä komissio päätteli, että kyseiset toimenpiteet olivat valikoivia, vaikka niitä sovellettiin kaikkiin kyseisellä alueella toimiviin yrityksiin (30). |
| --- | --- |

(108)

Komission päätöksentekokäytännön mukaan tukia myöntävän alueviranomaisen verotuksellista itsehallintoa ei ole koskaan pidetty näkökohtana, jonka perusteella toimenpidettä ei olisi luokiteltu tueksi. Vaikka päätöksessä 93/337/ETY (25) myönnetään, että kunkin Baskimaan kolmen maakunnan toimivaltaiset instituutiot voivat tietyin edellytyksin ylläpitää, vahvistaa ja säännellä oman alueensa verotusjärjestelmää, tämä ei estänyt komissiota katsomasta, että kolmen maakunnan käyttöön ottamat verotuet kuuluvat 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja että ne eivät sovellu yhteismarkkinoille, koska ne eivät ole aluetukea ja alakohtaisia tukia koskevien sääntöjen mukaisia (26). Muita Baskimaan maakuntien viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä koskevia asioita on ratkaistu aineellisen valikoivuuden perusteella (27). Yhteisöjen tuomioistuin ei käsitellyt alueellista valikoivuutta koskevaa kysymystä arvioidessaan tällaisten päätösten pätevyyttä (28), koska komissio ei ollut nojautunut päätöksessään tähän kriteeriin: Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin hallituksen alueellista toimivaltaa koskevat huomautukset eivät siis ole merkityksellisiä. Vaikka komissio katsoi myöhemmissä päätöksissä itsehallinnollisten veroviranomaisten toimeenpanemista verotukijärjestelmistä, että tarkastellut toimenpiteet olivat valtiontukea aineellisen valikoivuutensa vuoksi, se jätti nimenomaisesti avoimeksi mahdollisuuden tarkastella niiden alueellista valikoivuutta (29). Azoreiden alueen viranomaisten myöntämiä veroetuja koskeneessa tuoreessa päätöksessä komissio päätteli, että kyseiset toimenpiteet olivat valikoivia, vaikka niitä sovellettiin kaikkiin kyseisellä alueella toimiviin yrityksiin (30).

| (109) | Lopuksi komissio korostaa, ettei se, että toimenpiteet katsotaan tuiksi, aseta kyseenalaiseksi Gibraltarin verotuksellista itsehallintoa, joka perustuu asianomaiseen valtiosääntöjärjestelmään ja käytäntöön. Tarkoituksena on ainoastaan varmistaa, että niissä tapauksissa, joissa Gibraltar käyttää itsehallintoaan alentaakseen jäsenvaltion laajuisesti kannettavan veron määrää, myönnetyt verotuet ovat koko yhteisössä yhtäläisesti sovellettavien aluetukisääntöjen ja muiden suuntaviivojen mukaisia. Tällä ei vielä oteta kantaa siihen, soveltuvatko tuet yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(109)

Lopuksi komissio korostaa, ettei se, että toimenpiteet katsotaan tuiksi, aseta kyseenalaiseksi Gibraltarin verotuksellista itsehallintoa, joka perustuu asianomaiseen valtiosääntöjärjestelmään ja käytäntöön. Tarkoituksena on ainoastaan varmistaa, että niissä tapauksissa, joissa Gibraltar käyttää itsehallintoaan alentaakseen jäsenvaltion laajuisesti kannettavan veron määrää, myönnetyt verotuet ovat koko yhteisössä yhtäläisesti sovellettavien aluetukisääntöjen ja muiden suuntaviivojen mukaisia. Tällä ei vielä oteta kantaa siihen, soveltuvatko tuet yhteismarkkinoille.

| (110) | Lisäksi komissio huomauttaa myös, ettei se voi katsoa, että mainitut verokannan alennukset olisivat perusteltuja verotusjärjestelmän luonteen tai rakenteen vuoksi. Ne eivät ole myöskään taloudellisen järkevyyden vuoksi välttämättömiä tai tarkoituksenmukaisia kyseisen järjestelmän tehokkuuden kannalta. Koska kyseiset alennukset eivät johdu suhteellisen tai progressiivisen verotuksen kaltaisten periaatteiden noudattamisesta vaan suosivat tietylle alueelle sijoittautuneita yrityksiä niiden taloudellisesta tilanteesta riippumatta, niitä ei voida pitää verotusjärjestelmälle ominaisina. |
| --- | --- |

(110)

Lisäksi komissio huomauttaa myös, ettei se voi katsoa, että mainitut verokannan alennukset olisivat perusteltuja verotusjärjestelmän luonteen tai rakenteen vuoksi. Ne eivät ole myöskään taloudellisen järkevyyden vuoksi välttämättömiä tai tarkoituksenmukaisia kyseisen järjestelmän tehokkuuden kannalta. Koska kyseiset alennukset eivät johdu suhteellisen tai progressiivisen verotuksen kaltaisten periaatteiden noudattamisesta vaan suosivat tietylle alueelle sijoittautuneita yrityksiä niiden taloudellisesta tilanteesta riippumatta, niitä ei voida pitää verotusjärjestelmälle ominaisina.

| (111) | Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltarin hallitus esittävät useita perusteluja näkemykselleen, jonka mukaan sitä, että ehdotetussa uudistuksessa yhtiöverotustaso on Gibraltarissa yleisesti ottaen alempi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ei sinänsä voida katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Näitä perusteluja tarkastellaan jäljempänä. |
| --- | --- |

(111)

Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltarin hallitus esittävät useita perusteluja näkemykselleen, jonka mukaan sitä, että ehdotetussa uudistuksessa yhtiöverotustaso on Gibraltarissa yleisesti ottaen alempi kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ei sinänsä voida katsoa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Näitä perusteluja tarkastellaan jäljempänä.

| (112) | Sellainen väite, että valtiontuesta on kyse vain, jos valtion varoja käytetään menetetyn verotulon kautta, ja että Gibraltarin tapauksessa mitään verotuloa ei menetetä, koska ei ole sellaista Yhdistyneen kuningaskunnan verokantaa, jota sovellettaisiin myös Gibraltarissa, on myös toimenpiteen muotoa koskeva perustelu. Yhtä lailla muodollinen julkisasiamies Saggion tarkoittamassa merkityksessä on sellainen perustelu, että Yhdistyneen kuningaskunnan yleistä tai tavallista verokantaa ei sovellettaisi, vaikka väitetty tukitoimenpide poistettaisiin, ja että vertailu ei valtiontuen kannalta ole mielekästä, jos verojärjestelmä kehitetään paikallisesti. Koska samaan tulokseen voidaan päästä erilaisin oikeudellisin menetelmin — säätämällä nimenomaisesta poikkeuksesta muutoin sovellettavaan järjestelmään tai perustamalla muodollisesti erillisiä järjestelmiä, joita sovelletaan samankaltaisiin tilanteisiin — toimenpiteen valikoivuutta ei voida näyttää toteen yksinomaan vertaamalla kyseisestä toimenpiteestä aiheutunutta tilannetta tilanteeseen, joka vallitsisi ilman tuota toimenpidettä. Päinvastoin, on välttämätöntä verrata kyseistä toimenpidettä samankaltaisiin tilanteisiin sovellettaviin muihin toimenpiteisiin eli tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöverotukseen. Vaikka toimenpiteen arviointiin valtiontukisääntöjen nojalla ei vaikuta aiemmin voimassa olleiden toimenpiteiden luonne, on syytä huomauttaa, että Gibraltarissa nykyisin sovellettava verojärjestelmä noudattaa suurelta osin Yhdistyneen kuningaskunnan mallia offshore-taloudelle myönnettäviä etuja lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(112)

Sellainen väite, että valtiontuesta on kyse vain, jos valtion varoja käytetään menetetyn verotulon kautta, ja että Gibraltarin tapauksessa mitään verotuloa ei menetetä, koska ei ole sellaista Yhdistyneen kuningaskunnan verokantaa, jota sovellettaisiin myös Gibraltarissa, on myös toimenpiteen muotoa koskeva perustelu. Yhtä lailla muodollinen julkisasiamies Saggion tarkoittamassa merkityksessä on sellainen perustelu, että Yhdistyneen kuningaskunnan yleistä tai tavallista verokantaa ei sovellettaisi, vaikka väitetty tukitoimenpide poistettaisiin, ja että vertailu ei valtiontuen kannalta ole mielekästä, jos verojärjestelmä kehitetään paikallisesti. Koska samaan tulokseen voidaan päästä erilaisin oikeudellisin menetelmin — säätämällä nimenomaisesta poikkeuksesta muutoin sovellettavaan järjestelmään tai perustamalla muodollisesti erillisiä järjestelmiä, joita sovelletaan samankaltaisiin tilanteisiin — toimenpiteen valikoivuutta ei voida näyttää toteen yksinomaan vertaamalla kyseisestä toimenpiteestä aiheutunutta tilannetta tilanteeseen, joka vallitsisi ilman tuota toimenpidettä. Päinvastoin, on välttämätöntä verrata kyseistä toimenpidettä samankaltaisiin tilanteisiin sovellettaviin muihin toimenpiteisiin eli tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöverotukseen. Vaikka toimenpiteen arviointiin valtiontukisääntöjen nojalla ei vaikuta aiemmin voimassa olleiden toimenpiteiden luonne, on syytä huomauttaa, että Gibraltarissa nykyisin sovellettava verojärjestelmä noudattaa suurelta osin Yhdistyneen kuningaskunnan mallia offshore-taloudelle myönnettäviä etuja lukuun ottamatta.

| (113) | Samalla tavoin Gibraltarin hallituksen perustelut, joissa kansallisen verokannan alentamista koskevaa alueellista (tai toissijaista) toimivaltaa verrataan sen koko verojärjestelmää koskevaan omaan, itsenäiseen toimivaltaan, koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan ja sen alueiden sisäistä toimivaltaa. Tietylle alueelle annetun verotusta koskevan autonomian laajuus ei missään tapauksessa voi olla ratkaiseva tekijä, koska jäsenvaltioilla on tällainen vaihtoehto. Selkeää jaottelua olisi mahdotonta tehdä, mikä johtaisi samankaltaisten tilanteiden erilaiseen kohteluun. Tällainen tulos olisi myös ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että tietyn toimenpiteen vaikutukset on otettava huomioon arvioitaessa, onko se luonteeltaan valtiontukea. |
| --- | --- |

(113)

Samalla tavoin Gibraltarin hallituksen perustelut, joissa kansallisen verokannan alentamista koskevaa alueellista (tai toissijaista) toimivaltaa verrataan sen koko verojärjestelmää koskevaan omaan, itsenäiseen toimivaltaan, koskevat Yhdistyneen kuningaskunnan ja sen alueiden sisäistä toimivaltaa. Tietylle alueelle annetun verotusta koskevan autonomian laajuus ei missään tapauksessa voi olla ratkaiseva tekijä, koska jäsenvaltioilla on tällainen vaihtoehto. Selkeää jaottelua olisi mahdotonta tehdä, mikä johtaisi samankaltaisten tilanteiden erilaiseen kohteluun. Tällainen tulos olisi myös ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että tietyn toimenpiteen vaikutukset on otettava huomioon arvioitaessa, onko se luonteeltaan valtiontukea.

| (114) | Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, ettei ole sellaista yhteistä vertailujärjestelmää, joka koskisi Gibraltarin yrityksiä, mikäli toimenpide poistettaisiin. Tämä on kehäpäätelmä, koska yhteisen järjestelmän puuttuminen on verotusta koskevan autonomian myöntämisen seuraus, ja erityisen veroalueen olemassaolo tietyllä alueella on kyseisen jäsenvaltion tekemän valinnan tulos. Kun keskushallinto päättää luopua yhtenäisen yritysverojärjestelmän hyväksymistä koskevasta toimivallastaan ja antaa alueellisen yhteisön alentaa verokantaa tai ottaa käyttöön toisen, edullisemman verojärjestelmän, päätösvallan hajauttamisen tulos on poikkeus yhteisestä vertailujärjestelmästä. Samaan tulokseen päästään tosiasiallisesti säätämällä suoraan verokannan alentamisesta tai myöntämällä alueelle mahdollisuus yhteisen verokannan alentamiseen tai vapautus yhteisestä järjestelmästä ja myöntämällä sille edullisemman verojärjestelmän käyttöönottoa koskeva toimivalta. Näin tietyn alueen yritykset voivat maksaa vähemmän veroa, jolloin menetetään valtion varoja. |
| --- | --- |

(114)

Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, ettei ole sellaista yhteistä vertailujärjestelmää, joka koskisi Gibraltarin yrityksiä, mikäli toimenpide poistettaisiin. Tämä on kehäpäätelmä, koska yhteisen järjestelmän puuttuminen on verotusta koskevan autonomian myöntämisen seuraus, ja erityisen veroalueen olemassaolo tietyllä alueella on kyseisen jäsenvaltion tekemän valinnan tulos. Kun keskushallinto päättää luopua yhtenäisen yritysverojärjestelmän hyväksymistä koskevasta toimivallastaan ja antaa alueellisen yhteisön alentaa verokantaa tai ottaa käyttöön toisen, edullisemman verojärjestelmän, päätösvallan hajauttamisen tulos on poikkeus yhteisestä vertailujärjestelmästä. Samaan tulokseen päästään tosiasiallisesti säätämällä suoraan verokannan alentamisesta tai myöntämällä alueelle mahdollisuus yhteisen verokannan alentamiseen tai vapautus yhteisestä järjestelmästä ja myöntämällä sille edullisemman verojärjestelmän käyttöönottoa koskeva toimivalta. Näin tietyn alueen yritykset voivat maksaa vähemmän veroa, jolloin menetetään valtion varoja.

| (115) | Komissio ei voi hyväksyä Yhdistyneen kuningaskunnan väitettä, jonka mukaan veroalueella, joka ei kata koko jäsenvaltiota, ei voitaisi ottaa käyttöön muuta kuin valtion toisella veroalueella sovellettavaa verokantaa. Kuten edellä on mainittu, verotustoimenpiteiden analyysissa valtiontuen kannalta on keskeistä selvittää sovellettava yhteinen järjestelmä eli tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmä. Tässä yhteydessä on pantava merkille, ettei tarkasteltava päätös koske järjestelyä, jolla kaikille tietyntasoisille (alueellisille tai muille) paikallisyhteisöille annettaisiin mahdollisuus ottaa käyttöön ja kantaa paikallisveroa. Kyseessä on sitä vastoin alennettu verokanta, joka on sovellettavissa yksinomaan Gibraltarissa. Vaikka verotuksellinen etu on valtiontukea, se ei tarkoita, ettei sitä voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(115)

Komissio ei voi hyväksyä Yhdistyneen kuningaskunnan väitettä, jonka mukaan veroalueella, joka ei kata koko jäsenvaltiota, ei voitaisi ottaa käyttöön muuta kuin valtion toisella veroalueella sovellettavaa verokantaa. Kuten edellä on mainittu, verotustoimenpiteiden analyysissa valtiontuen kannalta on keskeistä selvittää sovellettava yhteinen järjestelmä eli tässä tapauksessa Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmä. Tässä yhteydessä on pantava merkille, ettei tarkasteltava päätös koske järjestelyä, jolla kaikille tietyntasoisille (alueellisille tai muille) paikallisyhteisöille annettaisiin mahdollisuus ottaa käyttöön ja kantaa paikallisveroa. Kyseessä on sitä vastoin alennettu verokanta, joka on sovellettavissa yksinomaan Gibraltarissa. Vaikka verotuksellinen etu on valtiontukea, se ei tarkoita, ettei sitä voida pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.

| (116) | Perustelulla, jonka mukaan korkeamman verokannan käyttöönotosta tietyllä alueella seuraisi automaattisesti, että muualla valtiossa sovellettavista alemmista verokannoista tulee valtiontukea, ei ole mitään tekemistä tämän asian kanssa, sitä ei voida johtaa komission perusteluista, ja se on virheellinen. Tuolloin olisi olemassa yhtä lukuun ottamatta kaikilla alueilla sovellettava yhteinen järjestelmä. Tällainen järjestelmä ei lähtökohtaisesti olisi valtiontukea. Tietyllä alueella sovellettavasta korkeammasta verokannasta aiheutuva poikkeus ei selvästikään olisi etu, joten sitä ei luokiteltaisi myöskään valtiontueksi. Tämäkin osoittaa, että jäsenvaltio voi edelleen myöntää verotusta koskevan autonomian tietyille alueille ilman, että kyse olisi välttämättä valtiontuesta tietyille yrityksille. |
| --- | --- |

(116)

Perustelulla, jonka mukaan korkeamman verokannan käyttöönotosta tietyllä alueella seuraisi automaattisesti, että muualla valtiossa sovellettavista alemmista verokannoista tulee valtiontukea, ei ole mitään tekemistä tämän asian kanssa, sitä ei voida johtaa komission perusteluista, ja se on virheellinen. Tuolloin olisi olemassa yhtä lukuun ottamatta kaikilla alueilla sovellettava yhteinen järjestelmä. Tällainen järjestelmä ei lähtökohtaisesti olisi valtiontukea. Tietyllä alueella sovellettavasta korkeammasta verokannasta aiheutuva poikkeus ei selvästikään olisi etu, joten sitä ei luokiteltaisi myöskään valtiontueksi. Tämäkin osoittaa, että jäsenvaltio voi edelleen myöntää verotusta koskevan autonomian tietyille alueille ilman, että kyse olisi välttämättä valtiontuesta tietyille yrityksille.

| (117) | Yhdistyneen kuningaskunnan rinnastukset tukia koskevaan WTO:n sopimukseen eivät ole merkityksellisiä, koska Euroopan unionin oikeusjärjestys on WTO:n sopimuksissa annetuista kansainvälisoikeudellisista määräyksistä täysin erillinen järjestelmä. Valtiontuen valvontaa yhtenäismarkkinoilla koskevan järjestelmän on selvästikin oltava maailmanlaajuisessa sopimuksessa tukiin sovellettavia sääntöjä ankarampi, eikä se, ettei toimenpidettä voida tukia koskevan sopimuksen perusteella mahdollisesti katsoa ”erityiseksi tueksi”, voi rajoittaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontuen käsitettä koskevan määritelmän ulottuvuutta (31). |
| --- | --- |

(117)

Yhdistyneen kuningaskunnan rinnastukset tukia koskevaan WTO:n sopimukseen eivät ole merkityksellisiä, koska Euroopan unionin oikeusjärjestys on WTO:n sopimuksissa annetuista kansainvälisoikeudellisista määräyksistä täysin erillinen järjestelmä. Valtiontuen valvontaa yhtenäismarkkinoilla koskevan järjestelmän on selvästikin oltava maailmanlaajuisessa sopimuksessa tukiin sovellettavia sääntöjä ankarampi, eikä se, ettei toimenpidettä voida tukia koskevan sopimuksen perusteella mahdollisesti katsoa ”erityiseksi tueksi”, voi rajoittaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontuen käsitettä koskevan määritelmän ulottuvuutta (31).

| (118) | Sen osalta, millaisia seurauksia valtiontuen kannalta olisi mahdollisella Yhdistyneen kuningaskunnan tulevalla päätöksellä Gibraltaria koskevan täysivaltaisuuden jakamisesta Espanjan kanssa, esitetyt perustelut ovat luonteeltaan täysin hypoteettisia, ja ne koskevat tilannetta, joka olisi joka tapauksessa ratkaistava EY:n oikeuden soveltamista koskevien erityisjärjestelyjen mukaisesti. Asian tämänhetkiset tosiseikat eivät tue Yhdistyneen kuningaskunnan esittämää hypoteesia, joten ne eivät ole merkityksellisiä mahdollisen valtiontuen olemassaolon selvittämisessä. |
| --- | --- |

(118)

Sen osalta, millaisia seurauksia valtiontuen kannalta olisi mahdollisella Yhdistyneen kuningaskunnan tulevalla päätöksellä Gibraltaria koskevan täysivaltaisuuden jakamisesta Espanjan kanssa, esitetyt perustelut ovat luonteeltaan täysin hypoteettisia, ja ne koskevat tilannetta, joka olisi joka tapauksessa ratkaistava EY:n oikeuden soveltamista koskevien erityisjärjestelyjen mukaisesti. Asian tämänhetkiset tosiseikat eivät tue Yhdistyneen kuningaskunnan esittämää hypoteesia, joten ne eivät ole merkityksellisiä mahdollisen valtiontuen olemassaolon selvittämisessä.

| (119) | Yhdistynyt kuningaskunta vastustaa sitä, että komissio on verrannut Gibraltarissa käytössä olevia vapautuksia ja vähennyksiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytössä oleviin vapautuksiin ja vähennyksiin. Tätä perustellaan sillä, ettei mielekkäitä vertailuja voida tehdä, jos verojärjestelmät tai veron perusteet ovat erilaisia. Toisin kuin Yhdistynyt kuningaskunta väittää, mielekkäitä vertailuja voidaan kuitenkin tehdä, kuten edellä 100 kappaleessa todetaan. Havaitut erot ovat osa analyysia, joka osoittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmään (”sovellettavaan yhteiseen järjestelmään”) verrattuna Gibraltarissa oleviin yrityksiin kohdistuu yleisesti ottaen kevyempi verorasitus. |
| --- | --- |

(119)

Yhdistynyt kuningaskunta vastustaa sitä, että komissio on verrannut Gibraltarissa käytössä olevia vapautuksia ja vähennyksiä Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytössä oleviin vapautuksiin ja vähennyksiin. Tätä perustellaan sillä, ettei mielekkäitä vertailuja voida tehdä, jos verojärjestelmät tai veron perusteet ovat erilaisia. Toisin kuin Yhdistynyt kuningaskunta väittää, mielekkäitä vertailuja voidaan kuitenkin tehdä, kuten edellä 100 kappaleessa todetaan. Havaitut erot ovat osa analyysia, joka osoittaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan verojärjestelmään (”sovellettavaan yhteiseen järjestelmään”) verrattuna Gibraltarissa oleviin yrityksiin kohdistuu yleisesti ottaen kevyempi verorasitus.

| (120) | Yhdistynyt kuningaskunta vetoaa toissijaisuusperiaatteeseen väittäessään, että jos jäsenvaltiossa voi olla kaksi tai monta autonomista veroaluetta, jotka kilpailevat yhtiöverotuloista jäsenvaltion alueella ilman merkittäviä kilpailua vääristäviä vaikutuksia, yhteisön tehtävänä ei EY:n perustamissopimuksen toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ole puuttua jäsenvaltion valtiosääntöjärjestelmään. Tämä perustelu nojaa paitsi siihen virheelliseen oletukseen, ettei merkittäviä vääristäviä vaikutuksia ole (tai että nämä vaikutukset rajoittuvat täysin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Gibraltariin heijastumatta lainkaan muihin jäsenvaltioihin), myös väärinkäsitykseen toissijaisuusperiaatteesta. EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa todetaan varsin yksiselitteisesti, että toissijaisuusperiaatetta sovelletaan ainoastaan aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Koska valtiontuen valvonta kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. Tutkiessaan ehdotettuja uudistuksia, alueellista valikoivuutta koskeva kysymys mukaan luettuna, kuten missä tahansa verotuksellisten toimenpiteiden tutkinnassa valtiontuen kannalta, komissio ei pyri verotuksen yhdenmukaistamiseen, vaan se täyttää ainoastaan perustamissopimuksessa asetetun valtiontuen valvontaa koskevan velvoitteensa. |
| --- | --- |

(120)

Yhdistynyt kuningaskunta vetoaa toissijaisuusperiaatteeseen väittäessään, että jos jäsenvaltiossa voi olla kaksi tai monta autonomista veroaluetta, jotka kilpailevat yhtiöverotuloista jäsenvaltion alueella ilman merkittäviä kilpailua vääristäviä vaikutuksia, yhteisön tehtävänä ei EY:n perustamissopimuksen toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ole puuttua jäsenvaltion valtiosääntöjärjestelmään. Tämä perustelu nojaa paitsi siihen virheelliseen oletukseen, ettei merkittäviä vääristäviä vaikutuksia ole (tai että nämä vaikutukset rajoittuvat täysin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Gibraltariin heijastumatta lainkaan muihin jäsenvaltioihin), myös väärinkäsitykseen toissijaisuusperiaatteesta. EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa todetaan varsin yksiselitteisesti, että toissijaisuusperiaatetta sovelletaan ainoastaan aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Koska valtiontuen valvonta kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. Tutkiessaan ehdotettuja uudistuksia, alueellista valikoivuutta koskeva kysymys mukaan luettuna, kuten missä tahansa verotuksellisten toimenpiteiden tutkinnassa valtiontuen kannalta, komissio ei pyri verotuksen yhdenmukaistamiseen, vaan se täyttää ainoastaan perustamissopimuksessa asetetun valtiontuen valvontaa koskevan velvoitteensa.

| (121) | Toisin kuin Yhdistynyt kuningaskunta väittää, periaate, jonka nojalla jäsenvaltio ei voi vedota kansalliseen oikeuteensa välttääkseen sille yhteisön oikeudessa asetettuja velvoitteita, on merkityksellinen valikoivuuden kannalta. Kuten on jo todettu, jäsenvaltion verotusta koskevat järjestelyt ovat muodollinen seikka: jäsenvaltio ei voi vedota autonomisten veroalueiden olemassaoloon, olipa niiden toimivalta miten laaja tahansa, välttyäkseen valtiontukisääntöjen soveltamiselta. Tämä ei silti heikennä jäsenvaltioiden mahdollisuutta hajauttaa toimivaltaansa. Ongelma liittyy hajautetun toimivallan käyttöön. Jäsenvaltioiden ja siirrettyä toimivaltaa käyttävien yksiköiden on varmistettava yhteisön oikeuden, mukaan luettuna valtiontukea koskeva yhteisön oikeus, noudattaminen. Jos siis verotusta koskeva toimivalta siirretään, mutta keskeinen vertailujärjestelmä on edelleen olemassa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että veronalennukset, siltä osin kuin ne ovat tukea, soveltuvat yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(121)

Toisin kuin Yhdistynyt kuningaskunta väittää, periaate, jonka nojalla jäsenvaltio ei voi vedota kansalliseen oikeuteensa välttääkseen sille yhteisön oikeudessa asetettuja velvoitteita, on merkityksellinen valikoivuuden kannalta. Kuten on jo todettu, jäsenvaltion verotusta koskevat järjestelyt ovat muodollinen seikka: jäsenvaltio ei voi vedota autonomisten veroalueiden olemassaoloon, olipa niiden toimivalta miten laaja tahansa, välttyäkseen valtiontukisääntöjen soveltamiselta. Tämä ei silti heikennä jäsenvaltioiden mahdollisuutta hajauttaa toimivaltaansa. Ongelma liittyy hajautetun toimivallan käyttöön. Jäsenvaltioiden ja siirrettyä toimivaltaa käyttävien yksiköiden on varmistettava yhteisön oikeuden, mukaan luettuna valtiontukea koskeva yhteisön oikeus, noudattaminen. Jos siis verotusta koskeva toimivalta siirretään, mutta keskeinen vertailujärjestelmä on edelleen olemassa, jäsenvaltioiden on varmistettava, että veronalennukset, siltä osin kuin ne ovat tukea, soveltuvat yhteismarkkinoille.

| (122) | Yhdistynyt kuningaskunta väittää muun muassa, ettei Gibraltar ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, että sillä on omat erilliset instituutiot ja oma valtiosääntöjärjestelmä ja että se on autonominen, itsehallinnollinen ja taloudellisesti omavarainen. |
| --- | --- |

(122)

Yhdistynyt kuningaskunta väittää muun muassa, ettei Gibraltar ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, että sillä on omat erilliset instituutiot ja oma valtiosääntöjärjestelmä ja että se on autonominen, itsehallinnollinen ja taloudellisesti omavarainen.

| (123) | Komissio myöntää, ettei Gibraltar ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa kansallisen lainsäädännön kannalta ja että sillä on erilliset instituutiot, vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla onkin tiettyjä toimivaltuuksia ja erioikeuksia, mukaan luettuna toimivalta varmistaa, etteivät Gibraltarin kansallisissa asioissa toteuttamat toimenpiteet ole ristiriidassa EY:n perustamissopimuksessa asetettujen Yhdistyneen kuningaskunnan velvoitteiden kanssa. Kuten ei muillakaan autonomisilla alueilla, tämä seikka ei muuta arviota Gibraltarin viranomaisten toteuttamista toimenpiteistä. Gibraltar on osa yhteisöä Gibraltarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisten yhteyksien nojalla. Kaikkia yhteisön sääntöjä sovelletaan Gibraltariin liittymisasiakirjan 28 artiklasta aiheutuvia poikkeuksia lukuun ottamatta siitä lähtien, kun Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuli jäsenvaltio, ja tämän jäsenyyden vuoksi. Näin ollen Yhdistyneestä kuningaskunnasta riippuvaisten alueiden kansalaiset, joiden kansalaisuus perustuu heidän yhteyteensä Gibraltariin, ovat unionin kansalaisia. Näillä kansalaisilla ja Gibraltarissa rekisteröidyillä yrityksillä on perustamissopimuksessa tunnustetut oikeudet ja vapaudet, mukaan luettuina palvelujen tarjoamisen vapaus, sijoittautumisvapaus ja pääoman vapaa liikkuvuus, jotka ovat olennaisia tuensaajien taloudellisessa toiminnassa. Yhdistynyt kuningaskunta varmistaa yhteisön oikeuden noudattamisen Gibraltarissa, jota tältä osin kohdellaan osana sen aluetta (32). Näin ollen Gibraltarin on katsottava olevan osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa valtiontukisääntöjen kannalta, mukaan luettuina 87 ja 88 artiklan soveltaminen verotuksellisiin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

(123)

Komissio myöntää, ettei Gibraltar ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa kansallisen lainsäädännön kannalta ja että sillä on erilliset instituutiot, vaikka Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisilla onkin tiettyjä toimivaltuuksia ja erioikeuksia, mukaan luettuna toimivalta varmistaa, etteivät Gibraltarin kansallisissa asioissa toteuttamat toimenpiteet ole ristiriidassa EY:n perustamissopimuksessa asetettujen Yhdistyneen kuningaskunnan velvoitteiden kanssa. Kuten ei muillakaan autonomisilla alueilla, tämä seikka ei muuta arviota Gibraltarin viranomaisten toteuttamista toimenpiteistä. Gibraltar on osa yhteisöä Gibraltarin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisten yhteyksien nojalla. Kaikkia yhteisön sääntöjä sovelletaan Gibraltariin liittymisasiakirjan 28 artiklasta aiheutuvia poikkeuksia lukuun ottamatta siitä lähtien, kun Yhdistyneestä kuningaskunnasta tuli jäsenvaltio, ja tämän jäsenyyden vuoksi. Näin ollen Yhdistyneestä kuningaskunnasta riippuvaisten alueiden kansalaiset, joiden kansalaisuus perustuu heidän yhteyteensä Gibraltariin, ovat unionin kansalaisia. Näillä kansalaisilla ja Gibraltarissa rekisteröidyillä yrityksillä on perustamissopimuksessa tunnustetut oikeudet ja vapaudet, mukaan luettuina palvelujen tarjoamisen vapaus, sijoittautumisvapaus ja pääoman vapaa liikkuvuus, jotka ovat olennaisia tuensaajien taloudellisessa toiminnassa. Yhdistynyt kuningaskunta varmistaa yhteisön oikeuden noudattamisen Gibraltarissa, jota tältä osin kohdellaan osana sen aluetta (32). Näin ollen Gibraltarin on katsottava olevan osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa valtiontukisääntöjen kannalta, mukaan luettuina 87 ja 88 artiklan soveltaminen verotuksellisiin toimenpiteisiin.

| (124) | Voi pitää paikkansa, että EY:n oikeutta sovelletaan Gibraltariin pikemminkin EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 4 kohdan kuin 299 artiklan 1 kohdan nojalla, mutta tämä seikka ei anna Gibraltarille erityisasemaa yleensä valtiontukisääntöjen ja erityisesti alueellista valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisessa. Kyseisen 299 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa määrätään, että perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan, eikä kussakin kohdassa lueteltujen, erityisten ja nimenomaisten poikkeusten alaisten alueiden oikeusjärjestysten välillä voida havaita minkäänlaista eroa. Kuten edellä on selvitetty, liittymisasiakirjassa ei suljeta Gibraltaria valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Se, millä tavoin EU:n oikeus on saatettu voimaan Gibraltarissa, mukaan luettuna direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja toimivaltaisten viranomaisten perustaminen, ei ole merkityksellinen selvitettäessä, onko uudistus katsottava valtiontueksi vai ei. On täysin jäsenvaltioiden toimivallan sisäistä jakoa koskeva asia, millä tavoin jäsenvaltio saattaa voimaan EU:n oikeuden. Se, että toimenpide toteutetaan kansallista tasoa alemmalla tasolla, ei millään tavoin vaikuta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamiseen (33). |
| --- | --- |

(124)

Voi pitää paikkansa, että EY:n oikeutta sovelletaan Gibraltariin pikemminkin EY:n perustamissopimuksen 299 artiklan 4 kohdan kuin 299 artiklan 1 kohdan nojalla, mutta tämä seikka ei anna Gibraltarille erityisasemaa yleensä valtiontukisääntöjen ja erityisesti alueellista valtiontukea koskevien sääntöjen soveltamisessa. Kyseisen 299 artiklan 1, 2 ja 4 kohdassa määrätään, että perustamissopimuksen määräyksiä sovelletaan, eikä kussakin kohdassa lueteltujen, erityisten ja nimenomaisten poikkeusten alaisten alueiden oikeusjärjestysten välillä voida havaita minkäänlaista eroa. Kuten edellä on selvitetty, liittymisasiakirjassa ei suljeta Gibraltaria valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Se, millä tavoin EU:n oikeus on saatettu voimaan Gibraltarissa, mukaan luettuna direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja toimivaltaisten viranomaisten perustaminen, ei ole merkityksellinen selvitettäessä, onko uudistus katsottava valtiontueksi vai ei. On täysin jäsenvaltioiden toimivallan sisäistä jakoa koskeva asia, millä tavoin jäsenvaltio saattaa voimaan EU:n oikeuden. Se, että toimenpide toteutetaan kansallista tasoa alemmalla tasolla, ei millään tavoin vaikuta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan soveltamiseen (33).

| (125) | Tietyn alueen julkisen talouden omavaraisuus ei välttämättä ole merkityksellinen arvioitaessa kyseisen alueen viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä valtiontukisääntöjen nojalla. Arvioinnin on perustuttava toimenpiteiden vaikutuksiin niistä hyötyvissä yrityksissä eikä toimenpiteet toteuttaneen viranomaisen tilanteeseen. Gibraltarin kaltaisesta pienestä alueesta voi hyvinkin tulla omavarainen nimenomaan siksi, että se pystyy soveltamaan alempaa verokantaa ja houkuttelemaan yrityksiä, varsinkin offshore-toimintaa. On joka tapauksessa aivan selvää, että Gibraltar on riippuvainen Yhdistyneestä kuningaskunnasta muun muassa ulkopolitiikassa, Euroopan unionin jäsenyys mukaan luettuna, puolustuksessa ja rahapolitiikassa. Se hyötyy siis monista Yhdistyneen kuningaskunnan tarjoamista palveluista. Nykyisten institutionaalisten järjestelyjen perusteella näyttääkin siltä, että taloudellinen vastuu Gibraltarista kuuluu viime kädessä Yhdistyneelle kuningaskunnalle. |
| --- | --- |

(125)

Tietyn alueen julkisen talouden omavaraisuus ei välttämättä ole merkityksellinen arvioitaessa kyseisen alueen viranomaisten toteuttamia toimenpiteitä valtiontukisääntöjen nojalla. Arvioinnin on perustuttava toimenpiteiden vaikutuksiin niistä hyötyvissä yrityksissä eikä toimenpiteet toteuttaneen viranomaisen tilanteeseen. Gibraltarin kaltaisesta pienestä alueesta voi hyvinkin tulla omavarainen nimenomaan siksi, että se pystyy soveltamaan alempaa verokantaa ja houkuttelemaan yrityksiä, varsinkin offshore-toimintaa. On joka tapauksessa aivan selvää, että Gibraltar on riippuvainen Yhdistyneestä kuningaskunnasta muun muassa ulkopolitiikassa, Euroopan unionin jäsenyys mukaan luettuna, puolustuksessa ja rahapolitiikassa. Se hyötyy siis monista Yhdistyneen kuningaskunnan tarjoamista palveluista. Nykyisten institutionaalisten järjestelyjen perusteella näyttääkin siltä, että taloudellinen vastuu Gibraltarista kuuluu viime kädessä Yhdistyneelle kuningaskunnalle.

| (126) | Ahvenanmaan maakuntahallituksen huomautuksista, joiden mukaan yleinen verotustoimenpide itsehallintoalueella ei ole valikoiva, voidaan todeta, että ne nojaavat samankaltaisiin perusteluihin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin hallituksen huomautukset. Komissio viittaa edellä esittämiinsä perusteluihin ja erityisesti 104—109 kappaleeseen. Komissio huomauttaa vielä, että Ahvenanmaan captive-vakuutusyhtiöitä koskeneessa asiassa pystyttiin osoittamaan toimenpiteen aineellinen valikoivuus. Toimenpidettä koskevaa lopullista kielteistä päätöstä ei siten jouduttu perustamaan sen alueelliseen valikoivuuteen. |
| --- | --- |

(126)

Ahvenanmaan maakuntahallituksen huomautuksista, joiden mukaan yleinen verotustoimenpide itsehallintoalueella ei ole valikoiva, voidaan todeta, että ne nojaavat samankaltaisiin perusteluihin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin hallituksen huomautukset. Komissio viittaa edellä esittämiinsä perusteluihin ja erityisesti 104—109 kappaleeseen. Komissio huomauttaa vielä, että Ahvenanmaan captive-vakuutusyhtiöitä koskeneessa asiassa pystyttiin osoittamaan toimenpiteen aineellinen valikoivuus. Toimenpidettä koskevaa lopullista kielteistä päätöstä ei siten jouduttu perustamaan sen alueelliseen valikoivuuteen.

| (127) | Komissio toteaa näin ollen, että uudistuksessa otetaan käyttöön yhtiöverojärjestelmä, jossa Gibraltarissa olevia yrityksiä verotetaan yleisesti ottaen alemman verokannan mukaan kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa olevia yrityksiä, joten uudistus antaa valikoivan edun Gibraltarissa oleville yrityksille. |
| --- | --- |

(127)

Komissio toteaa näin ollen, että uudistuksessa otetaan käyttöön yhtiöverojärjestelmä, jossa Gibraltarissa olevia yrityksiä verotetaan yleisesti ottaen alemman verokannan mukaan kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa olevia yrityksiä, joten uudistus antaa valikoivan edun Gibraltarissa oleville yrityksille.

| (128) | Yhteenlasketun työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun rajaamisesta 15 prosenttiin voitoista seuraa, ettei voittoa tuottamattomia yrityksiä veroteta työvoimasta ja liikekiinteistön käytöstä huolimatta. Tämä merkitsee tosiasiallisesti verovapautusta kannattamattomille yrityksille ja muodostaa edun, joka keventää näiden yritysten taloutta yleensä rasittavaa työnantajamaksua ja liikekiinteistön käyttömaksua. |
| --- | --- |

(128)

Yhteenlasketun työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun rajaamisesta 15 prosenttiin voitoista seuraa, ettei voittoa tuottamattomia yrityksiä veroteta työvoimasta ja liikekiinteistön käytöstä huolimatta. Tämä merkitsee tosiasiallisesti verovapautusta kannattamattomille yrityksille ja muodostaa edun, joka keventää näiden yritysten taloutta yleensä rasittavaa työnantajamaksua ja liikekiinteistön käyttömaksua.

| (129) | Vapautus työnantajamaksusta ja liikekiinteistön käyttömaksusta on valikoiva, koska sitä sovelletaan ainoastaan voittoa tuottamattomiin yrityksiin. Paitsi vaikeuksissa olevia yrityksiä ja yrityksiä, joiden ensisijaisena tulonlähteenä ovat luovutusvoitot, tällaisia yrityksiä voivat tiettynä vuonna olla esimerkiksi suhdanneherkässä liiketoimintaympäristössä toimivat yritykset, toiminnan alkuvaiheessa olevat yritykset sekä yritykset, joissa voitot käytetään ylimääräisiin maksuihin osakkaina oleville työntekijöille tai muille työntekijöille. Komissio ei voi hyväksyä Yhdistyneen kuningaskunnan perusteluja, joiden mukaan järjestelmälle ominaista määrällistä rajoitusta, jonka nojalla voittoa tuottamattomat yritykset vapautetaan verosta, sovelletaan samalla tavoin kaikkiin yrityksiin niiden koosta tai toimialasta riippumatta, joten se ei ole valikoiva. Vaikka rajoitus on näennäisesti yleinen, tosiasiallisesti voidaan yksilöidä tiettyjä verovapautuksesta hyötyviä yritysryhmiä, kuten jäljempänä osoitetaan. |
| --- | --- |

(129)

Vapautus työnantajamaksusta ja liikekiinteistön käyttömaksusta on valikoiva, koska sitä sovelletaan ainoastaan voittoa tuottamattomiin yrityksiin. Paitsi vaikeuksissa olevia yrityksiä ja yrityksiä, joiden ensisijaisena tulonlähteenä ovat luovutusvoitot, tällaisia yrityksiä voivat tiettynä vuonna olla esimerkiksi suhdanneherkässä liiketoimintaympäristössä toimivat yritykset, toiminnan alkuvaiheessa olevat yritykset sekä yritykset, joissa voitot käytetään ylimääräisiin maksuihin osakkaina oleville työntekijöille tai muille työntekijöille. Komissio ei voi hyväksyä Yhdistyneen kuningaskunnan perusteluja, joiden mukaan järjestelmälle ominaista määrällistä rajoitusta, jonka nojalla voittoa tuottamattomat yritykset vapautetaan verosta, sovelletaan samalla tavoin kaikkiin yrityksiin niiden koosta tai toimialasta riippumatta, joten se ei ole valikoiva. Vaikka rajoitus on näennäisesti yleinen, tosiasiallisesti voidaan yksilöidä tiettyjä verovapautuksesta hyötyviä yritysryhmiä, kuten jäljempänä osoitetaan.

| (130) | Komissio ei voi hyväksyä myöskään Yhdistyneen kuningaskunnan perusteluja, joiden mukaan voittoa tuottamattomien yritysten verovapautusta voidaan perustella yhtiöverojärjestelmän luonteella tai rakenteella, vaikka verovapautus olisi valikoiva. |
| --- | --- |

(130)

Komissio ei voi hyväksyä myöskään Yhdistyneen kuningaskunnan perusteluja, joiden mukaan voittoa tuottamattomien yritysten verovapautusta voidaan perustella yhtiöverojärjestelmän luonteella tai rakenteella, vaikka verovapautus olisi valikoiva.

| (131) | Kannattamattomien yritysten verovapautus on voittojen verotukseen perustuvalle järjestelmälle ominainen piirre, mutta näin ei ole silloin, kun vero kannetaan työntekijöiden määrästä tai kiinteistön liiketoimintakäytöstä. Tällaisissa järjestelmissä yhtiöiden verotukselle on luotu täysin erilainen perusta. Esimerkiksi työnantajamaksuun perustuvan järjestelmän sisäisen logiikan mukaan jokaisen työntekijän olisi aiheutettava vastaava työnantajamaksu hänet palkanneelle yritykselle. Tässä mielessä komission tekemä rinnastus sosiaaliturvamaksuihin on pätevä riippumatta siitä, että niillä on toinen tarkoitus kuin verotustoimenpiteellä, kuten Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa. Vaikka voitoista kannettavan veron sijasta otettaisiin käyttöön työnantajamaksu (Yhdistynyt kuningaskunta ei ole esittänyt tätä perustelua), olisi edelleen työnantajamaksuun perustuvan järjestelmän logiikan mukaista kantaa vero kannattamattomilta yrityksiltä. Työvoiman käyttäminen kannattavuuden sijasta poistaa tarpeen voittojen toteamisesta tai ratkaisee siihen liittyvät vaikeudet. Tällaista tilannetta ei ole Gibraltarissa, jossa yrityksen voitot otetaan huomioon uudistuksessa sekä työnantajamaksua että lisäveroa koskevissa säännöissä. |
| --- | --- |

(131)

Kannattamattomien yritysten verovapautus on voittojen verotukseen perustuvalle järjestelmälle ominainen piirre, mutta näin ei ole silloin, kun vero kannetaan työntekijöiden määrästä tai kiinteistön liiketoimintakäytöstä. Tällaisissa järjestelmissä yhtiöiden verotukselle on luotu täysin erilainen perusta. Esimerkiksi työnantajamaksuun perustuvan järjestelmän sisäisen logiikan mukaan jokaisen työntekijän olisi aiheutettava vastaava työnantajamaksu hänet palkanneelle yritykselle. Tässä mielessä komission tekemä rinnastus sosiaaliturvamaksuihin on pätevä riippumatta siitä, että niillä on toinen tarkoitus kuin verotustoimenpiteellä, kuten Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa. Vaikka voitoista kannettavan veron sijasta otettaisiin käyttöön työnantajamaksu (Yhdistynyt kuningaskunta ei ole esittänyt tätä perustelua), olisi edelleen työnantajamaksuun perustuvan järjestelmän logiikan mukaista kantaa vero kannattamattomilta yrityksiltä. Työvoiman käyttäminen kannattavuuden sijasta poistaa tarpeen voittojen toteamisesta tai ratkaisee siihen liittyvät vaikeudet. Tällaista tilannetta ei ole Gibraltarissa, jossa yrityksen voitot otetaan huomioon uudistuksessa sekä työnantajamaksua että lisäveroa koskevissa säännöissä.

| (132) | Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että järjestelmä perustuu työvoiman tuottavaan käyttöön ja että se on siten johdonmukainen. Tämän mukaan olisi olemassa sekamuotoinen järjestelmä, jossa käytetään kahta erilaista veron perustetta yritysten tilanteen mukaan. Näissä olosuhteissa on mahdotonta erottaa järjestelmän luonnetta ja rakennetta ja soveltaa kyseistä perustelua. Ei varsinkaan voida katsoa, että mikä tahansa tällaisen järjestelmän piirre olisi osa sen rakennetta, koska silloin hyväksyttäisiin automaattinen perustelu tällaiselle järjestelmälle. |
| --- | --- |

(132)

Yhdistynyt kuningaskunta toteaa, että järjestelmä perustuu työvoiman tuottavaan käyttöön ja että se on siten johdonmukainen. Tämän mukaan olisi olemassa sekamuotoinen järjestelmä, jossa käytetään kahta erilaista veron perustetta yritysten tilanteen mukaan. Näissä olosuhteissa on mahdotonta erottaa järjestelmän luonnetta ja rakennetta ja soveltaa kyseistä perustelua. Ei varsinkaan voida katsoa, että mikä tahansa tällaisen järjestelmän piirre olisi osa sen rakennetta, koska silloin hyväksyttäisiin automaattinen perustelu tällaiselle järjestelmälle.

| (133) | Komissio toteaa näin ollen, että kannattamattomien yritysten vapauttaminen työnantajamaksusta ja liikekiinteistön käyttömaksusta 15 prosentin rajaa soveltamalla on valikoiva ja että se voi muiden edellytysten täyttyessä olla valtiontukea siitä hyötyville yrityksille. Sitä ei voida perustella ehdotetun verojärjestelmän luonteella tai rakenteella. Tämä ei kuitenkaan rajoita arviota tällaisen toimenpiteen soveltuvuudesta. |
| --- | --- |

(133)

Komissio toteaa näin ollen, että kannattamattomien yritysten vapauttaminen työnantajamaksusta ja liikekiinteistön käyttömaksusta 15 prosentin rajaa soveltamalla on valikoiva ja että se voi muiden edellytysten täyttyessä olla valtiontukea siitä hyötyville yrityksille. Sitä ei voida perustella ehdotetun verojärjestelmän luonteella tai rakenteella. Tämä ei kuitenkaan rajoita arviota tällaisen toimenpiteen soveltuvuudesta.

| (134) | Yhteenlasketun työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun rajaamisesta 15 prosenttiin voitoista seuraa myös, että kannattavat yritykset, joiden verovelvollisuus ylittäisi muutoin tämän kynnyksen, vapautetaan verosta, jonka ne joutuisivat maksamaan kynnyksen ylittämisestä. Veronalennus antaa edun siitä hyötyville yrityksille keventämällä niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja. |
| --- | --- |

(134)

Yhteenlasketun työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun rajaamisesta 15 prosenttiin voitoista seuraa myös, että kannattavat yritykset, joiden verovelvollisuus ylittäisi muutoin tämän kynnyksen, vapautetaan verosta, jonka ne joutuisivat maksamaan kynnyksen ylittämisestä. Veronalennus antaa edun siitä hyötyville yrityksille keventämällä niiden taloutta yleensä rasittavia maksuja.

| (135) | Kyseinen 15 prosentin raja on myös valikoiva, sillä vain rajallinen määrä yrityksiä hyötyy rajan soveltamisen takia alennetusta verovelvollisuudesta. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltar eivät enää väitä, että ainoastaan 10 yritystä hyötyy rajasta, se rajoittaa silti työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun soveltamisalaa. Edunsaajat ovat työvoimavaltaisia yrityksiä eli yrityksiä, joiden voitto kyseisenä verovuonna on pieni verrattuna työntekijöiden määrään ja liikekiinteistön käyttöön. Pelkkään työnantajamaksuun ja liikekiinteistön käyttömaksuun perustuvan järjestelmän soveltaminen voisi aiheuttaa tällaisille yrityksille erittäin korkean verotustason. |
| --- | --- |

(135)

Kyseinen 15 prosentin raja on myös valikoiva, sillä vain rajallinen määrä yrityksiä hyötyy rajan soveltamisen takia alennetusta verovelvollisuudesta. Vaikka Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltar eivät enää väitä, että ainoastaan 10 yritystä hyötyy rajasta, se rajoittaa silti työnantajamaksun ja liikekiinteistön käyttömaksun soveltamisalaa. Edunsaajat ovat työvoimavaltaisia yrityksiä eli yrityksiä, joiden voitto kyseisenä verovuonna on pieni verrattuna työntekijöiden määrään ja liikekiinteistön käyttöön. Pelkkään työnantajamaksuun ja liikekiinteistön käyttömaksuun perustuvan järjestelmän soveltaminen voisi aiheuttaa tällaisille yrityksille erittäin korkean verotustason.

| (136) | Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin perustelut, joiden mukaan tiettyä yritysryhmää ei voida yksilöidä, vaan sääntöjä sovelletaan yleisesti kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö 15 prosentin raja voisi tosiasiallisesti olla valikoiva edeltävässä kappaleessa kuvatulla tavalla. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin viittaukset tiedonannon 14 kohtaan eivät tältä osin ole merkityksellisiä, koska ei voida sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että näennäisesti yleiset toimenpiteet ovat valtiontukea. Tiedonannon 14 kohdassa mainitaan esimerkiksi tiettyjä investointeja koskevat verohelpotukset ja ”kaikkien yritysten” työvoimaverotuksen keventäminen, mutta tästä ei ole kyse 15 prosentin rajassa, joka hyödyttää vain niitä yrityksiä, jotka saavat työntekijöiden määrään verrattuna suhteellisen pienen voiton. Kyseinen 15 prosentin raja ei myöskään ole tiedonannon 13 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu puhtaasti verotekninen toimenpide. Tavanomaisissa yhtiöverojärjestelmissä voitoista kannettavien verojen osuutta rajoitetaan asettamalla verokantoja (porrastettuihin järjestelmiin sisältyy enimmäisverokanta), mutta työnantajamaksuun perustuvissa järjestelmässä vastaava verotekninen toimenpide on verokanta työntekijää kohti, ja Gibraltarin tapauksessa se on yhdenmukaisesti 3 000 Englannin puntaa. Toisenlaiseen perusteeseen, nimittäin voittojen määrään, sidotun rajan käyttöönottoa työnantajamaksuun ja kiinteistön käyttömaksuun perustuvassa järjestelmässä ei voida verrata vaihtelevien verokantojen soveltamiseen voittojen verotusta koskevassa progressiivisessa järjestelmässä, sillä tätä voidaan perustella järjestelmän luonteella ja rakenteella (tiedonannon 24 kohta). Kyseinen 15 prosentin raja ei myöskään ole tiedonannon 13 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu toimenpide, joka edistää yleisen talouspoliittisen tavoitteen saavuttamista, koska se ei kevennä tiettyihin tuotantokustannuksiin liittyvää verotusta Gibraltarin koko taloudessa, vaan se hyödyttää ainoastaan rajallista määrää yrityksiä. Raja ei myöskään liity suoraan työvoiman tai liikekiinteistön kustannuksiin vaan pikemminkin yritysten kannattavuuteen. Viimeksi mainittu ei sisälly työnantajamaksuun eikä liikekiinteistön käyttömaksuun. |
| --- | --- |

(136)

Komissio panee merkille Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin perustelut, joiden mukaan tiettyä yritysryhmää ei voida yksilöidä, vaan sääntöjä sovelletaan yleisesti kaikkiin Gibraltarissa oleviin yrityksiin. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö 15 prosentin raja voisi tosiasiallisesti olla valikoiva edeltävässä kappaleessa kuvatulla tavalla. Yhdistyneen kuningaskunnan ja Gibraltarin viittaukset tiedonannon 14 kohtaan eivät tältä osin ole merkityksellisiä, koska ei voida sulkea pois sellaista mahdollisuutta, että näennäisesti yleiset toimenpiteet ovat valtiontukea. Tiedonannon 14 kohdassa mainitaan esimerkiksi tiettyjä investointeja koskevat verohelpotukset ja ”kaikkien yritysten” työvoimaverotuksen keventäminen, mutta tästä ei ole kyse 15 prosentin rajassa, joka hyödyttää vain niitä yrityksiä, jotka saavat työntekijöiden määrään verrattuna suhteellisen pienen voiton. Kyseinen 15 prosentin raja ei myöskään ole tiedonannon 13 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu puhtaasti verotekninen toimenpide. Tavanomaisissa yhtiöverojärjestelmissä voitoista kannettavien verojen osuutta rajoitetaan asettamalla verokantoja (porrastettuihin järjestelmiin sisältyy enimmäisverokanta), mutta työnantajamaksuun perustuvissa järjestelmässä vastaava verotekninen toimenpide on verokanta työntekijää kohti, ja Gibraltarin tapauksessa se on yhdenmukaisesti 3 000 Englannin puntaa. Toisenlaiseen perusteeseen, nimittäin voittojen määrään, sidotun rajan käyttöönottoa työnantajamaksuun ja kiinteistön käyttömaksuun perustuvassa järjestelmässä ei voida verrata vaihtelevien verokantojen soveltamiseen voittojen verotusta koskevassa progressiivisessa järjestelmässä, sillä tätä voidaan perustella järjestelmän luonteella ja rakenteella (tiedonannon 24 kohta). Kyseinen 15 prosentin raja ei myöskään ole tiedonannon 13 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu toimenpide, joka edistää yleisen talouspoliittisen tavoitteen saavuttamista, koska se ei kevennä tiettyihin tuotantokustannuksiin liittyvää verotusta Gibraltarin koko taloudessa, vaan se hyödyttää ainoastaan rajallista määrää yrityksiä. Raja ei myöskään liity suoraan työvoiman tai liikekiinteistön kustannuksiin vaan pikemminkin yritysten kannattavuuteen. Viimeksi mainittu ei sisälly työnantajamaksuun eikä liikekiinteistön käyttömaksuun.

| (137) | Komissio ei hyväksy Yhdistyneen kuningaskunnan perustelua, jonka mukaan 15 prosentin rajaa voidaan perustella sen järjestelmän luonteella tai rakenteella, jonka osa se on, vaikka raja olisi valikoiva. Työvoiman ja kiinteistön tuottavan käytön verotukseen perustuvassa järjestelmässä ei ole mitään sille ominaista, joka vaatisi rajoittamaan yrityksen näiden verotettavien tekijöiden käytöstä suorittamien maksujen osuutta voitoista. Tällaisen järjestelmän sisäisen logiikan mukaan verovelvollisuus on sitä suurempi, mitä enemmän yrityksellä on työntekijöitä ja mitä suurempaa kiinteistöä se käyttää. Yhdistyneen kuningaskunnan esittämät perustelut ovat luonteeltaan lähinnä taloudellisia. Ne eivät liity ehdotetun järjestelmän sisäiseen logiikkaan. |
| --- | --- |

(137)

Komissio ei hyväksy Yhdistyneen kuningaskunnan perustelua, jonka mukaan 15 prosentin rajaa voidaan perustella sen järjestelmän luonteella tai rakenteella, jonka osa se on, vaikka raja olisi valikoiva. Työvoiman ja kiinteistön tuottavan käytön verotukseen perustuvassa järjestelmässä ei ole mitään sille ominaista, joka vaatisi rajoittamaan yrityksen näiden verotettavien tekijöiden käytöstä suorittamien maksujen osuutta voitoista. Tällaisen järjestelmän sisäisen logiikan mukaan verovelvollisuus on sitä suurempi, mitä enemmän yrityksellä on työntekijöitä ja mitä suurempaa kiinteistöä se käyttää. Yhdistyneen kuningaskunnan esittämät perustelut ovat luonteeltaan lähinnä taloudellisia. Ne eivät liity ehdotetun järjestelmän sisäiseen logiikkaan.

| (138) | Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että Gibraltarin talous on useimpia talouksia alttiimpi verokilpailusta aiheutuville häiriöille ja että yrityksillä ei välttämättä ole varaa lähteä suuresta jäsenvaltiosta yhtä helposti kuin Gibraltarista. Komissio panee kuitenkin merkille, että tämän hypoteesin tueksi on esitetty hyvin vähän todisteita. Jos hypoteesi pitää paikkansa, sen mukaan 15 prosentin raja on osa strategiaa, jolla pyritään säilyttämään tai jopa houkuttelemaan Gibraltariin liikkuvaa pääomaa, joka alueen fyysisten rajoitusten takia kohdennetaan todennäköisesti rahoituspalveluihin ja muihin palveluihin. Vastaavasti perustelu, jonka mukaan Gibraltarin markkinoilla monopoliasemassa tai monopoliaseman kaltaisessa asemassa olevien yleishyödyllisten laitosten verotuksessa ei edellytetä regressiivisyyttä, viittaa siihen, että 15 prosentin raja kohdistuu liikkuvaan pääomaan. |
| --- | --- |

(138)

Yhdistynyt kuningaskunta esittää, että Gibraltarin talous on useimpia talouksia alttiimpi verokilpailusta aiheutuville häiriöille ja että yrityksillä ei välttämättä ole varaa lähteä suuresta jäsenvaltiosta yhtä helposti kuin Gibraltarista. Komissio panee kuitenkin merkille, että tämän hypoteesin tueksi on esitetty hyvin vähän todisteita. Jos hypoteesi pitää paikkansa, sen mukaan 15 prosentin raja on osa strategiaa, jolla pyritään säilyttämään tai jopa houkuttelemaan Gibraltariin liikkuvaa pääomaa, joka alueen fyysisten rajoitusten takia kohdennetaan todennäköisesti rahoituspalveluihin ja muihin palveluihin. Vastaavasti perustelu, jonka mukaan Gibraltarin markkinoilla monopoliasemassa tai monopoliaseman kaltaisessa asemassa olevien yleishyödyllisten laitosten verotuksessa ei edellytetä regressiivisyyttä, viittaa siihen, että 15 prosentin raja kohdistuu liikkuvaan pääomaan.

| (139) | Väitteestä, jonka mukaan työvoimasta kannettava vero voisi ilman regressiivisyyttä johtaa joukkolomautuksiin ja epävakauteen kausiluonteisten markkinaheilahtelujen aikana, komissio ainoastaan huomauttaa, että kyseessä on tällaiselle järjestelmälle ominainen piirre. Työnantajamaksu on 3 000 Englannin puntaa työntekijää kohti, joten se muodostaisi joka tapauksessa vain pienen osan kaikista yksikkötyökustannuksista. (34) Kannustin työvoiman irtisanomiseen kustannusten hillitsemiseksi on siis yhtä suuressa määrin olemassa, sovellettiinpa työnantajamaksua tai ei. |
| --- | --- |

(139)

Väitteestä, jonka mukaan työvoimasta kannettava vero voisi ilman regressiivisyyttä johtaa joukkolomautuksiin ja epävakauteen kausiluonteisten markkinaheilahtelujen aikana, komissio ainoastaan huomauttaa, että kyseessä on tällaiselle järjestelmälle ominainen piirre. Työnantajamaksu on 3 000 Englannin puntaa työntekijää kohti, joten se muodostaisi joka tapauksessa vain pienen osan kaikista yksikkötyökustannuksista. (34) Kannustin työvoiman irtisanomiseen kustannusten hillitsemiseksi on siis yhtä suuressa määrin olemassa, sovellettiinpa työnantajamaksua tai ei.

| (140) | Komissio panee merkille myös 15 prosentin rajan vaikutuksen Gibraltarin talouden offshore- ja onshore-toimialoihin. Offshore-toimiala kattaa vapautetut yritykset ja edellytykset täyttävät yritykset, joita koskeva lainsäädäntö kumotaan osana uudistusta. Vapautetut yritykset eivät yleensä ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa (niillä ei ole työntekijöitä eikä tiloja), ja ne maksavat 200—300 Englannin punnan kiinteän veron vuodessa. Sen sijaan edellytykset täyttävät yritykset ovat fyysisesti läsnä Gibraltarissa (ne ovat merkittäviä työnantajia), ja ne neuvottelevat verokantansa viranomaisten kanssa. Valtaosa edellytykset täyttävistä yrityksistä maksaa yhtiöveroa 2—10 prosenttia voitoista. Kyseisellä 15 prosentin rajalla rajoitetaan siis mahdollinen korotus, jota uudistuksen täytäntöönpano merkitsisi edellytykset täyttäville yrityksille. Sen sijaan onshore-taloudessa (yleishyödyllisiä laitoksia lukuun ottamatta) verokanta alenisi nykyisestä 35 prosentin yleisestä yhtiöverokannasta. Ilmeisesti myös Gibraltarin hallitus myöntää, että uudistus kokonaisuudessaan (myös 15 prosentin raja) on suunniteltu vastaamaan toimialojen erityisiä verotusta koskevia ”tarpeita ja mieltymyksiä” offshore-rahoituspalvelualalla (35). Komissio huomauttaa vielä, että luopuessaan verovelvollisuuden rajaamista 500 000 Englannin puntaan koskevasta alkuperäisestä suunnitelmastaan Yhdistynyt kuningaskunta on antanut ymmärtää, että Gibraltar alentaa samalla rahoituspalvelutoiminnasta kannettavaa lisäveroa 8 prosentista 4—6 prosenttiin. Tämä viittaa siihen, että verovelvollisuuden rajaamisen tarkoituksena on suosia rahoituspalveluyrityksiä, joista monet ovat edellytykset täyttäviä yrityksiä eli pääasiallinen työllistäjä Gibraltarin ”rahoituskeskuksessa”. |
| --- | --- |

(140)

Komissio panee merkille myös 15 prosentin rajan vaikutuksen Gibraltarin talouden offshore- ja onshore-toimialoihin. Offshore-toimiala kattaa vapautetut yritykset ja edellytykset täyttävät yritykset, joita koskeva lainsäädäntö kumotaan osana uudistusta. Vapautetut yritykset eivät yleensä ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa (niillä ei ole työntekijöitä eikä tiloja), ja ne maksavat 200—300 Englannin punnan kiinteän veron vuodessa. Sen sijaan edellytykset täyttävät yritykset ovat fyysisesti läsnä Gibraltarissa (ne ovat merkittäviä työnantajia), ja ne neuvottelevat verokantansa viranomaisten kanssa. Valtaosa edellytykset täyttävistä yrityksistä maksaa yhtiöveroa 2—10 prosenttia voitoista. Kyseisellä 15 prosentin rajalla rajoitetaan siis mahdollinen korotus, jota uudistuksen täytäntöönpano merkitsisi edellytykset täyttäville yrityksille. Sen sijaan onshore-taloudessa (yleishyödyllisiä laitoksia lukuun ottamatta) verokanta alenisi nykyisestä 35 prosentin yleisestä yhtiöverokannasta. Ilmeisesti myös Gibraltarin hallitus myöntää, että uudistus kokonaisuudessaan (myös 15 prosentin raja) on suunniteltu vastaamaan toimialojen erityisiä verotusta koskevia ”tarpeita ja mieltymyksiä” offshore-rahoituspalvelualalla (35). Komissio huomauttaa vielä, että luopuessaan verovelvollisuuden rajaamista 500 000 Englannin puntaan koskevasta alkuperäisestä suunnitelmastaan Yhdistynyt kuningaskunta on antanut ymmärtää, että Gibraltar alentaa samalla rahoituspalvelutoiminnasta kannettavaa lisäveroa 8 prosentista 4—6 prosenttiin. Tämä viittaa siihen, että verovelvollisuuden rajaamisen tarkoituksena on suosia rahoituspalveluyrityksiä, joista monet ovat edellytykset täyttäviä yrityksiä eli pääasiallinen työllistäjä Gibraltarin ”rahoituskeskuksessa”.

| (141) | Komissio toteaa näin ollen, että nyt esillä olevan asian olosuhteissa 15 prosentin raja on valikoiva ja että se voi muiden edellytysten täyttyessä olla valtiontukea sen soveltamisesta hyötyville yrityksille. Sitä ei voida perustella ehdotetun verojärjestelmän luonteella tai rakenteella. Tämä ei kuitenkaan rajoita arviota tällaisen toimenpiteen soveltuvuudesta. |
| --- | --- |

(141)

Komissio toteaa näin ollen, että nyt esillä olevan asian olosuhteissa 15 prosentin raja on valikoiva ja että se voi muiden edellytysten täyttyessä olla valtiontukea sen soveltamisesta hyötyville yrityksille. Sitä ei voida perustella ehdotetun verojärjestelmän luonteella tai rakenteella. Tämä ei kuitenkaan rajoita arviota tällaisen toimenpiteen soveltuvuudesta.

| (142) | Tiedonannon 13 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Verotustoimenpiteet, jotka ovat kaikkien jäsenvaltion alueella toimivien taloudellisten toimijoiden saatavilla, ovat periaatteessa luonteeltaan yleisiä toimenpiteitä. Niiden on oltava yhtäläisin perustein kaikkien yritysten saatavilla eikä niiden soveltamisalaa saa rajoittaa tosiasiallisesti esimerkiksi antamalla valtiolle tukien myöntämistä koskeva harkintavalta tai rajoittamalla toimenpiteiden käytännön vaikutuksia muilla keinoilla. Tämä ehto ei kuitenkaan rajoita jäsenvaltioiden oikeutta noudattaa asianmukaisimmaksi katsomaansa talouspolitiikkaa ja erityisesti jakaa verorasitus oman näkemyksensä mukaan eri tuotannontekijöiden kesken. Seuraavia toimenpiteitä ei katsota valtiontuiksi, jos niitä sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin yrityksiin ja tuotannonaloihin:






  — | puhtaasti verotekniset toimenpiteet (esimerkiksi verokannan, poistosääntöjen ja tappiontasauksia koskevien sääntöjen vahvistaminen; kaksinkertaisen verotuksen tai veronkierron torjumista koskevat säädökset), |
| --- | --- | --- |

(142)

Tiedonannon 13 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Verotustoimenpiteet, jotka ovat kaikkien jäsenvaltion alueella toimivien taloudellisten toimijoiden saatavilla, ovat periaatteessa luonteeltaan yleisiä toimenpiteitä. Niiden on oltava yhtäläisin perustein kaikkien yritysten saatavilla eikä niiden soveltamisalaa saa rajoittaa tosiasiallisesti esimerkiksi antamalla valtiolle tukien myöntämistä koskeva harkintavalta tai rajoittamalla toimenpiteiden käytännön vaikutuksia muilla keinoilla. Tämä ehto ei kuitenkaan rajoita jäsenvaltioiden oikeutta noudattaa asianmukaisimmaksi katsomaansa talouspolitiikkaa ja erityisesti jakaa verorasitus oman näkemyksensä mukaan eri tuotannontekijöiden kesken. Seuraavia toimenpiteitä ei katsota valtiontuiksi, jos niitä sovelletaan yhtäläisesti kaikkiin yrityksiin ja tuotannonaloihin:

—

puhtaasti verotekniset toimenpiteet (esimerkiksi verokannan, poistosääntöjen ja tappiontasauksia koskevien sääntöjen vahvistaminen; kaksinkertaisen verotuksen tai veronkierron torjumista koskevat säädökset),

| — | toimenpiteet, jotka edistävät yleisten talouspoliittisten tavoitteiden saavuttamista, keventämällä tiettyihin tuotantokustannuksiin (esim. tutkimus ja kehitys, ympäristö, koulutus ja työllisyys) liittyvää verotusta.” |
| --- | --- |

—

toimenpiteet, jotka edistävät yleisten talouspoliittisten tavoitteiden saavuttamista, keventämällä tiettyihin tuotantokustannuksiin (esim. tutkimus ja kehitys, ympäristö, koulutus ja työllisyys) liittyvää verotusta.”

| (143) | Työnantajamaksu, jonka kaikki yritykset ovat velvollisia suorittamaan kiinteämääräisenä työntekijää kohti vuodessa, voidaan ainakin tietyin edellytyksin katsoa valikoivaksi, kun sitä sovelletaan yrityksen voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän puuttuessa ja se korvaa tällaisen järjestelmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta uudistusehdotusten vaikutuksia (kokonaisuudessaan) koskevia näkökohtia 147—152 kappaleessa tai alueellista valikoivuutta koskevia näkökohtia 98—127 kappaleessa. Tällöin otetaan huomioon Gibraltarin talouden erityispiirteet ja erityisesti sellaisen laajan offshore-toimialan olemassaolo, joka ei ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa ja joka välttyisi veroilta työnantajamaksuun ja kiinteistön käyttömaksuun perustuvassa järjestelmässä. Vaikka tällaista järjestelmää sovelletaan muodollisesti syrjimättömästi kaikkiin yrityksiin, se hyödyttää tosiasiallisesti nykyisiä ns. vapautettuja yrityksiä, joilla ei ole työntekijöitä Gibraltarissa. Se antaa erityisedun näille yrityksille, jotka eivät tosiasiallisesti ole läsnä Gibraltarissa ja joilta ei siksi kanneta yhtiöveroa. Tämä etu ei ole yhtäläisin perustein kaikkien yritysten saatavilla tiedonannon 13 kohdan toisen virkkeen tarkoittamassa merkityksessä. Edun käytännön vaikutus todellakin rajoittuu joihinkin yrityksiin. Gibraltarin ehdottama työnantajamaksu ei myöskään ole tiedonannon 13 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu puhtaasti verotekninen toimenpide, koska se ei ole yleisen järjestelmän tekninen mukautus, vaan se koskee veron perustetta. Tässä erityistapauksessa poikkeus ei ole tiedonannon 13 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu toimenpide, joka edistää yleisen talouspoliittisen tavoitteen saavuttamista, koska se ei kevennä tuotantokustannuksia, vaan se pikemminkin lisää työvoimakustannuksia. Sama koskee yhtä lailla yrityksen voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän puuttuessa sovellettavaa ja tällaisen järjestelmän korvaavaa liikekiinteistön käyttömaksua, jonka perusteella kunkin yrityksen verovelvollisuus on sama kiinteä prosenttiosuus sen yleisestä varallisuusverovelvollisuudesta. Lisäksi tällainen toimenpide hyödyttää nykyisiä ns. vapautettuja yrityksiä, jotka eivät yleensä ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa. Komissio toteaakin, että nyt esillä olevan asian olosuhteissa ja Gibraltarin laajan offshore-talouden olemassaolo huomioon ottaen ehdotettu järjestelmä on aineellisesti valikoivaa tukea. |
| --- | --- |

(143)

Työnantajamaksu, jonka kaikki yritykset ovat velvollisia suorittamaan kiinteämääräisenä työntekijää kohti vuodessa, voidaan ainakin tietyin edellytyksin katsoa valikoivaksi, kun sitä sovelletaan yrityksen voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän puuttuessa ja se korvaa tällaisen järjestelmän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta uudistusehdotusten vaikutuksia (kokonaisuudessaan) koskevia näkökohtia 147—152 kappaleessa tai alueellista valikoivuutta koskevia näkökohtia 98—127 kappaleessa. Tällöin otetaan huomioon Gibraltarin talouden erityispiirteet ja erityisesti sellaisen laajan offshore-toimialan olemassaolo, joka ei ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa ja joka välttyisi veroilta työnantajamaksuun ja kiinteistön käyttömaksuun perustuvassa järjestelmässä. Vaikka tällaista järjestelmää sovelletaan muodollisesti syrjimättömästi kaikkiin yrityksiin, se hyödyttää tosiasiallisesti nykyisiä ns. vapautettuja yrityksiä, joilla ei ole työntekijöitä Gibraltarissa. Se antaa erityisedun näille yrityksille, jotka eivät tosiasiallisesti ole läsnä Gibraltarissa ja joilta ei siksi kanneta yhtiöveroa. Tämä etu ei ole yhtäläisin perustein kaikkien yritysten saatavilla tiedonannon 13 kohdan toisen virkkeen tarkoittamassa merkityksessä. Edun käytännön vaikutus todellakin rajoittuu joihinkin yrityksiin. Gibraltarin ehdottama työnantajamaksu ei myöskään ole tiedonannon 13 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu puhtaasti verotekninen toimenpide, koska se ei ole yleisen järjestelmän tekninen mukautus, vaan se koskee veron perustetta. Tässä erityistapauksessa poikkeus ei ole tiedonannon 13 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu toimenpide, joka edistää yleisen talouspoliittisen tavoitteen saavuttamista, koska se ei kevennä tuotantokustannuksia, vaan se pikemminkin lisää työvoimakustannuksia. Sama koskee yhtä lailla yrityksen voittojen verotusta koskevan yleisen järjestelmän puuttuessa sovellettavaa ja tällaisen järjestelmän korvaavaa liikekiinteistön käyttömaksua, jonka perusteella kunkin yrityksen verovelvollisuus on sama kiinteä prosenttiosuus sen yleisestä varallisuusverovelvollisuudesta. Lisäksi tällainen toimenpide hyödyttää nykyisiä ns. vapautettuja yrityksiä, jotka eivät yleensä ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa. Komissio toteaakin, että nyt esillä olevan asian olosuhteissa ja Gibraltarin laajan offshore-talouden olemassaolo huomioon ottaen ehdotettu järjestelmä on aineellisesti valikoivaa tukea.

| (144) | Sitä paitsi tällainen järjestelmä, joka kohdistuu ainoastaan työntekijöiden määrään tai kiinteistön liikekäyttöön, vaikka suurella määrällä yrityksiä ei ole työntekijöitä eikä kiinteistöä, ei ole samalla tavoin yleisluonteinen kuin yritysten voittojen verotus, jossa pyritään verottamaan koko taloudellisen toiminnan tulosta. Se voidaan näin ollen katsoa valikoivaksi ainakin nyt esillä olevan asian olosuhteissa. Tämä tilanne on erotettava järjestelmästä, jossa työnantajamaksu tai kiinteistön käyttömaksu lisätään voitoista kannettavaan yleiseen veroon ja varmistetaan näin kaikkien talouden toimialojen laaja-alainen verotus, joten se on yritysverotuksen vähäinen osa-alue. |
| --- | --- |

(144)

Sitä paitsi tällainen järjestelmä, joka kohdistuu ainoastaan työntekijöiden määrään tai kiinteistön liikekäyttöön, vaikka suurella määrällä yrityksiä ei ole työntekijöitä eikä kiinteistöä, ei ole samalla tavoin yleisluonteinen kuin yritysten voittojen verotus, jossa pyritään verottamaan koko taloudellisen toiminnan tulosta. Se voidaan näin ollen katsoa valikoivaksi ainakin nyt esillä olevan asian olosuhteissa. Tämä tilanne on erotettava järjestelmästä, jossa työnantajamaksu tai kiinteistön käyttömaksu lisätään voitoista kannettavaan yleiseen veroon ja varmistetaan näin kaikkien talouden toimialojen laaja-alainen verotus, joten se on yritysverotuksen vähäinen osa-alue.

| (145) | Voi pitää paikkansa, kuten Espanja esittää, että rekisteröintimaksua koskevat säännökset ovat syrjiviä tuloa tuottamattomien yritysten hyväksi, mutta tällaista syrjintää ei voida pitää valtiontukena. Kuten Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, kahden yritysryhmän rekisteröintimaksuissa oleva 150 Englannin punnan (noin 225 euron) ero jää selvästi alle vähämerkityksiseen tukeen sovellettavan 100 000 euron kynnyksen (36) kolmen vuoden ajanjaksolla. Jos kaikki asiaankuuluvat edellytykset täyttyvät, rekisteröintimaksujen ero on siis vähämerkityksinen, eikä sitä voida katsoa valtiontueksi. |
| --- | --- |

(145)

Voi pitää paikkansa, kuten Espanja esittää, että rekisteröintimaksua koskevat säännökset ovat syrjiviä tuloa tuottamattomien yritysten hyväksi, mutta tällaista syrjintää ei voida pitää valtiontukena. Kuten Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa, kahden yritysryhmän rekisteröintimaksuissa oleva 150 Englannin punnan (noin 225 euron) ero jää selvästi alle vähämerkityksiseen tukeen sovellettavan 100 000 euron kynnyksen (36) kolmen vuoden ajanjaksolla. Jos kaikki asiaankuuluvat edellytykset täyttyvät, rekisteröintimaksujen ero on siis vähämerkityksinen, eikä sitä voida katsoa valtiontueksi.

| (146) | Espanja esittää, että lisäverojen puuttuminen muilta toimialoilta kuin rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta antaa edun näiden toimialojen yrityksille. Komissio ei yhdy tähän näkemykseen. Jos valtio antaa etuuden yksilöidylle yritysryhmälle, tämä voidaan ensi näkemältä katsoa valtiontueksi, mutta näin ei ole, jos valtio aiheuttaa haitan. Jos valtio kohdistaa yrityksiin poikkeuksellisen verorasituksen, kuten rangaistusveron, se voi olla valtiontukea vain, jos sen voidaan osoittaa antavan vastaavan edun haitan rasittamien yritysten yksilöidyille kilpailijoille. Toisin kuin Yhdistynyt kuningaskunta esittää, lisäverojen tarkoitus ei ole merkityksellinen selvitettäessä, voidaanko niitä pitää valtiontukena. Komissio toteaa silti, että lisäverojen välitön vaikutus erikseen tarkasteltuna on haitan muodostuminen asianomaisille yrityksille. Tällainen päätelmä ei kuitenkaan rajoita lisäveron tarkastelua osana järjestelmää, jossa tosiasiallisesti asetetaan erilaisia verokantoja erilaisille yrityksille. |
| --- | --- |

(146)

Espanja esittää, että lisäverojen puuttuminen muilta toimialoilta kuin rahoituspalvelutoiminnasta ja yleishyödyllisestä toiminnasta antaa edun näiden toimialojen yrityksille. Komissio ei yhdy tähän näkemykseen. Jos valtio antaa etuuden yksilöidylle yritysryhmälle, tämä voidaan ensi näkemältä katsoa valtiontueksi, mutta näin ei ole, jos valtio aiheuttaa haitan. Jos valtio kohdistaa yrityksiin poikkeuksellisen verorasituksen, kuten rangaistusveron, se voi olla valtiontukea vain, jos sen voidaan osoittaa antavan vastaavan edun haitan rasittamien yritysten yksilöidyille kilpailijoille. Toisin kuin Yhdistynyt kuningaskunta esittää, lisäverojen tarkoitus ei ole merkityksellinen selvitettäessä, voidaanko niitä pitää valtiontukena. Komissio toteaa silti, että lisäverojen välitön vaikutus erikseen tarkasteltuna on haitan muodostuminen asianomaisille yrityksille. Tällainen päätelmä ei kuitenkaan rajoita lisäveron tarkastelua osana järjestelmää, jossa tosiasiallisesti asetetaan erilaisia verokantoja erilaisille yrityksille.

| (147) | Jäljempänä olevassa taulukossa 1 on tietoa (37) Gibraltarin yritysryhmistä ja niiden verovelvollisuudesta voittojen mukaan ehdotetun uudistuksen jälkeen. On syytä huomata, että vaikka yrityksen verovelvollisuus määräytyy joissakin tapauksissa myös työntekijöiden määrän tai kiinteistön liikekäytön mukaan, erilaisten rajojen ja lisien yhteenlaskettu vaikutus aiheuttaa erilaisen kokonaisverotustason voittojen mukaan talouden eri toimialoilla.
  Taulukko 1: Tietoa Gibraltarin yrityksistä | | Verokanta |
| --- | --- | --- | --- |
| | Määrä | Nyt | Uudistuksen jälkeen |
| Kaikki yritykset (toimialan mukaan) | 29 000 | | |
| Rahoituspalvelut | 179 | 0—35 % | 5—15 % (40) |
| Yleishyödylliset palvelut | 23 | 35 % | 35 % |
| Muut | 28 798 | 0—35 % | 0—15 % |
| Kaikki yritykset (tulojen mukaan) | 29 000 | | |
| Tuloa saavat | 10 400 | 0—35 % | 0—15 % (38) |
| Tuloa tuottamattomat | 18 600 | — | — |
| Tuloa saavat yritykset (aseman mukaan) | 10 400 | | |
| Muut kuin vapautetut | 1 400 | 0—35 % | 0—15 % (38) |
| Vapautetut | 9 000 | 0 % | 0—5 % (39)
   (40) |
| Tuloa saavat muut kuin vapautetut yritykset (voittojen mukaan) | 1 400 | | |
| Voittoa saavat | 540 | 0—35 % | 0—15 % (38) |
| Voittoa tuottamattomat | 500 | — | — |
| Tuloa saavat muut kuin vapautetut yritykset (aseman mukaan) | 1 400 | | |
| Edellytykset täyttävät | 140 | 2—10 % (41) | 0—15 % |
| Muut kuin edellytykset täyttävät | 1 260 | 35 % (42) | 0—15 % |
| Yleishyödylliset | 23 | 35 % | 35 % |
| Tuloa saavat vapautetut yritykset (toimialan mukaan) | 9 000 | | |
| Rahoituspalvelut | 70 | 0 % | 5 % (39)
   (40) |
| Muut kuin rahoituspalvelut | 8 930 | 0 % | 0 % (39) |

(147)

Jäljempänä olevassa taulukossa 1 on tietoa (37) Gibraltarin yritysryhmistä ja niiden verovelvollisuudesta voittojen mukaan ehdotetun uudistuksen jälkeen. On syytä huomata, että vaikka yrityksen verovelvollisuus määräytyy joissakin tapauksissa myös työntekijöiden määrän tai kiinteistön liikekäytön mukaan, erilaisten rajojen ja lisien yhteenlaskettu vaikutus aiheuttaa erilaisen kokonaisverotustason voittojen mukaan talouden eri toimialoilla.

Taulukko 1: Tietoa Gibraltarin yrityksistä

Verokanta

Määrä

Nyt

Uudistuksen jälkeen

Kaikki yritykset (toimialan mukaan)

29 000

Rahoituspalvelut

179

0—35 %

5—15 % (40)

Yleishyödylliset palvelut

23

35 %

35 %

Muut

28 798

0—35 %

0—15 %

Kaikki yritykset (tulojen mukaan)

29 000

Tuloa saavat

10 400

0—35 %

0—15 % (38)

Tuloa tuottamattomat

18 600

—

—

Tuloa saavat yritykset (aseman mukaan)

10 400

Muut kuin vapautetut

1 400

0—35 %

0—15 % (38)

Vapautetut

9 000

0 %

0—5 % (39)
   (40)

Tuloa saavat muut kuin vapautetut yritykset (voittojen mukaan)

1 400

Voittoa saavat

540

0—35 %

0—15 % (38)

Voittoa tuottamattomat

500

—

—

Tuloa saavat muut kuin vapautetut yritykset (aseman mukaan)

1 400

Edellytykset täyttävät

140

2—10 % (41)

0—15 %

Muut kuin edellytykset täyttävät

1 260

35 % (42)

0—15 %

Yleishyödylliset

23

35 %

35 %

Tuloa saavat vapautetut yritykset (toimialan mukaan)

9 000

Rahoituspalvelut

70

0 %

5 % (39)
   (40)

Muut kuin rahoituspalvelut

8 930

0 %

0 % (39)

| (148) | Taulukko 1 osoittaa, miten verotusuudistuksen täytäntöönpano vaikuttaisi tiettyihin selkeästi määritettyihin talouden toimialoihin Gibraltarissa. Vaikka komissio myöntää, että uudistuksessa poistetaan muodollinen jaottelu offshore- ja onshore-talouden välillä, verotuksen vertailu osoittaa ehdotetulle verojärjestelmälle ominaisen valikoivuuden. Erilaisiin yrityksiin sovelletaan erilaisia verokantoja, mikä on yksi todiste siitä, että ehdotetussa järjestelmässä myönnetään valikoivia etuja alemmista verokannoista hyötyville toimialoille. |
| --- | --- |

(148)

Taulukko 1 osoittaa, miten verotusuudistuksen täytäntöönpano vaikuttaisi tiettyihin selkeästi määritettyihin talouden toimialoihin Gibraltarissa. Vaikka komissio myöntää, että uudistuksessa poistetaan muodollinen jaottelu offshore- ja onshore-talouden välillä, verotuksen vertailu osoittaa ehdotetulle verojärjestelmälle ominaisen valikoivuuden. Erilaisiin yrityksiin sovelletaan erilaisia verokantoja, mikä on yksi todiste siitä, että ehdotetussa järjestelmässä myönnetään valikoivia etuja alemmista verokannoista hyötyville toimialoille.

| (149) | Gibraltarin offshore-toimialalla on parhaillaan meneillään kaksi valtiontukea koskevaa tutkintamenettelyä vapautettujen yritysten ja edellytykset täyttävien yritysten osalta. Tältä osin komissio on katsonut, että Gibraltarin viranomaiset myöntävät valtiontukea vapautetuille yrityksille vapauttamalla ne verosta (43). Tämän päätöksen kanssa samana päivänä tehdyssä päätöksessä komissio on vastaavasti todennut, että Gibraltarin viranomaiset myöntävät valtiontukea edellytykset täyttäville yrityksille asettamalla yleiseen yhtiöverokantaan verrattuna alhaisen verokannan (44). |
| --- | --- |

(149)

Gibraltarin offshore-toimialalla on parhaillaan meneillään kaksi valtiontukea koskevaa tutkintamenettelyä vapautettujen yritysten ja edellytykset täyttävien yritysten osalta. Tältä osin komissio on katsonut, että Gibraltarin viranomaiset myöntävät valtiontukea vapautetuille yrityksille vapauttamalla ne verosta (43). Tämän päätöksen kanssa samana päivänä tehdyssä päätöksessä komissio on vastaavasti todennut, että Gibraltarin viranomaiset myöntävät valtiontukea edellytykset täyttäville yrityksille asettamalla yleiseen yhtiöverokantaan verrattuna alhaisen verokannan (44).

| (150) | Taulukosta 1 käy selvästi ilmi, että uudistuksen täytäntöönpanon jälkeen rahoituspalvelualan ulkopuolisia vapautettuja yrityksiä verotetaan edelleen tosiasiallisen nollaverokannan mukaan. Tämä johtuu siitä, että vapautetut yritykset eivät yleensä ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa. Niillä ei vastaavasti ole työntekijöitä eikä liiketiloja Gibraltarissa, joten niiltä ei kanneta työnantajamaksua eikä liikekiinteistön käyttömaksua. Niiden etuoikeusasema nollaverokannan osalta säilyy uudistuksessa, jossa tosiasiallisesti edelleen myönnetään niille valtiontukea. Rahoituspalvelualan vapautettuihin yrityksiin kohdistuu 5 prosentin vero uudistuksen täytäntöönpanon jälkeen. Vaikka niitä verotetaan ensimmäisen kerran, niiden etuoikeusasema Gibraltarin taloudessa kuitenkin säilyy suurelta osin, koska niiden verovelvollisuus rajataan 5 prosenttiin voitoista. Sen sijaan Gibraltarin talouteen sovelletaan muuten joko 15 prosentin tai 35 prosentin ylärajaa. |
| --- | --- |

(150)

Taulukosta 1 käy selvästi ilmi, että uudistuksen täytäntöönpanon jälkeen rahoituspalvelualan ulkopuolisia vapautettuja yrityksiä verotetaan edelleen tosiasiallisen nollaverokannan mukaan. Tämä johtuu siitä, että vapautetut yritykset eivät yleensä ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa. Niillä ei vastaavasti ole työntekijöitä eikä liiketiloja Gibraltarissa, joten niiltä ei kanneta työnantajamaksua eikä liikekiinteistön käyttömaksua. Niiden etuoikeusasema nollaverokannan osalta säilyy uudistuksessa, jossa tosiasiallisesti edelleen myönnetään niille valtiontukea. Rahoituspalvelualan vapautettuihin yrityksiin kohdistuu 5 prosentin vero uudistuksen täytäntöönpanon jälkeen. Vaikka niitä verotetaan ensimmäisen kerran, niiden etuoikeusasema Gibraltarin taloudessa kuitenkin säilyy suurelta osin, koska niiden verovelvollisuus rajataan 5 prosenttiin voitoista. Sen sijaan Gibraltarin talouteen sovelletaan muuten joko 15 prosentin tai 35 prosentin ylärajaa.

| (151) | Komissio toteaa, että uudistus säilyttää vallitsevan tilanteen, jossa vapautetut yritykset saavat valtiontukea. Yleisesti ottaen järjestelmässä vahvistetaan erilaisia voittojen verotustasoja talouden eri toimialoille ja myönnetään siten valikoiva etu niiden toimialojen yrityksille, joilla sovelletaan alempia verokantoja. Tästäkin syystä ilmoitettu järjestelmä on aineellisesti valikoiva. |
| --- | --- |

(151)

Komissio toteaa, että uudistus säilyttää vallitsevan tilanteen, jossa vapautetut yritykset saavat valtiontukea. Yleisesti ottaen järjestelmässä vahvistetaan erilaisia voittojen verotustasoja talouden eri toimialoille ja myönnetään siten valikoiva etu niiden toimialojen yrityksille, joilla sovelletaan alempia verokantoja. Tästäkin syystä ilmoitettu järjestelmä on aineellisesti valikoiva.

| (152) | Ilmoitettuihin toimenpiteisiin liittyy näin ollen sekä alueellista että aineellista valikoivuutta, joista viimeksi mainittu perustuu paitsi ehdotetun järjestelmän joihinkin erityispiirteisiin myös järjestelmää kokonaisuudessaan koskevaan analyysiin. |
| --- | --- |

(152)

Ilmoitettuihin toimenpiteisiin liittyy näin ollen sekä alueellista että aineellista valikoivuutta, joista viimeksi mainittu perustuu paitsi ehdotetun järjestelmän joihinkin erityispiirteisiin myös järjestelmää kokonaisuudessaan koskevaan analyysiin.

| (153) | Edellä 98—152 kappaleessa yksityiskohtaisesti arvioitujen verovapautusten ja veronalennusten myöntämiseen liittyy verotulojen menetys, joka tiedonannon 10 kohdan mukaan vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, tätä periaatetta sovelletaan myös jäsenvaltioiden alueellisten tai paikallisten yksiköiden myöntämiin etuihin (45). Edellä on jo käsitelty perustelua, jonka mukaan verotuloja ei menetetä, koska Yhdistyneen kuningaskunnan veroja ei sovellettaisi Gibraltariin. Tästä seuraa, että kyseessä on valtion myöntämä ja valtion varoista myönnetty etu. |
| --- | --- |

(153)

Edellä 98—152 kappaleessa yksityiskohtaisesti arvioitujen verovapautusten ja veronalennusten myöntämiseen liittyy verotulojen menetys, joka tiedonannon 10 kohdan mukaan vastaa verotustukiin käytettyjen valtion varojen määrää. Kuten yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut, tätä periaatetta sovelletaan myös jäsenvaltioiden alueellisten tai paikallisten yksiköiden myöntämiin etuihin (45). Edellä on jo käsitelty perustelua, jonka mukaan verotuloja ei menetetä, koska Yhdistyneen kuningaskunnan veroja ei sovellettaisi Gibraltariin. Tästä seuraa, että kyseessä on valtion myöntämä ja valtion varoista myönnetty etu.

| (154) | Gibraltar on avoin markkinatalous. Monet Gibraltariin sijoittautuneet yritykset (ja konsernit, joihin ne kuuluvat) toimivat todennäköisesti aloilla, joilla on jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Tämä koskee etenkin palvelualaa, jota koskevia yhteisön oikeussääntöjä sovelletaan täysimääräisesti Gibraltariin. Yhteisöjen tuomioistuin on useaan otteeseen todennut, että kun valtion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin nähden, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tältä osin ei ole välttämätöntä, että tuensaajayritys itse harjoittaa vientiä. Jos jäsenvaltio nimittäin myöntää tukea yritykselle, tuotanto tässä valtiossa voi tämän vuoksi pysyä ennallaan tai kasvaa, mistä seuraa, että sellaisten yritysten mahdollisuudet, joiden kotipaikka on jossakin toisessa jäsenvaltiossa, viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille huononevat. Sitä paitsi jos jäsenvaltio myöntää tukia palvelualalla ja tuotteiden jakelussa toimiville yrityksille, ei ole välttämätöntä, että tuensaajayritykset itse harjoittavat toimintaa tämän jäsenvaltion ulkopuolella, jotta tuki voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, etenkin kun on kyse kahden jäsenvaltion välisen rajan tuntumassa sijaitsevasta yrityksestä. Se, että tuen määrä on suhteellisen vähäinen tai että tuensaajayritys on suhteellisen pieni, ei automaattisesti tarkoita, ettei tuki voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (46). Siltä osin kuin poikkeuksesta hyötyvät sellaisilla toimialoilla toimivat Gibraltarissa olevat yritykset, joilla on jäsenvaltioiden välistä kauppaa, se vaikuttaa tähän kauppaan, ja se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(154)

Gibraltar on avoin markkinatalous. Monet Gibraltariin sijoittautuneet yritykset (ja konsernit, joihin ne kuuluvat) toimivat todennäköisesti aloilla, joilla on jäsenvaltioiden välistä kauppaa. Tämä koskee etenkin palvelualaa, jota koskevia yhteisön oikeussääntöjä sovelletaan täysimääräisesti Gibraltariin. Yhteisöjen tuomioistuin on useaan otteeseen todennut, että kun valtion myöntämä tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin nähden, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tältä osin ei ole välttämätöntä, että tuensaajayritys itse harjoittaa vientiä. Jos jäsenvaltio nimittäin myöntää tukea yritykselle, tuotanto tässä valtiossa voi tämän vuoksi pysyä ennallaan tai kasvaa, mistä seuraa, että sellaisten yritysten mahdollisuudet, joiden kotipaikka on jossakin toisessa jäsenvaltiossa, viedä tuotteitaan tämän jäsenvaltion markkinoille huononevat. Sitä paitsi jos jäsenvaltio myöntää tukia palvelualalla ja tuotteiden jakelussa toimiville yrityksille, ei ole välttämätöntä, että tuensaajayritykset itse harjoittavat toimintaa tämän jäsenvaltion ulkopuolella, jotta tuki voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, etenkin kun on kyse kahden jäsenvaltion välisen rajan tuntumassa sijaitsevasta yrityksestä. Se, että tuen määrä on suhteellisen vähäinen tai että tuensaajayritys on suhteellisen pieni, ei automaattisesti tarkoita, ettei tuki voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan (46). Siltä osin kuin poikkeuksesta hyötyvät sellaisilla toimialoilla toimivat Gibraltarissa olevat yritykset, joilla on jäsenvaltioiden välistä kauppaa, se vaikuttaa tähän kauppaan, ja se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

| (155) | Yhdistynyt kuningaskunta, Gibraltarin hallitus ja Espanja esittävät huomautuksia, joiden mukaan uudistuksessa noudatetaan menettelysäännöissä ja muissa kansainvälisissä normeissa vahvistettuja perusteita. Kuten Gibraltarin hallitus huomauttaa, toimenpiteen arviointi haitalliseksi (tai ei-haitalliseksi, kuten uudistuksen kohdalla (47)) menettelysääntöjen nojalla ei kuitenkaan vaikuta suoraan sen arviointiin valtiontuen kannalta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla. Vastaavasti Espanjan esittämät ja Yhdistyneen kuningaskunnan torjumat väitteet veronkierrosta ja rahanpesusta eivät ole merkityksellisiä valtiontukea koskevassa tutkinnassa, kuten Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa. |
| --- | --- |

(155)

Yhdistynyt kuningaskunta, Gibraltarin hallitus ja Espanja esittävät huomautuksia, joiden mukaan uudistuksessa noudatetaan menettelysäännöissä ja muissa kansainvälisissä normeissa vahvistettuja perusteita. Kuten Gibraltarin hallitus huomauttaa, toimenpiteen arviointi haitalliseksi (tai ei-haitalliseksi, kuten uudistuksen kohdalla (47)) menettelysääntöjen nojalla ei kuitenkaan vaikuta suoraan sen arviointiin valtiontuen kannalta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan nojalla. Vastaavasti Espanjan esittämät ja Yhdistyneen kuningaskunnan torjumat väitteet veronkierrosta ja rahanpesusta eivät ole merkityksellisiä valtiontukea koskevassa tutkinnassa, kuten Yhdistynyt kuningaskunta huomauttaa.

| (156) | Komissio torjuu Gibraltarin hallituksen väitteen, jonka mukaan komissio ei ole valtiontukea koskevissa toimissaan kunnioittanut yhtäläistä kohtelua. Tämän väitteen tueksi ei ole esitetty erityisiä todisteita. Joka tapauksessa komissio on mahdollista EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tutkiessaan velvollinen arvioimaan kutakin toimenpidettä yksinomaan sen omien ansioiden perusteella. Gibraltarin hallitus väittää, että EY:n perustamissopimuksen 95—97 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet ovat asianmukainen menettelytapa, mutta komissio huomauttaa, että tiedonannon 15 kohtaa on luettava yhdessä 6 kohdan kanssa, jossa viitataan selvästi mahdollisiin menettelytapoihin jäsenvaltioiden sisäisten yleisten verotustoimenpiteiden vaikutusten osalta. Tähän sisältyy epäsuora vaatimus siitä, että Gibraltaria on kohdeltava ikään kuin se olisi täysivaltainen jäsenvaltio, ja Ahvenanmaan maakuntahallitus väittää vastaavasti, että itsehallintoalueiden toteuttamia välittömiä verotustoimenpiteitä olisi arvioitava ikään kuin ne olisivat jäsenvaltion toteuttamia. EY:n perustamissopimuksessa ei kuitenkaan ole perustaa tällaiselle väitteelle. |
| --- | --- |

(156)

Komissio torjuu Gibraltarin hallituksen väitteen, jonka mukaan komissio ei ole valtiontukea koskevissa toimissaan kunnioittanut yhtäläistä kohtelua. Tämän väitteen tueksi ei ole esitetty erityisiä todisteita. Joka tapauksessa komissio on mahdollista EY:n perustamissopimuksen 87 artiklassa tarkoitettua valtiontukea tutkiessaan velvollinen arvioimaan kutakin toimenpidettä yksinomaan sen omien ansioiden perusteella. Gibraltarin hallitus väittää, että EY:n perustamissopimuksen 95—97 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet ovat asianmukainen menettelytapa, mutta komissio huomauttaa, että tiedonannon 15 kohtaa on luettava yhdessä 6 kohdan kanssa, jossa viitataan selvästi mahdollisiin menettelytapoihin jäsenvaltioiden sisäisten yleisten verotustoimenpiteiden vaikutusten osalta. Tähän sisältyy epäsuora vaatimus siitä, että Gibraltaria on kohdeltava ikään kuin se olisi täysivaltainen jäsenvaltio, ja Ahvenanmaan maakuntahallitus väittää vastaavasti, että itsehallintoalueiden toteuttamia välittömiä verotustoimenpiteitä olisi arvioitava ikään kuin ne olisivat jäsenvaltion toteuttamia. EY:n perustamissopimuksessa ei kuitenkaan ole perustaa tällaiselle väitteelle.

| (157) | Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltarin hallitus eivät ole yrittäneet väittää, että jos uudistus katsotaan tueksi, sitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio näin ollen pitää kiinni kannasta, jonka se omaksui arvioidessaan soveltuvuutta menettelyn aloittamisen yhteydessä. Tämä arviointi toistetaan ja sitä täsmennetään jäljempänä. |
| --- | --- |

(157)

Yhdistynyt kuningaskunta ja Gibraltarin hallitus eivät ole yrittäneet väittää, että jos uudistus katsotaan tueksi, sitä voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. Komissio näin ollen pitää kiinni kannasta, jonka se omaksui arvioidessaan soveltuvuutta menettelyn aloittamisen yhteydessä. Tämä arviointi toistetaan ja sitä täsmennetään jäljempänä.

| (158) | Mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua poikkeusta ei voida soveltaa tässä asiassa, koska uudistuksella ei ole kyseisessä määräyksessä lueteltuja tavoitteita. |
| --- | --- |

(158)

Mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua poikkeusta ei voida soveltaa tässä asiassa, koska uudistuksella ei ole kyseisessä määräyksessä lueteltuja tavoitteita.

| (159) | Kyseisen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukitoimenpide katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi, kun se on tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tällaiset alueet määritellään Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartassa vuosiksi 2000—2006, sellaisena kuin komissio on hyväksynyt sen valtiontuen numerolla N 265/2000 (48). Koska Gibraltar ei ole tällainen alue, kyseistä määräystä ei sovelleta. |
| --- | --- |

(159)

Kyseisen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukitoimenpide katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi, kun se on tarkoitettu taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma. Tällaiset alueet määritellään Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikartassa vuosiksi 2000—2006, sellaisena kuin komissio on hyväksynyt sen valtiontuen numerolla N 265/2000 (48). Koska Gibraltar ei ole tällainen alue, kyseistä määräystä ei sovelleta.

| (160) | Kyseisen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjen poikkeusten osalta uudistus ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Yhdistyneen kuningaskunnan taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen. |
| --- | --- |

(160)

Kyseisen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa määrättyjen poikkeusten osalta uudistus ei ole tarkoitettu Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai Yhdistyneen kuningaskunnan taloudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen.

| (161) | Lopuksi on tutkittava, voidaanko uudistukseen soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(161)

Lopuksi on tutkittava, voidaanko uudistukseen soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, jonka mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (162) | Uudistuksen osat, joiden on katsottu antavan edun, ja uudistus kokonaisuudessaan Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöverojärjestelmään verrattuna keventävät asianomaisten yritysten taloutta niiden tavallisessa liiketoiminnassa yleensä rasittavia maksuja. Tämä huojennus ei liity investointiin eikä työpaikkojen luomiseen, joten se on toimintatukea, jonka edut lakkaavat niin pian kuin se poistetaan. Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisen tuen ei voida katsoa edistävän tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä. Gibraltar ei myöskään sisälly Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikarttaan (49). |
| --- | --- |

(162)

Uudistuksen osat, joiden on katsottu antavan edun, ja uudistus kokonaisuudessaan Yhdistyneen kuningaskunnan yhtiöverojärjestelmään verrattuna keventävät asianomaisten yritysten taloutta niiden tavallisessa liiketoiminnassa yleensä rasittavia maksuja. Tämä huojennus ei liity investointiin eikä työpaikkojen luomiseen, joten se on toimintatukea, jonka edut lakkaavat niin pian kuin se poistetaan. Komission vakiintuneen käytännön mukaan tällaisen tuen ei voida katsoa edistävän tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehitystä. Gibraltar ei myöskään sisälly Yhdistyneen kuningaskunnan aluetukikarttaan (49).

VII   PÄÄTELMÄT

| (163) | Komissio toteaa, että uudistus on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Mitään 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyä poikkeusta ei sovelleta. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta ei voi panna täytäntöön uudistusta, |
| --- | --- |

(163)

Komissio toteaa, että uudistus on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Mitään 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyä poikkeusta ei sovelleta. Näin ollen Yhdistynyt kuningaskunta ei voi panna täytäntöön uudistusta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamat Gibraltarin yhtiöverojärjestelmän uudistusta koskevat ehdotukset ovat valtiontukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.

Kyseisiä ehdotuksia ei näin ollen voida panna täytäntöön.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 30 päivänä maaliskuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 300, 4.12.2002, s. 2.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  EYVL C 2, 6.1.1998, s. 1.

3

(4)  OECD:n neuvosto hyväksyi raportin 9.4.1998.

4

(5)  EYVL C 384, 10.12.1998, s. 3.

5

(6)  Ratkaisuehdotus yhdistetyissä asioissa C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 (Kok. 2000, s. I-1073).

6

(7)  Yhdistetyt asiat T-92/00 ja T-103/00, tuomio 6.3.2002 (Kok. 2002, s. II-1385, 27 kohta).

7

(8)  Ks. 33—57 kappale.

8

(9)  Raportit julkaistiin lokakuussa 2001 ja 22.11.2002.

9

(10)  Julkinen sitoumus annettiin 27.2.2002.

10

(11)  Käytännesääntötyöryhmän (yritysverotus) 4.12.2001 antama selvitys Ecofin-neuvostolle (14467/01 — FISC 249, 27.11.2001).

11

(12)  Ks. alaviite 7.

12

(13)  Ks. alaviite 1.

13

(14)  Yhteisöjen tuomioistuin tunnusti tämän poikkeuksen asiassa 173/73 (Kok. 1974, s. 709).

14

(15)  Ratkaisuehdotus yhdistetyissä asioissa C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 (Kok. 2000, s. I-1073).

15

(16)  Komission päätös, tehty 13 päivänä helmikuuta 2001, tuki N 147 A/2000 Ranska (Loi d'orientation pour l'Outre-mer) ja asia 248/84, Saksa v. komissio, tuomio 14.10.1987 (Kok. 1987, s. 4013).

16

(17)  Yhdistetyt asiat T-127/99, T-129/99 ja T-148/99, Diputación Foral de Álava ym. v. komissio, tuomion 142 kohta.

17

(18)  FATF Offshore Group of Banking Supervisors, Mutual Evaluation Report (marraskuu 2002), s. 29.

18

(19)  IMF:n raportti (lokakuu 2001), ”Gibraltar: Assessment of the Regulation and Supervision of Financial Services”, 9 kohta.

19

(20)  Ks. alaviite 1.

20

(21)  Ks. erityisesti komission päätös 93/337/ETY, tehty 10 päivänä toukokuuta 1993, Baskimaahan tehtäviin investointeihin liittyvästä verotukijärjestelmästä (EYVL L 134, 3.6.1993, s. 25).

21

(22)  Julkisasiamies Saggion ratkaisuehdotus yhdistetyissä asioissa C-400/97, C-401/97 ja C-402/97 (Kok. 2000, s. I-1073).

22

(23)  Keskushallintoviranomaisten toteuttamista toimenpiteistä ks. erityisesti komission päätös, tehty 21 päivänä toukokuuta 1997, tuki N 847/96, yhteisön etusijalle asettamien hyvin syrjäisten alueiden (ZPU) perustamisesta ja talouskehitystä edistävien toimenpiteiden luomisesta Ranskan merentakaisissa departementeissa (EYVL C 245, 12.8.1997), komission päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 1997, tuki N 144/A/96, alueellisesta investointi- ja toimintatukiohjelmasta (Kanariansaarten talous- ja verotusohjelman muutos) (EYVL C 65, 28.2.1998) ja komission päätös 2002/780/EY, tehty 28 päivänä helmikuuta 2001, tukijärjestelmästä ”Investointien verohelpotukset 1999”, jonka Saksa aikoo toteuttaa tiettyjen uusissa osavaltioissa ja Berliinissä sijaitsevien yritysten tukemiseksi (EYVL L 282, 19.10.2002, s. 15). Ks. myös komission päätös 98/476/EY, tehty 21 päivänä tammikuuta 1998, Saksan tuloverolain (Einkommensteuergesetz) 52 § :n 8 momentin perusteella myönnettävistä veronhuojennuksista (EYVL L 212, 30.7.1998, s. 50) ja sitä koskeva asia C-156/98, Saksa v. komissio, tuomio 19.9.2000 (Kok. 2000, s. I-6857). Alueviranomaisten toteuttamista toimenpiteistä ks. komission päätös 93/337/ETY, tehty 10 päivänä toukokuuta 1993, Baskimaahan tehtäviin investointeihin liittyvästä verotukijärjestelmästä ja komission päätös 2003/442/EY, tehty 11 päivänä joulukuuta 2002, tuloverokannan alennuksia koskevasta osasta ohjelmassa, jonka tarkoituksena on sopeuttaa kansallinen verotusjärjestelmä vastaamaan Azoreiden autonomisen alueen erityisvaatimuksia (EYVL L 150, 18.6.2003, s. 52).

23

(24)  Asia 173/73, Italia v. komissio, tuomio 2.7.1974 (Kok. 1974, s. 713), asia 323/82, Intermills v. komissio, tuomio 14.11.1984 (Kok. 1984, s. 3809) ja asia C-248/84, Saksa v. komissio, tuomio 14.10.1987 (Kok. 1987, s. 4013).

24

(25)  Mainittu edellä.

25

(26)  Ks. tältä osin yhdistetyt asiat T-127/99, T-129/99 ja T-148/99, Territorio Histórico de Álava ym. v. komissio, tuomio 6.3.2002 (Kok. 2002, s. II-1275, 237 kohta).

26

(27)  Ks. esimerkiksi komission päätös 2000/795/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, valtiontuesta, jonka Espanja on myöntänyt Ramondín SA:lle ja Ramondín Cápsulas SA:lle (EYVL L 318, 16.12.2000, s. 36).

27

(28)  Ks. edellä mainitut yhdistetyt asiat T-92/00 ja T-103/00 päätöksestä 2000/795/EY.

28

(29)  Ks. erityisesti komission päätös 2003/28/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2001, valtiontukiohjelmasta, jonka Espanja on toteuttanut vuonna 1993 uusien yritysten hyväksi Álavassa (Espanjassa) (EYVL L 17, 22.1.2003, s. 20), komission päätös 2003/86/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2001, valtiontukiohjelmasta, jonka Espanja toteutti vuonna 1993 uusien yritysten hyväksi Biskajassa (Espanjassa) (EUVL L 40, 14.2.2003, s. 11) ja komission päätös 2003/192/EY, tehty 20 päivänä joulukuuta 2001, valtiontukiohjelmasta, jonka Espanja on toteuttanut vuonna 1993 uusien yritysten hyväksi Guipúzcoassa (Espanjassa) (EUVL L 77, 24.3.2003, s. 1).

29

(30)  Ks. edellä mainittu päätös 2003/442/EY.

30

(31)  Asia C-351/98, Espanja v. komissio, tuomio 26.9.2002 (Kok. 2002, s. I-8031, 44 kohta) ja asia C-409/00, Espanja v. komissio, tuomio 13.2.2003 (Kok. 2003, s. I-1487, 56 kohta).

31

(32)  Asia C-218/02, komissio v. Yhdistynyt kuningaskunta, tuomio 29.1.2004 (ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, perustelujen 15 kohta ja tuomiolauselman 1 kohta).

32

(33)  Asia 248/84, Saksa v. komissio, tuomio 14.10.1987 (Kok. 1987, s. 4013, 17 kohta).

33

(34)  Gibraltarin hallituksen www-sivustolla (www.gibraltar.gov.gi) todetaan, että ”palkat [Gibraltarissa] vastaavat suurelta osin Yhdistyneen kuningaskunnan palkkoja”. Keskimääräiset kokoaikapalkat Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat noin 24 000 Englannin puntaa vuodessa (lähde: New Earnings Survey 2002, http://www.statistics.gov.uk/pdfdir/nes1002.pdf). Työnantajien työvoimakustannukset sisältävät muita kustannuksia (kuten sosiaaliturvamaksut).

34

(35)  Gibraltarin hallituksen lehdistötiedote 008/2003, 14.1.2003.

35

(36)  Ks. komission asetus (EY) N:o 69/2001 vähämerkityksisestä tuesta (EYVL L 10, 13.1.2001, s. 30).

36

(37)  Yritysten määrää koskevat luvut ovat likimääräisiä. Lähde: Yhdistyneen kuningaskunnan ja/tai Gibraltarin tämän tutkintamenettelyn sekä vapautettuja yrityksiä ja edellytykset täyttäviä yrityksiä koskevien tutkintamenettelyjen aikana toimittamat tiedot.

37

(38)  Oletetaan, että rahoituspalvelutoiminnasta kannettava lisävero olisi 5 prosenttia.

38

(39)  Ilman yleishyödyllisiä laitoksia, joiden verokanta olisi 35 prosenttia.

39

(40)  Oletetaan, että vapautetut yritykset eivät ole fyysisesti läsnä Gibraltarissa, jolloin niiden ei tarvitsisi maksaa työnantajamaksua tai liikekiinteistön käyttömaksua.

40

(41)  Edellytykset täyttävien yritysten enemmistö. Joidenkin verokanta jää tämän vaihteluvälin ulkopuolelle.

41

(42)  Oletetaan, että niihin sovelletaan täysimääräistä yleistä yhtiöverokantaa.

42

(43)  Asia E 7/2002, asianmukaisia toimenpiteitä on ehdotettu kirjeessä K(2002) 4481 lopullinen, 27.11.2002.

43

(44)  Asia C 52/2001.

44

(45)  Ks. asia 284/84, Saksa v. komissio, tuomio 14.10.1987 (Kok. 1987, s. 4013, 17 kohta).

45

(46)  Ks. asia 730/79, Philip Morris v. komissio, tuomio 17.9.1980 (Kok. 1980, s. 2671), asia 142/87, Belgia v. komissio, tuomio 21.3.1990 (Kok. 1990, s. I-959), yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994 (Kok. 1994, s. I-4103, 40—42 kohta) sekä asia C-310/99, Italia v. komissio, tuomio 7.3.2002 (Kok. 2002, s. I-2289, 84—86 kohta).

46

(47)  Ks. talous- ja valtiovarainministerien neuvoston istunnon päätelmät, 3.6.2003.

47

(48)  EYVL C 272, 23.9.2000, s. 43.

48

(49)  Ks. edellinen alaviite.

49

---

| 2.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/27

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 20 päivänä huhtikuuta 2004,

Ranskan myöntämästä valtiontuesta Coopérative d'éxportation du livre français'lle (CELF)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 1361)

(Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/262/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on antanut asianomaisille mahdollisuuden esittää huomautuksensa perustamissopimuksen näiden artiklojen (1) mukaisesti, ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

I   MENETTELY

| (1) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 28 päivänä helmikuuta 2002 annetulla tuomiolla (2) Coopérative d'exportation du livre français'lle (CELF) myönnetystä valtiontuesta 10 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyn komission päätöksen 1999/133/EY (3) 1 artiklan viimeisen virkkeen. Kyseinen artikla kuuluu seuraavasti:
  ”Tuki, joka on myönnetty CELFille ranskankielisten kirjojen pienten tilausten käsittelyä varten, on perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Koska Ranskan hallitus on laiminlyönyt ilmoittaa tästä tuesta komissiolle ennen sen toimeenpanoa, on se myönnetty laittomasti. Tuki soveltuu kuitenkin yhteismarkkinoille, koska se täyttää ehdot perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisen poikkeuksen myöntämiselle.” (4) |
| --- | --- |

(1)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi 28 päivänä helmikuuta 2002 annetulla tuomiolla (2) Coopérative d'exportation du livre français'lle (CELF) myönnetystä valtiontuesta 10 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyn komission päätöksen 1999/133/EY (3) 1 artiklan viimeisen virkkeen. Kyseinen artikla kuuluu seuraavasti:

”Tuki, joka on myönnetty CELFille ranskankielisten kirjojen pienten tilausten käsittelyä varten, on perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Koska Ranskan hallitus on laiminlyönyt ilmoittaa tästä tuesta komissiolle ennen sen toimeenpanoa, on se myönnetty laittomasti. Tuki soveltuu kuitenkin yhteismarkkinoille, koska se täyttää ehdot perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisen poikkeuksen myöntämiselle.” (4)

| (2) | Tuomiota seurasi pitkä tutkintamenettely, jonka päävaiheet kuvaillaan seuraavassa. |
| --- | --- |

(2)

Tuomiota seurasi pitkä tutkintamenettely, jonka päävaiheet kuvaillaan seuraavassa.

A.   MENETTELYN ENSIMMÄINEN VAIHE

| (3) | SIDE (Société internationale de diffusion et d'édition), ”kirjojen vientimarkkinoilla toimiva ranskalainen yritys, joka joutuu kilpailemaan valtiontukea saavan kustantajien osuuskunnan kanssa”, (5) ilmoitti komissiolle 20 päivänä maaliskuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että Ranskan viranomaiset olivat myöntäneet CELFille myynninedistämis-, kuljetus- ja markkinointitukea, jota ei ollut ilmoitettu etukäteen komissiolle perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyinen 88 artiklan 3 kohta) säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

SIDE (Société internationale de diffusion et d'édition), ”kirjojen vientimarkkinoilla toimiva ranskalainen yritys, joka joutuu kilpailemaan valtiontukea saavan kustantajien osuuskunnan kanssa”, (5) ilmoitti komissiolle 20 päivänä maaliskuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että Ranskan viranomaiset olivat myöntäneet CELFille myynninedistämis-, kuljetus- ja markkinointitukea, jota ei ollut ilmoitettu etukäteen komissiolle perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyinen 88 artiklan 3 kohta) säännösten mukaisesti.

| (4) | Komissio huomautti Ranskan viranomaisille 2 päivänä huhtikuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että komissiolle on ilmoitettava etukäteen kaikista tukien myöntämistä tai muuttamista koskevista suunnitelmista, ja pyysi niiltä selvitystä SIDEn tarkoittamien tukitoimenpiteiden luonteesta ja tarkoituksesta. |
| --- | --- |

(4)

Komissio huomautti Ranskan viranomaisille 2 päivänä huhtikuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että komissiolle on ilmoitettava etukäteen kaikista tukien myöntämistä tai muuttamista koskevista suunnitelmista, ja pyysi niiltä selvitystä SIDEn tarkoittamien tukitoimenpiteiden luonteesta ja tarkoituksesta.

| (5) | Ranskan viranomaiset vahvistivat komissiolle 29 päivänä kesäkuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että CELFille oli todellakin myönnetty tukea. Ne täsmensivät, että tuen tarkoituksena oli edistää ranskan kielen ja ranskalaisen kirjallisuuden levittämistä muihin kuin ranskankielisiin maihin ja että tämän lisäksi CELF hallinnoi kolmea erityistukijärjestelmää, joilla niin ikään pyrittiin edistämään kaukaisissa maissa asuvien lukijoiden tutustumista ranskankieliseen kirjallisuuteen. |
| --- | --- |

(5)

Ranskan viranomaiset vahvistivat komissiolle 29 päivänä kesäkuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että CELFille oli todellakin myönnetty tukea. Ne täsmensivät, että tuen tarkoituksena oli edistää ranskan kielen ja ranskalaisen kirjallisuuden levittämistä muihin kuin ranskankielisiin maihin ja että tämän lisäksi CELF hallinnoi kolmea erityistukijärjestelmää, joilla niin ikään pyrittiin edistämään kaukaisissa maissa asuvien lukijoiden tutustumista ranskankieliseen kirjallisuuteen.

| (6) | Komissio vahvisti SIDElle 7 päivänä elokuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että CELFille oli myönnetty tukea, täsmensi sen tarkoituksen ja myönsi, ettei tuesta ollut ilmoitettu komissiolle ennen sen toimeenpanoa. Se kuitenkin totesi, ettei riidanalainen tuki näyttänyt vaikuttaneen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio pyysi SIDEä esittämään huomautuksensa asiasta. |
| --- | --- |

(6)

Komissio vahvisti SIDElle 7 päivänä elokuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että CELFille oli myönnetty tukea, täsmensi sen tarkoituksen ja myönsi, ettei tuesta ollut ilmoitettu komissiolle ennen sen toimeenpanoa. Se kuitenkin totesi, ettei riidanalainen tuki näyttänyt vaikuttaneen jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio pyysi SIDEä esittämään huomautuksensa asiasta.

| (7) | SIDE ilmoitti komissiolle 7 päivänä syyskuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että se aikoi riitauttaa toimenpiteet niiden syrjivän luonteen (6) ja niistä yhteisön sisäiselle kaupalle koituvien seurausten perusteella, mutta ei kuitenkaan kiistänyt sitä, että kulttuuriministeriön myöntämän tuen kulttuurisena tavoitteena on ollut ranskan kielen ja ranskalaisen kirjallisuuden levittäminen. |
| --- | --- |

(7)

SIDE ilmoitti komissiolle 7 päivänä syyskuuta 1992 päivätyllä kirjeellä, että se aikoi riitauttaa toimenpiteet niiden syrjivän luonteen (6) ja niistä yhteisön sisäiselle kaupalle koituvien seurausten perusteella, mutta ei kuitenkaan kiistänyt sitä, että kulttuuriministeriön myöntämän tuen kulttuurisena tavoitteena on ollut ranskan kielen ja ranskalaisen kirjallisuuden levittäminen.

| (8) | Riidanalaiset toimenpiteet arvioituaan komissio hylkäsi SIDEn väitteet ja totesi 18 päivänä toukokuuta 1993 tekemässään päätöksessä (7), että alan erityinen kilpailutilanne ja kyseisten tukijärjestelmien kulttuurinen tavoite huomioon ottaen tuki täytti ehdot perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa (nykyinen 87 artiklan 3 kohdan d alakohta) tarkoitetun poikkeuksen soveltamiselle. |
| --- | --- |

(8)

Riidanalaiset toimenpiteet arvioituaan komissio hylkäsi SIDEn väitteet ja totesi 18 päivänä toukokuuta 1993 tekemässään päätöksessä (7), että alan erityinen kilpailutilanne ja kyseisten tukijärjestelmien kulttuurinen tavoite huomioon ottaen tuki täytti ehdot perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa (nykyinen 87 artiklan 3 kohdan d alakohta) tarkoitetun poikkeuksen soveltamiselle.

| (9) | SIDE vaati 2 päivänä elokuuta 1993 jätetyllä kanteella ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kumoamaan tämän päätöksen. Syyskuun 18 päivänä 1995 annetussa tuomiossa (8) ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyi osittain SIDEn vaatimuksen 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyn komission päätöksen kumoamisesta, mutta vain tiettyjen pieniin tilauksiin liittyvien toimenpiteiden osalta. |
| --- | --- |

(9)

SIDE vaati 2 päivänä elokuuta 1993 jätetyllä kanteella ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinta kumoamaan tämän päätöksen. Syyskuun 18 päivänä 1995 annetussa tuomiossa (8) ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyi osittain SIDEn vaatimuksen 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyn komission päätöksen kumoamisesta, mutta vain tiettyjen pieniin tilauksiin liittyvien toimenpiteiden osalta.

| (10) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyi myös seuraavat kolme tukijärjestelmää, joita CELF hallinnoi valtion lukuun:






  a) | tuet lentorahtien ja lentopakettien kustantamiseksi; |
| --- | --- | --- |

(10)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyi myös seuraavat kolme tukijärjestelmää, joita CELF hallinnoi valtion lukuun:

a)

tuet lentorahtien ja lentopakettien kustantamiseksi;

| b) | Page à Page -ohjelma (9) (tuet ranskankielisten kirjojen levittämiseen Keski- ja Itä-Euroopan maihin); |
| --- | --- |

b)

Page à Page -ohjelma (9) (tuet ranskankielisten kirjojen levittämiseen Keski- ja Itä-Euroopan maihin);

| c) | Plus-ohjelma (tuet ranskankielisten kurssikirjojen myynnille Saharan eteläpuolisen Afrikan korkeakouluopiskelijoille). |
| --- | --- |

c)

Plus-ohjelma (tuet ranskankielisten kurssikirjojen myynnille Saharan eteläpuolisen Afrikan korkeakouluopiskelijoille).

| (11) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että komissio oli saanut Ranskan viranomaisilta näistä kolmesta tukijärjestelmästä riittävästi tietoja todetakseen, että tuilla oli ainoastaan vähäinen vaikutus kilpailuun. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin korosti etenkin sitä, että jokainen näiden tukien myöntämisedellytykset täyttävä yritys sai anoa niitä CELFiltä. Se totesi, ettei kantaja ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että nämä kolme tukijärjestelmää olisivat vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(11)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi, että komissio oli saanut Ranskan viranomaisilta näistä kolmesta tukijärjestelmästä riittävästi tietoja todetakseen, että tuilla oli ainoastaan vähäinen vaikutus kilpailuun. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin korosti etenkin sitä, että jokainen näiden tukien myöntämisedellytykset täyttävä yritys sai anoa niitä CELFiltä. Se totesi, ettei kantaja ole esittänyt mitään näyttöä siitä, että nämä kolme tukijärjestelmää olisivat vaikuttaneet jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (12) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesikin, että komissio oli päätöksellään perustellusti hyväksynyt nämä CELFin hallinnoimat tukijärjestelmät, ja hylkäsi SIDEn väitteet perusteettomina. |
| --- | --- |

(12)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesikin, että komissio oli päätöksellään perustellusti hyväksynyt nämä CELFin hallinnoimat tukijärjestelmät, ja hylkäsi SIDEn väitteet perusteettomina.

| (13) | Lisäksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi seuraavaa: ”Riidanalaisten tukien kulttuuriin liittyvän tavoitteen osalta kukaan asianosaisista ei ole kiistänyt, että Ranskan hallituksen tavoitteena on ollut levittää ranskan kieltä ja ranskankielistä kirjallisuutta.” Tämän osalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi myös, että komission tiedossa 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyn päätöksen tekoajankohtana olleet seikat, joihin kuuluivat myös SIDEn edustajan 7 päivänä syyskuuta 1992 päivätyssä kirjeessä esittämät seikat, tukivat komission arviointia siitä, pyrittiinkö tuilla todella kyseiseen tavoitteeseen ja oliko tavoite sallittu. Sen vuoksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oli todettava, ettei komissiolla ollut erityisiä vaikeuksia arvioida riidanalaisten tukien tavoitteita ja ettei komissio tarvinnut muita tietoja todetakseen, että tavoitteet liittyivät kulttuuriin. |
| --- | --- |

(13)

Lisäksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin katsoi seuraavaa: ”Riidanalaisten tukien kulttuuriin liittyvän tavoitteen osalta kukaan asianosaisista ei ole kiistänyt, että Ranskan hallituksen tavoitteena on ollut levittää ranskan kieltä ja ranskankielistä kirjallisuutta.” Tämän osalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi myös, että komission tiedossa 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyn päätöksen tekoajankohtana olleet seikat, joihin kuuluivat myös SIDEn edustajan 7 päivänä syyskuuta 1992 päivätyssä kirjeessä esittämät seikat, tukivat komission arviointia siitä, pyrittiinkö tuilla todella kyseiseen tavoitteeseen ja oliko tavoite sallittu. Sen vuoksi ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oli todettava, ettei komissiolla ollut erityisiä vaikeuksia arvioida riidanalaisten tukien tavoitteita ja ettei komissio tarvinnut muita tietoja todetakseen, että tavoitteet liittyivät kulttuuriin.

| (14) | CELFille yksinomaisesti myönnetyn, pienten tilausten käsittelyä koskevan tuen osalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin sen sijaan katsoi, että komission olisi pitänyt tutkia perusteellisesti kilpailuolosuhteet kyseisillä markkinoilla, ennen kuin se totesi, että tuki on yhteismarkkinoille soveltuvaa. |
| --- | --- |

(14)

CELFille yksinomaisesti myönnetyn, pienten tilausten käsittelyä koskevan tuen osalta ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin sen sijaan katsoi, että komission olisi pitänyt tutkia perusteellisesti kilpailuolosuhteet kyseisillä markkinoilla, ennen kuin se totesi, että tuki on yhteismarkkinoille soveltuvaa.

| (15) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätteli tuomion 76 kohdassa, että komission olisi pitänyt järjestää 93 artiklan 2 kohdassa (nykyinen 87 artiklan 2 kohta) määrätty kontradiktorinen menettely ja että 18 päivänä toukokuuta 1993 tehty komission päätös oli sen vuoksi kumottava siltä osin kuin oli kyse ”yksinomaan CELFille myönnetystä tuesta niiden lisäkustannusten korvaamiseksi, joita sille on aiheutunut ulkomaisten kirjakauppojen ranskankielistä kirjallisuutta koskevien pienten tilausten toimittamisesta”. |
| --- | --- |

(15)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätteli tuomion 76 kohdassa, että komission olisi pitänyt järjestää 93 artiklan 2 kohdassa (nykyinen 87 artiklan 2 kohta) määrätty kontradiktorinen menettely ja että 18 päivänä toukokuuta 1993 tehty komission päätös oli sen vuoksi kumottava siltä osin kuin oli kyse ”yksinomaan CELFille myönnetystä tuesta niiden lisäkustannusten korvaamiseksi, joita sille on aiheutunut ulkomaisten kirjakauppojen ranskankielistä kirjallisuutta koskevien pienten tilausten toimittamisesta”.

B.   MENETTELYN TOINEN VAIHE

| (16) | Komissio päätti 30 päivänä heinäkuuta 1996 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 18 päivänä syyskuuta 1995 antaman tuomion mukaisesti aloittaa kyseisistä valtiontuista muodollisen tutkintamenettelyn. Tutkintamenettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. (10) Kolmansia osapuolia pyydettiin toimittamaan komissiolle huomautuksensa, jotka komissio sai vuoden 1996 joulukuun ja vuoden 1997 tammikuun välisenä aikana. |
| --- | --- |

(16)

Komissio päätti 30 päivänä heinäkuuta 1996 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 18 päivänä syyskuuta 1995 antaman tuomion mukaisesti aloittaa kyseisistä valtiontuista muodollisen tutkintamenettelyn. Tutkintamenettelyn aloittamisesta tehty päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. (10) Kolmansia osapuolia pyydettiin toimittamaan komissiolle huomautuksensa, jotka komissio sai vuoden 1996 joulukuun ja vuoden 1997 tammikuun välisenä aikana.

| (17) | Tutkinnan päätteeksi komissio teki uuden myönteisen päätöksen 1999/133/EY. |
| --- | --- |

(17)

Tutkinnan päätteeksi komissio teki uuden myönteisen päätöksen 1999/133/EY.

| (18) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle 28 päivänä syyskuuta 1998 jättämällään kanteella SIDE vaati päätöksen 1999/133/EY 1 artiklan viimeisen virkkeen kumoamista. |
| --- | --- |

(18)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimelle 28 päivänä syyskuuta 1998 jättämällään kanteella SIDE vaati päätöksen 1999/133/EY 1 artiklan viimeisen virkkeen kumoamista.

| (19) | SIDE esitti kanteessaan seuraavat seitsemän kumoamisperustetta:






  a) | menettelyvirhe; |
| --- | --- | --- |

(19)

SIDE esitti kanteessaan seuraavat seitsemän kumoamisperustetta:

a)

menettelyvirhe;

| b) | riittämättömät perustelut; |
| --- | --- |

b)

riittämättömät perustelut;

| c) | tosiseikkoja koskevat virheet; |
| --- | --- |

c)

tosiseikkoja koskevat virheet;

| d) | ilmeinen arviointivirhe; |
| --- | --- |

d)

ilmeinen arviointivirhe;

| e) | syrjintäkiellon periaatteen loukkaaminen; |
| --- | --- |

e)

syrjintäkiellon periaatteen loukkaaminen;

| f) | perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan (nykyinen 87 artiklan 3 kohdan d alakohta) rikkominen; |
| --- | --- |

f)

perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan (nykyinen 87 artiklan 3 kohdan d alakohta) rikkominen;

| g) | päätöksen ristiriitaisuus perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (nykyinen 81 ja 82 artikla) kanssa. |
| --- | --- |

g)

päätöksen ristiriitaisuus perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan (nykyinen 81 ja 82 artikla) kanssa.

| (20) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen 1 artiklan viimeisen virkkeen 28 päivänä helmikuuta 2002 antamallaan tuomiolla siinä olleen ilmeisen arviointivirheen perusteella, eikä se katsonut tarpeelliseksi tutkia muita kanneperusteita. |
| --- | --- |

(20)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen 1 artiklan viimeisen virkkeen 28 päivänä helmikuuta 2002 antamallaan tuomiolla siinä olleen ilmeisen arviointivirheen perusteella, eikä se katsonut tarpeelliseksi tutkia muita kanneperusteita.

| (21) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vetosi yhteisön oikeuskäytännöstä johtuviin tuotteiden korvattavuuden astetta koskeviin periaatteisiin ja katsoi, että komission olisi pitänyt todentaa, oliko sen mahdollista saada sellaisia merkityksellisiä tietoja, joiden avulla se olisi voinut erottaa vientiagenttien markkinat ranskankielisten kirjojen yleisistä vientimarkkinoista. |
| --- | --- |

(21)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vetosi yhteisön oikeuskäytännöstä johtuviin tuotteiden korvattavuuden astetta koskeviin periaatteisiin ja katsoi, että komission olisi pitänyt todentaa, oliko sen mahdollista saada sellaisia merkityksellisiä tietoja, joiden avulla se olisi voinut erottaa vientiagenttien markkinat ranskankielisten kirjojen yleisistä vientimarkkinoista.

| (22) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että komissio oli markkinoita määrittäessään tehnyt ilmeisen arviointivirheen, koska se oli jättänyt todentamatta tämän asian ja vahvistanut merkityksellisiksi markkinoiksi ranskankielisten kirjojen yleiset vientimarkkinat, vaikka riidanalainen tuki oli selvästi tarkoitettu vain vientiagenteille. |
| --- | --- |

(22)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi, että komissio oli markkinoita määrittäessään tehnyt ilmeisen arviointivirheen, koska se oli jättänyt todentamatta tämän asian ja vahvistanut merkityksellisiksi markkinoiksi ranskankielisten kirjojen yleiset vientimarkkinat, vaikka riidanalainen tuki oli selvästi tarkoitettu vain vientiagenteille.

| (23) | Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätteli, ettei komissio tämän takia ollut pystynyt asianmukaisesti arvioimaan riidanalaisen tuen vaikutuksia merkityksellisillä markkinoilla, ja kumosi tällä perusteella komission päätöksen 1999/133/EY 1 artiklan viimeisen virkkeen. |
| --- | --- |

(23)

Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin päätteli, ettei komissio tämän takia ollut pystynyt asianmukaisesti arvioimaan riidanalaisen tuen vaikutuksia merkityksellisillä markkinoilla, ja kumosi tällä perusteella komission päätöksen 1999/133/EY 1 artiklan viimeisen virkkeen.

| (24) | Ranskan viranomaiset nostivat 8 päivänä syyskuuta 1998 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa kanteen, jossa ne vaativat komission päätöksen 1999/133/EY kumoamista, koska komissio oli jättänyt soveltamatta perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohtaa (nykyinen 86 artiklan 2 kohta). Ranskan mukaan riidanalaisen tuen tarkoituksena oli korvata kustannukset, joita CELFille aiheutui sen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta, jonka kulttuuriministeriö oli sille uskonut. |
| --- | --- |

(24)

Ranskan viranomaiset nostivat 8 päivänä syyskuuta 1998 Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa kanteen, jossa ne vaativat komission päätöksen 1999/133/EY kumoamista, koska komissio oli jättänyt soveltamatta perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohtaa (nykyinen 86 artiklan 2 kohta). Ranskan mukaan riidanalaisen tuen tarkoituksena oli korvata kustannukset, joita CELFille aiheutui sen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta, jonka kulttuuriministeriö oli sille uskonut.

| (25) | Ranskan hallituksen mukaan perustamissopimuksen 92 artiklasta ja 93 artiklan 2 ja 3 kohdasta (nykyinen 87 artikla ja 88 artiklan 2 ja 3 kohta) seuraa, että uutta tukea ei — toisin kuin jo voimassa olevaa tukea — saa panna toimeen, ennen kuin komissio on todennut sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi, paitsi jos tukea saava yritys on oikeutettu perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdassa määrättyyn poikkeukseen. Ranskan hallituksen mukaan on suorastaan ”välttämätöntä” jättää soveltamatta keskeyttämisvelvollisuutta sellaisten yritysten osalta, joille on uskottu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen hoitaminen. |
| --- | --- |

(25)

Ranskan hallituksen mukaan perustamissopimuksen 92 artiklasta ja 93 artiklan 2 ja 3 kohdasta (nykyinen 87 artikla ja 88 artiklan 2 ja 3 kohta) seuraa, että uutta tukea ei — toisin kuin jo voimassa olevaa tukea — saa panna toimeen, ennen kuin komissio on todennut sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi, paitsi jos tukea saava yritys on oikeutettu perustamissopimuksen 90 artiklan 2 kohdassa määrättyyn poikkeukseen. Ranskan hallituksen mukaan on suorastaan ”välttämätöntä” jättää soveltamatta keskeyttämisvelvollisuutta sellaisten yritysten osalta, joille on uskottu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen hoitaminen.

| (26) | Yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi Ranskan perustelut 22 päivänä kesäkuuta 2000 annetulla tuomiolla (11) asiakysymystä tarkastelematta ja korosti, että perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyinen 88 artiklan 3 kohta) viimeinen virke turvaa yhteismarkkinoiden toiminnan kannalta tärkeän valvontamekanismin. Se totesi, että vaikka jäsenvaltio pitäisikin tukea yhteismarkkinoille soveltuvana, se ei kuitenkaan ”voi jättää huomiotta perustamissopimuksen 93 artiklan selviä määräyksiä”. |
| --- | --- |

(26)

Yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi Ranskan perustelut 22 päivänä kesäkuuta 2000 annetulla tuomiolla (11) asiakysymystä tarkastelematta ja korosti, että perustamissopimuksen 93 artiklan 3 kohdan (nykyinen 88 artiklan 3 kohta) viimeinen virke turvaa yhteismarkkinoiden toiminnan kannalta tärkeän valvontamekanismin. Se totesi, että vaikka jäsenvaltio pitäisikin tukea yhteismarkkinoille soveltuvana, se ei kuitenkaan ”voi jättää huomiotta perustamissopimuksen 93 artiklan selviä määräyksiä”.

| (27) | Sen vuoksi yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi Ranskan kanteen ja vahvisti, ettei tuen ennakkoilmoitusvelvollisuutta ja siitä seuraavaa tuen maksamisen keskeyttävää vaikutusta voida erottaa toisistaan, eikä ilmoitusvelvollisuuteen vaikuta mitenkään se, että kyseessä on tuki, johon voidaan soveltaa perustamissopimuksen 86 artiklan määräyksiä. |
| --- | --- |

(27)

Sen vuoksi yhteisöjen tuomioistuin hylkäsi Ranskan kanteen ja vahvisti, ettei tuen ennakkoilmoitusvelvollisuutta ja siitä seuraavaa tuen maksamisen keskeyttävää vaikutusta voida erottaa toisistaan, eikä ilmoitusvelvollisuuteen vaikuta mitenkään se, että kyseessä on tuki, johon voidaan soveltaa perustamissopimuksen 86 artiklan määräyksiä.

| (28) | Lopulta SIDE jätti 5 päivänä lokakuuta 1999 komissiolle kantelun, jossa se perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan nojalla syytti CELFiä kilpailun rajoittamisesta ja määräävän markkina-aseman hyväksikäytöstä. Kantelussa SIDE vaati perustamissopimuksen 10 artiklan perusteella Ranskan valtion saattamista vastuuseen siitä, että se oli suosinut kyseisiä kilpailun vastaisia käytäntöjä. |
| --- | --- |

(28)

Lopulta SIDE jätti 5 päivänä lokakuuta 1999 komissiolle kantelun, jossa se perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan nojalla syytti CELFiä kilpailun rajoittamisesta ja määräävän markkina-aseman hyväksikäytöstä. Kantelussa SIDE vaati perustamissopimuksen 10 artiklan perusteella Ranskan valtion saattamista vastuuseen siitä, että se oli suosinut kyseisiä kilpailun vastaisia käytäntöjä.

| (29) | Asiasta vastaavat komission yksiköt käsittelevät tätä kantelua erillisenä asiana. |
| --- | --- |

(29)

Asiasta vastaavat komission yksiköt käsittelevät tätä kantelua erillisenä asiana.

C.   MENETTELYN KOLMAS VAIHE

| (30) | Kun komission päätös 1999/133/EY oli osittain kumottu, komissio pyysi Ranskan viranomaisilta ja SIDEltä 14 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyillä kirjeillä selvitystä päätöksen peruuttamisen syistä ja etenkin kyseisten markkinoiden toiminnasta. |
| --- | --- |

(30)

Kun komission päätös 1999/133/EY oli osittain kumottu, komissio pyysi Ranskan viranomaisilta ja SIDEltä 14 päivänä kesäkuuta 2002 päivätyillä kirjeillä selvitystä päätöksen peruuttamisen syistä ja etenkin kyseisten markkinoiden toiminnasta.

| (31) | Ranskan viranomaisia pyydettiin etenkin perustelemaan, mitä erityispiirteitä CELFin palveluihin liittyi markkinoiden muiden toimijoiden, kuten SIDEn, palveluvalikoimaan verrattuna. |
| --- | --- |

(31)

Ranskan viranomaisia pyydettiin etenkin perustelemaan, mitä erityispiirteitä CELFin palveluihin liittyi markkinoiden muiden toimijoiden, kuten SIDEn, palveluvalikoimaan verrattuna.

| (32) | SIDEä pyydettiin selittämään tarkemmin pienten tilausten käsitettä ja perustelemaan, mitä erityispiirteitä sen palveluihin liittyi CELFin ja markkinoiden muiden toimijoiden palveluvalikoimaan verrattuna. |
| --- | --- |

(32)

SIDEä pyydettiin selittämään tarkemmin pienten tilausten käsitettä ja perustelemaan, mitä erityispiirteitä sen palveluihin liittyi CELFin ja markkinoiden muiden toimijoiden palveluvalikoimaan verrattuna.

| (33) | SIDE pyysi 8 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä komissiolta vastausajan pidennystä, jonka komissio myönsi 25 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset, joiden oli määrä pitää kokous komission edustajien kanssa 17 päivänä heinäkuuta 2002, pyysivät niin ikään lisää vastausaikaa 10 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Vastausajan pidennys myönnettiin 1 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(33)

SIDE pyysi 8 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä komissiolta vastausajan pidennystä, jonka komissio myönsi 25 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset, joiden oli määrä pitää kokous komission edustajien kanssa 17 päivänä heinäkuuta 2002, pyysivät niin ikään lisää vastausaikaa 10 päivänä heinäkuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Vastausajan pidennys myönnettiin 1 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

| (34) | SIDE vastasi komissiolle 12 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset vastasivat 17 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(34)

SIDE vastasi komissiolle 12 päivänä elokuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset vastasivat 17 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

| (35) | Pyydettyään SIDEä 19 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä ilmoittamaan, sisälsikö sen vastaus luottamuksellisia tietoja, ja SIDEn vastattua kielteisesti 30 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä komissio lähetti SIDEn vastauksen liitteineen Ranskan viranomaisille huomautuksia varten 17 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Samalla se esitti niille lisää kysymyksiä. |
| --- | --- |

(35)

Pyydettyään SIDEä 19 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä ilmoittamaan, sisälsikö sen vastaus luottamuksellisia tietoja, ja SIDEn vastattua kielteisesti 30 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä komissio lähetti SIDEn vastauksen liitteineen Ranskan viranomaisille huomautuksia varten 17 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Samalla se esitti niille lisää kysymyksiä.

| (36) | Komissio esitti SIDElle jälleen lisää kysymyksiä 30 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, johon tämä vastasi 31 päivänä lokakuuta 2002 ja 9 päivänä joulukuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. Vastaukseksi komission 16 päivänä joulukuuta 2002 päivättyyn tietopyyntöön SIDE selitti 23 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, etteivät sen vastaukset sisältäneet mitään luottamuksellisia tietoja ja että ne voitiin toimittaa kommentoitaviksi Ranskan viranomaisille. |
| --- | --- |

(36)

Komissio esitti SIDElle jälleen lisää kysymyksiä 30 päivänä lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, johon tämä vastasi 31 päivänä lokakuuta 2002 ja 9 päivänä joulukuuta 2002 päivätyillä kirjeillä. Vastaukseksi komission 16 päivänä joulukuuta 2002 päivättyyn tietopyyntöön SIDE selitti 23 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä kirjeessään, etteivät sen vastaukset sisältäneet mitään luottamuksellisia tietoja ja että ne voitiin toimittaa kommentoitaviksi Ranskan viranomaisille.

| (37) | Koska Ranskan viranomaiset eivät vastanneet määräajan kuluessa, komissio joutui lähettämään niille muistutuksen 27 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset pyysivät komissiolta uudelleen vastausajan pidennystä 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(37)

Koska Ranskan viranomaiset eivät vastanneet määräajan kuluessa, komissio joutui lähettämään niille muistutuksen 27 päivänä marraskuuta 2002 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset pyysivät komissiolta uudelleen vastausajan pidennystä 19 päivänä joulukuuta 2002 päivätyllä kirjeellä.

| (38) | Komissio lähetti 23 päivänä joulukuuta 2002 päivätyn SIDEn vastauksen Ranskan viranomaisille kommentoitavaksi 9 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset vastasivat komission 17 päivänä lokakuuta 2002 lähettämiin kysymyksiin 17 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(38)

Komissio lähetti 23 päivänä joulukuuta 2002 päivätyn SIDEn vastauksen Ranskan viranomaisille kommentoitavaksi 9 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Ranskan viranomaiset vastasivat komission 17 päivänä lokakuuta 2002 lähettämiin kysymyksiin 17 päivänä tammikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (39) | Ranskan viranomaiset pyysivät jälleen 4 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä komissiota pidentämään niille annettua vastausaikaa; tällä kertaa kyse oli pyynnöstä esittää huomautuksia 23 päivänä joulukuuta 2002 päivätystä SIDEn toisesta vastauksesta. Komissio myönsi osittain 11 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä pyydetyn pidennyksen. Ranskan viranomaiset vastasivat komissiolle 11 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(39)

Ranskan viranomaiset pyysivät jälleen 4 päivänä helmikuuta 2003 päivätyllä kirjeellä komissiota pidentämään niille annettua vastausaikaa; tällä kertaa kyse oli pyynnöstä esittää huomautuksia 23 päivänä joulukuuta 2002 päivätystä SIDEn toisesta vastauksesta. Komissio myönsi osittain 11 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä pyydetyn pidennyksen. Ranskan viranomaiset vastasivat komissiolle 11 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä.

| (40) | SIDEn pyynnöstä komissio järjesti 4 päivänä maaliskuuta 2003 kokouksen, jossa SIDE sai selvittää alusta alkaen oman näkemyksensä asiasta. |
| --- | --- |

(40)

SIDEn pyynnöstä komissio järjesti 4 päivänä maaliskuuta 2003 kokouksen, jossa SIDE sai selvittää alusta alkaen oman näkemyksensä asiasta.

II   KUVAUS TOIMENPITEESTÄ: TUKI OSITTAIN KANNATTAMATTOMAN LIIKETOIMINNAN YLLÄPITÄMISEEN

| (41) | Kulttuuriministeriö päätti vuonna 1980 Ranskan hallituksen yleisen poliittisen linjan mukaisesti edistää ranskankielisen kirjallisuuden levittämistä myöntämällä tukea vientiagenteille, jotka ottaisivat vastaan kaikenlaisia tilauksia, olipa niiden arvo ja kannattavuus mikä tahansa. Tuen tarkoituksena oli korjata markkinoiden puutteellista toimintaa ja edistää ”kannattamattomina pidettyjen pienten tilausten” toimittamista vientiagenttien markkinoilla. |
| --- | --- |

(41)

Kulttuuriministeriö päätti vuonna 1980 Ranskan hallituksen yleisen poliittisen linjan mukaisesti edistää ranskankielisen kirjallisuuden levittämistä myöntämällä tukea vientiagenteille, jotka ottaisivat vastaan kaikenlaisia tilauksia, olipa niiden arvo ja kannattavuus mikä tahansa. Tuen tarkoituksena oli korjata markkinoiden puutteellista toimintaa ja edistää ”kannattamattomina pidettyjen pienten tilausten” toimittamista vientiagenttien markkinoilla.

| (42) | Ranskan viranomaiset selittivät, että pienillä kirjakaupoilla, jotka sijaitsevat pääasiassa muissa kuin ranskankielisissä maissa ja toisinaan hyvinkin syrjäisillä ja kaukaisilla alueilla, on usein vakavia hankintavaikeuksia, koska niiden tilauksia ei voida toimittaa perinteisten jakelukanavien kautta, jos tilausmäärä ei ole riittävä tai jos kirjan yksikköhinta ei ole tarpeeksi suuri tehdäkseen palvelusta kannattavan. |
| --- | --- |

(42)

Ranskan viranomaiset selittivät, että pienillä kirjakaupoilla, jotka sijaitsevat pääasiassa muissa kuin ranskankielisissä maissa ja toisinaan hyvinkin syrjäisillä ja kaukaisilla alueilla, on usein vakavia hankintavaikeuksia, koska niiden tilauksia ei voida toimittaa perinteisten jakelukanavien kautta, jos tilausmäärä ei ole riittävä tai jos kirjan yksikköhinta ei ole tarpeeksi suuri tehdäkseen palvelusta kannattavan.

| (43) | CELFille myönnetyn toimintatuen tarkoituksena oli kannustaa yrityksiä toimittamaan tilauksia niillekin asiakkaille (kirjakaupoille, ei lopullisille kuluttajille), joita ei yksinomaan tuottoon perustuvassa ”tavanomaisessa” liikesuhteessa voitaisi palvella. |
| --- | --- |

(43)

CELFille myönnetyn toimintatuen tarkoituksena oli kannustaa yrityksiä toimittamaan tilauksia niillekin asiakkaille (kirjakaupoille, ei lopullisille kuluttajille), joita ei yksinomaan tuottoon perustuvassa ”tavanomaisessa” liikesuhteessa voitaisi palvella.

| (44) | Tuen tarkoituksena oli, että vientiagentit voisivat toteuttaa kaikki ulkomaisten, lähinnä muilla kuin ranskankielisillä alueilla sijaitsevien kirjakauppojen tilaukset, olipa niiden arvo, kannattavuus ja tarkoitus mikä hyvänsä. Tavoitteena oli kulttuurin moninaisuutta tukevan Ranskan politiikan mukaisesti varmistaa ranskankielisten kirjojen mahdollisimman tehokas jakelu ja näin edistää ranskankielisen kirjallisuuden leviämistä kaikkialle maailmaan. |
| --- | --- |

(44)

Tuen tarkoituksena oli, että vientiagentit voisivat toteuttaa kaikki ulkomaisten, lähinnä muilla kuin ranskankielisillä alueilla sijaitsevien kirjakauppojen tilaukset, olipa niiden arvo, kannattavuus ja tarkoitus mikä hyvänsä. Tavoitteena oli kulttuurin moninaisuutta tukevan Ranskan politiikan mukaisesti varmistaa ranskankielisten kirjojen mahdollisimman tehokas jakelu ja näin edistää ranskankielisen kirjallisuuden leviämistä kaikkialle maailmaan.

| (45) | Ranskan viranomaisten kehittämä tukijärjestelmä, ns. pienten tilausten tukiohjelma, muodostui toimintatuesta, jonka tavoitteena oli korvata pienten, enintään 500 Ranskan frangin (FRF) eli noin 76 euron arvoisten tilausten käsittelystä aiheutuvat lisäkustannukset. |
| --- | --- |

(45)

Ranskan viranomaisten kehittämä tukijärjestelmä, ns. pienten tilausten tukiohjelma, muodostui toimintatuesta, jonka tavoitteena oli korvata pienten, enintään 500 Ranskan frangin (FRF) eli noin 76 euron arvoisten tilausten käsittelystä aiheutuvat lisäkustannukset.

| (46) | Sen lisäksi harkittiin kahta muutakin tukijärjestelmää, jotka muodostuivat kirjakaupoille myönnettävistä suorista tuista ja kustantajille myönnettävistä suorista tuista, mutta niistä luovuttiin Ranskan viranomaisten todettua ne liian tehottomiksi ja kalliiksi. SIDEn riitauttama järjestelmä vaikutti viranomaisista taloudellisesti järkevimmältä ja julkisten varojen käytön kannalta turvallisimmalta ratkaisulta. |
| --- | --- |

(46)

Sen lisäksi harkittiin kahta muutakin tukijärjestelmää, jotka muodostuivat kirjakaupoille myönnettävistä suorista tuista ja kustantajille myönnettävistä suorista tuista, mutta niistä luovuttiin Ranskan viranomaisten todettua ne liian tehottomiksi ja kalliiksi. SIDEn riitauttama järjestelmä vaikutti viranomaisista taloudellisesti järkevimmältä ja julkisten varojen käytön kannalta turvallisimmalta ratkaisulta.

| (47) | Pienten tilausten tukiohjelman mukaan tuensaajayrityksen piti sitoutua toimittamaan kulttuuriministeriön kirjallisuusosastolle kaikki yleiseen toimintaansa liittyvät tiedot (kokonaisliikevaihto, kirjanpito, alustava talousarvio, jäljennökset nämä tiedot vahvistaneista päätöksistä sekä tarvittaessa tilintarkastajan lausunto ja palkkataulukot) sekä kaikki tuettavaan liiketoimintaan liittyneet tositteet, kuten tuen käytön osoittava kirjanpitoaineisto, jolla perusteltiin edellisenä vuonna myönnetyillä tukivaroilla tuettujen palvelujen suorittamista. |
| --- | --- |

(47)

Pienten tilausten tukiohjelman mukaan tuensaajayrityksen piti sitoutua toimittamaan kulttuuriministeriön kirjallisuusosastolle kaikki yleiseen toimintaansa liittyvät tiedot (kokonaisliikevaihto, kirjanpito, alustava talousarvio, jäljennökset nämä tiedot vahvistaneista päätöksistä sekä tarvittaessa tilintarkastajan lausunto ja palkkataulukot) sekä kaikki tuettavaan liiketoimintaan liittyneet tositteet, kuten tuen käytön osoittava kirjanpitoaineisto, jolla perusteltiin edellisenä vuonna myönnetyillä tukivaroilla tuettujen palvelujen suorittamista.

| (48) | Käytännössä pienten tilausten tukiohjelmasta sai tukea vain yksi yritys eli CELF. Siltä vaadittiin vuosittain ”pienten tilausten” käsittelystä aiheutuneita lisäkustannuksia koskeva selvitys, joka liitettiin seuraavan vuoden tukihakemukseen. (12) |
| --- | --- |

(48)

Käytännössä pienten tilausten tukiohjelmasta sai tukea vain yksi yritys eli CELF. Siltä vaadittiin vuosittain ”pienten tilausten” käsittelystä aiheutuneita lisäkustannuksia koskeva selvitys, joka liitettiin seuraavan vuoden tukihakemukseen. (12)

| (49) | Käytännössä neljännes edellisenä vuonna myönnetystä tuesta maksettiin vuoden alussa ja loput seuraavan vuoden syksynä sen jälkeen, kun viranomaiset olivat tutkineet tuensaajayrityksen alustavan talousarvion sekä varainhoitovuoden alkupuoliskon suhdannemuutokset. |
| --- | --- |

(49)

Käytännössä neljännes edellisenä vuonna myönnetystä tuesta maksettiin vuoden alussa ja loput seuraavan vuoden syksynä sen jälkeen, kun viranomaiset olivat tutkineet tuensaajayrityksen alustavan talousarvion sekä varainhoitovuoden alkupuoliskon suhdannemuutokset.

| (50) | Lisäksi oli sovittu, että jos tukea ei käytettäisi kokonaan, käyttämättä jääneet tukivarat vähennettäisiin seuraavan vuoden tuista. |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi oli sovittu, että jos tukea ei käytettäisi kokonaan, käyttämättä jääneet tukivarat vähennettäisiin seuraavan vuoden tuista.

| (51) | Täsmennettäköön vielä, että tuki lakkautettiin vuonna 2002 (ks. asiakirjan lopussa, liitteessä I oleva taulukko, jossa tarkastellaan vuodesta 1980 alkaen myönnettyjen tukien kehitystä euroina). |
| --- | --- |

(51)

Täsmennettäköön vielä, että tuki lakkautettiin vuonna 2002 (ks. asiakirjan lopussa, liitteessä I oleva taulukko, jossa tarkastellaan vuodesta 1980 alkaen myönnettyjen tukien kehitystä euroina).

III   SIDEN JA KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

A.   SIDEN KANTELUN SYYT

| (52) | Yhtiöjärjestyksensä 2 artiklan mukaan SIDEn (13) toimintatavoite on seuraava: ”Kirjojen, lehtien ja muiden kulttuurituotteiden myynti Ranskassa ja ulkomailla, kustannustoiminta, tämänluonteista liiketoimintaa harjoittavien yritysten perustaminen, ostaminen ja johtaminen sekä yleensäkin sellainen tuotanto-, liike- tai rahoitustoiminta sekä sellaiset irtainta tai kiinteää omaisuutta koskevat liiketoimet, jotka suoraan tai välillisesti liittyvät yrityksen toimintatavoitteeseen tai voivat edistää sen laajentumista tai kehitystä.” |
| --- | --- |

(52)

Yhtiöjärjestyksensä 2 artiklan mukaan SIDEn (13) toimintatavoite on seuraava: ”Kirjojen, lehtien ja muiden kulttuurituotteiden myynti Ranskassa ja ulkomailla, kustannustoiminta, tämänluonteista liiketoimintaa harjoittavien yritysten perustaminen, ostaminen ja johtaminen sekä yleensäkin sellainen tuotanto-, liike- tai rahoitustoiminta sekä sellaiset irtainta tai kiinteää omaisuutta koskevat liiketoimet, jotka suoraan tai välillisesti liittyvät yrityksen toimintatavoitteeseen tai voivat edistää sen laajentumista tai kehitystä.”

| (53) | SIDE jätti 20 päivänä maaliskuuta 1992 päivätyllä kirjeellä komissiolle kantelun (14) sen jälkeen, kun kulttuuriministeriö oli evännyt siltä luvussa II kuvaillun tuen. |
| --- | --- |

(53)

SIDE jätti 20 päivänä maaliskuuta 1992 päivätyllä kirjeellä komissiolle kantelun (14) sen jälkeen, kun kulttuuriministeriö oli evännyt siltä luvussa II kuvaillun tuen.

| (54) | Kantelussaan SIDE vaatii komissiota ensinnäkin tekemään päätöksen, jolla saataisiin loppumaan ranskankielisten kirjojen vientimarkkinoilla ilmenneet kilpailuongelmat, joihin SIDEn mukaan olivat syynä CELFille yksinomaisesti myönnetyt tuet. |
| --- | --- |

(54)

Kantelussaan SIDE vaatii komissiota ensinnäkin tekemään päätöksen, jolla saataisiin loppumaan ranskankielisten kirjojen vientimarkkinoilla ilmenneet kilpailuongelmat, joihin SIDEn mukaan olivat syynä CELFille yksinomaisesti myönnetyt tuet.

| (55) | SIDE väittää kieltäytyneensä vastaanottamasta riidanalaista tukea, jota kulttuuriministeriö sille tarjosi 26 päivänä syyskuuta 1996 pidetyssä kokouksessa. Se selittää, ettei se voinut hyväksyä tätä tukitarjousta, joka tuli juuri sopivasti sen jälkeen, kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli antanut asiaa koskeneen tuomionsa 18 päivänä syyskuuta 1995. SIDE täsmentää, ettei se halunnut osallistua tukiohjelmaan, jonka yhteensopivuuden yhteisön oikeuden kanssa komissio saattaisi myöhemmin kyseenalaistaa, ja että kyseistä tukea oli tarjottu sille vain siksi, että se saataisiin luopumaan vireille panemastaan kantelusta. |
| --- | --- |

(55)

SIDE väittää kieltäytyneensä vastaanottamasta riidanalaista tukea, jota kulttuuriministeriö sille tarjosi 26 päivänä syyskuuta 1996 pidetyssä kokouksessa. Se selittää, ettei se voinut hyväksyä tätä tukitarjousta, joka tuli juuri sopivasti sen jälkeen, kun ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin oli antanut asiaa koskeneen tuomionsa 18 päivänä syyskuuta 1995. SIDE täsmentää, ettei se halunnut osallistua tukiohjelmaan, jonka yhteensopivuuden yhteisön oikeuden kanssa komissio saattaisi myöhemmin kyseenalaistaa, ja että kyseistä tukea oli tarjottu sille vain siksi, että se saataisiin luopumaan vireille panemastaan kantelusta.

| (56) | Lisäksi SIDE toteaa olevansa vakuuttunut siitä, ettei vientiagenttien toimintaan tarvita mitään tukea. Sen vuoksi pienten tilausten tukiohjelmasta ei sen mielestä ole hyötyä. SIDE ei kuitenkaan sulje pois sitä mahdollisuutta, etteikö sekin voisi tulevaisuudessa ottaa vastaan tällaista tukea, ”kunhan se saa harjoittaa toimintaansa markkinoilla, joiden kilpailuedellytykset eivät ole vääristyneet”, mutta tähän se suostuisi vasta sitten, kun Ranskan viranomaiset olisivat kehittäneet sellaisen tukijärjestelmän, joka olisi selvästi perustamissopimuksen sääntöjen mukainen. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi SIDE toteaa olevansa vakuuttunut siitä, ettei vientiagenttien toimintaan tarvita mitään tukea. Sen vuoksi pienten tilausten tukiohjelmasta ei sen mielestä ole hyötyä. SIDE ei kuitenkaan sulje pois sitä mahdollisuutta, etteikö sekin voisi tulevaisuudessa ottaa vastaan tällaista tukea, ”kunhan se saa harjoittaa toimintaansa markkinoilla, joiden kilpailuedellytykset eivät ole vääristyneet”, mutta tähän se suostuisi vasta sitten, kun Ranskan viranomaiset olisivat kehittäneet sellaisen tukijärjestelmän, joka olisi selvästi perustamissopimuksen sääntöjen mukainen.

| (57) | SIDE selittää, että ”vientiagenttien markkinoilla kutsutaan ’yleistä toimintaa harjoittaviksi vientiagenteiksi’ sellaisia toimijoita, joiden liikevaihto muodostuu pääasiassa välittäjille, kuten kirjakaupoille, suuntautuvasta myynnistä, mutta jotka eivät myy lopullisille asiakkaille”. Sen mukaan markkinoiden ainoat yleistä toimintaa harjoittavat vientiagentit ovat CELF ja SIDE. Se tarkentaa, että markkinoilla on toki myös sellaisia vientiä harjoittavia kirjakauppoja, jotka myyvät suoraan lopullisille asiakkaille. |
| --- | --- |

(57)

SIDE selittää, että ”vientiagenttien markkinoilla kutsutaan ’yleistä toimintaa harjoittaviksi vientiagenteiksi’ sellaisia toimijoita, joiden liikevaihto muodostuu pääasiassa välittäjille, kuten kirjakaupoille, suuntautuvasta myynnistä, mutta jotka eivät myy lopullisille asiakkaille”. Sen mukaan markkinoiden ainoat yleistä toimintaa harjoittavat vientiagentit ovat CELF ja SIDE. Se tarkentaa, että markkinoilla on toki myös sellaisia vientiä harjoittavia kirjakauppoja, jotka myyvät suoraan lopullisille asiakkaille.

| (58) | SIDE selitti komission kanssa 4 päivänä maaliskuuta 2003 pidetyssä kokouksessa liiketoimintansa keskittyvän pääasiassa Länsi-Euroopan alueelle; sillä on toimintaa myös Itä-Euroopan markkinoilla, mutta ei juurikaan niillä A l'Est de l'Europe -ohjelman (15) aloilla, joilla CELFiä tuetaan. SIDE toimii samaten Pohjois-Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa. Argentiinassa se harjoitti liiketoimintaa siihen asti, kunnes maa joutui nykyiseen kriisiin. SIDE täsmensi komissiolle, ettei se halua laajentaa toimintaansa Afrikkaan, koska siellä ja varsinkin Mustassa Afrikassa on vain vähän sen palveluista kiinnostuneita asiakkaita. Sillä ei myöskään ole toimintaa sellaisilla alueilla, joita COFACE-vakuutus (16) ei kata. |
| --- | --- |

(58)

SIDE selitti komission kanssa 4 päivänä maaliskuuta 2003 pidetyssä kokouksessa liiketoimintansa keskittyvän pääasiassa Länsi-Euroopan alueelle; sillä on toimintaa myös Itä-Euroopan markkinoilla, mutta ei juurikaan niillä A l'Est de l'Europe -ohjelman (15) aloilla, joilla CELFiä tuetaan. SIDE toimii samaten Pohjois-Amerikassa ja Kaakkois-Aasiassa. Argentiinassa se harjoitti liiketoimintaa siihen asti, kunnes maa joutui nykyiseen kriisiin. SIDE täsmensi komissiolle, ettei se halua laajentaa toimintaansa Afrikkaan, koska siellä ja varsinkin Mustassa Afrikassa on vain vähän sen palveluista kiinnostuneita asiakkaita. Sillä ei myöskään ole toimintaa sellaisilla alueilla, joita COFACE-vakuutus (16) ei kata.

| (59) | SIDE torjuu Ranskan viranomaisten väitteen siitä, että suuret tilaukset olisivat kannattavia, kun taas ”pienet tilaukset” eivät olisi, mikä viranomaisten mukaan oikeuttaisi tuen myöntämisen tällaisten tilausten toimittamiseksi. SIDE jopa väittää, että ”pienten tilausten” käsittely on kaiken kaikkiaan kannattavampaa kuin suurten. |
| --- | --- |

(59)

SIDE torjuu Ranskan viranomaisten väitteen siitä, että suuret tilaukset olisivat kannattavia, kun taas ”pienet tilaukset” eivät olisi, mikä viranomaisten mukaan oikeuttaisi tuen myöntämisen tällaisten tilausten toimittamiseksi. SIDE jopa väittää, että ”pienten tilausten” käsittely on kaiken kaikkiaan kannattavampaa kuin suurten.

| (60) | SIDE väittää, että ”pienet tilaukset” ja ”kannattavuusraja” ovat käsitteitä, joilla Ranskan hallitus yrittää perustella yksinomaan CELFin liiketoimintaan myöntämäänsä tukea, jolla näennäisesti korvataan ulkomaille vietäviä ranskankielisiä kirjoja koskevien pienten tilausten käsittelystä koituvat lisäkustannukset, vaikka itse asiassa kyse on pelkästä toimintatuesta. |
| --- | --- |

(60)

SIDE väittää, että ”pienet tilaukset” ja ”kannattavuusraja” ovat käsitteitä, joilla Ranskan hallitus yrittää perustella yksinomaan CELFin liiketoimintaan myöntämäänsä tukea, jolla näennäisesti korvataan ulkomaille vietäviä ranskankielisiä kirjoja koskevien pienten tilausten käsittelystä koituvat lisäkustannukset, vaikka itse asiassa kyse on pelkästä toimintatuesta.

| (61) | SIDE vakuuttaa, ettei tämäntyyppiselle liiketoiminnalle ole olemassa mitään kannattavuusrajoja. Se voi aivan hyvin tuottaa mittakaavaetuja, kun samaa teosta tilataan yhdellä kertaa useita kappaleita. Juuri tästä syystä SIDEn alennustaulukossa myönnetään 5 prosentin lisäalennus jokaisesta vähintään 10 kappaleen tilauksesta. |
| --- | --- |

(61)

SIDE vakuuttaa, ettei tämäntyyppiselle liiketoiminnalle ole olemassa mitään kannattavuusrajoja. Se voi aivan hyvin tuottaa mittakaavaetuja, kun samaa teosta tilataan yhdellä kertaa useita kappaleita. Juuri tästä syystä SIDEn alennustaulukossa myönnetään 5 prosentin lisäalennus jokaisesta vähintään 10 kappaleen tilauksesta.

| (62) | SIDE väittää, että kaikkien tilausten käsittelykustannukset ovat samat ja tilausten käsittely on yhtä kannattavaa, sillä merkitystä on vain sillä, miten monta tilausriviä yksi työntekijä työpäivän aikana tallentaa ja miten paljon kirjoja kutakin riviä kohti tilataan. Se täsmentää, ettei laskun kokonaissumma sinänsä vaikuta mitenkään palvelun kustannusten arviointiin. SIDE selittää, että työpäivän aikana noin tuhat riviä tallentavalta työntekijältä kuluu lähes täsmälleen yhtä paljon aikaa, sisälsipä rivi kaksi tilausta tai satoja tilauksia. Ainoa ero on, että käsittelijän on tunnistettava, miltä asiakkaalta kukin tilaus tulee, mikä vie vain muutamia sekunteja. Määrätyltä viitejaksolta kertyvä liikevaihto ei siis riipu asiakkaiden määrästä, vaan yksinomaan sen aikana käsiteltyjen tilausrivien määrästä. |
| --- | --- |

(62)

SIDE väittää, että kaikkien tilausten käsittelykustannukset ovat samat ja tilausten käsittely on yhtä kannattavaa, sillä merkitystä on vain sillä, miten monta tilausriviä yksi työntekijä työpäivän aikana tallentaa ja miten paljon kirjoja kutakin riviä kohti tilataan. Se täsmentää, ettei laskun kokonaissumma sinänsä vaikuta mitenkään palvelun kustannusten arviointiin. SIDE selittää, että työpäivän aikana noin tuhat riviä tallentavalta työntekijältä kuluu lähes täsmälleen yhtä paljon aikaa, sisälsipä rivi kaksi tilausta tai satoja tilauksia. Ainoa ero on, että käsittelijän on tunnistettava, miltä asiakkaalta kukin tilaus tulee, mikä vie vain muutamia sekunteja. Määrätyltä viitejaksolta kertyvä liikevaihto ei siis riipu asiakkaiden määrästä, vaan yksinomaan sen aikana käsiteltyjen tilausrivien määrästä.

| (63) | SIDE väittää ottavansa vastaan kaikki sille tulleet tilaukset niiden arvosta välittämättä, aivan samaan tapaan kuin CELFkin. Sen ainoana valintaperusteena on asiakkaan maksukyky. |
| --- | --- |

(63)

SIDE väittää ottavansa vastaan kaikki sille tulleet tilaukset niiden arvosta välittämättä, aivan samaan tapaan kuin CELFkin. Sen ainoana valintaperusteena on asiakkaan maksukyky.

| (64) | Se kuitenkin tarkentaa, että tiettyihin tilauksiin voi sisältyä tuoteluetteloon kuulumattomia teoksia, jolloin tilauksen käsittely vaatii jonkin verran ylimääräistä työtä; tämäntyyppisten tilausten osuus on noin 4,5 prosenttia sen toiminnasta. |
| --- | --- |

(64)

Se kuitenkin tarkentaa, että tiettyihin tilauksiin voi sisältyä tuoteluetteloon kuulumattomia teoksia, jolloin tilauksen käsittely vaatii jonkin verran ylimääräistä työtä; tämäntyyppisten tilausten osuus on noin 4,5 prosenttia sen toiminnasta.

| (65) | SIDE katsookin, että pienten tilausten käsittelyyn myönnetyn tuen ansiosta CELF voi tarjota asiakkaille erityisen houkuttelevia alennuksia, joita SIDE itse ei kykene tarjoamaan. |
| --- | --- |

(65)

SIDE katsookin, että pienten tilausten käsittelyyn myönnetyn tuen ansiosta CELF voi tarjota asiakkaille erityisen houkuttelevia alennuksia, joita SIDE itse ei kykene tarjoamaan.

| (66) | Sen lisäksi, että SIDE periaatteessa kiistää sen, että pienten tilausten käsittelystä aiheutuisi sellaisia lisäkustannuksia, jotka oikeuttaisivat kyseisen tuen myöntämisen, se huomauttaa Ranskan viranomaisten toimittamien ja komission päätöksen 1999/133/EY perustana käytettyjen CELFin analyyttisestä kirjanpidosta otettujen numerotietojen sisältämistä virheistä. Sen mukaan sähköisesti tehtyjen pienten tilausten käsittelystä ei aiheudu sellaisia lisäkustannuksia kuin päätöksessä 1999/133/EY todettiin. Se väittää myös, että tietyt CELFin analyyttisestä kirjanpidosta otetut sosiaalikuluja koskevat luvut poikkeavat yrityksen yleisessä kirjanpidossa samassa kustannuspaikassa olevista luvuista ja että Ranskan viranomaisten CELFin kirjanpidosta esittämät numerotiedot eivät siis ole luotettavia. |
| --- | --- |

(66)

Sen lisäksi, että SIDE periaatteessa kiistää sen, että pienten tilausten käsittelystä aiheutuisi sellaisia lisäkustannuksia, jotka oikeuttaisivat kyseisen tuen myöntämisen, se huomauttaa Ranskan viranomaisten toimittamien ja komission päätöksen 1999/133/EY perustana käytettyjen CELFin analyyttisestä kirjanpidosta otettujen numerotietojen sisältämistä virheistä. Sen mukaan sähköisesti tehtyjen pienten tilausten käsittelystä ei aiheudu sellaisia lisäkustannuksia kuin päätöksessä 1999/133/EY todettiin. Se väittää myös, että tietyt CELFin analyyttisestä kirjanpidosta otetut sosiaalikuluja koskevat luvut poikkeavat yrityksen yleisessä kirjanpidossa samassa kustannuspaikassa olevista luvuista ja että Ranskan viranomaisten CELFin kirjanpidosta esittämät numerotiedot eivät siis ole luotettavia.

| (67) | SIDE täsmentää, että se on ottanut yleiseen palveluvalikoimaansa vain houkuttelevimpia alennuksia tarjoavia kustantajia. Se lisää, että sen kustantajaluettelo on paljon suppeampi kuin CELFin, koska sillä ei ole mahdollisuutta tarjota kaikkien kustantajien kohdalla yhtä edullisia alennuksia kuin CELFillä, joka voi hyödyntää sille myönnettyä tukea ja etuoikeutettuja suhteitaan kustantajiin. |
| --- | --- |

(67)

SIDE täsmentää, että se on ottanut yleiseen palveluvalikoimaansa vain houkuttelevimpia alennuksia tarjoavia kustantajia. Se lisää, että sen kustantajaluettelo on paljon suppeampi kuin CELFin, koska sillä ei ole mahdollisuutta tarjota kaikkien kustantajien kohdalla yhtä edullisia alennuksia kuin CELFillä, joka voi hyödyntää sille myönnettyä tukea ja etuoikeutettuja suhteitaan kustantajiin.

| (68) | SIDE väittää kärsineensä vahinkoa siksi, että se menetti joitakin asiakkaitaan CELFille, joka sille myönnetyn tuen turvin ja kustantajien myötävaikutuksella kykenee tarjoamaan asiakkaille erityisen houkuttelevia alennuksia. (17) SIDE katsoo CELFin näin hankkineen itselleen määräävän aseman vientiagenttien markkinoilla. |
| --- | --- |

(68)

SIDE väittää kärsineensä vahinkoa siksi, että se menetti joitakin asiakkaitaan CELFille, joka sille myönnetyn tuen turvin ja kustantajien myötävaikutuksella kykenee tarjoamaan asiakkaille erityisen houkuttelevia alennuksia. (17) SIDE katsoo CELFin näin hankkineen itselleen määräävän aseman vientiagenttien markkinoilla.

| (69) | SIDE selittää kärsineensä vielä toisenkin tyyppistä vahinkoa, jonka syynä ovat CELFin hinnoittelupolitiikassa tapahtuneet muutokset, koska CELF on ”ainakin kahden vuoden ajan soveltanut sellaisia myyntiehtoja, jotka karkottavat pieniä tilauksia tekevät asiakkaat muualle”. (18)
   (19) SIDEn mukaan pieniä tilauksia tekevät asiakkaat siirtyivät käyttämään sen palveluja sen jälkeen, kun CELFin saamaa riidanalaista tukea oli alennettu enää murto-osaan entisestä ja varsinkin sitten, kun tuet lakkautettiin kokonaan vuonna 2002. Tämä uudentyyppinen kysyntä aiheutti SIDElle lisää vahinkoa, ”sillä parhaita asiakkaita ovat ne, joilla on suurimmat tilausmäärät”. |
| --- | --- |

(69)

SIDE selittää kärsineensä vielä toisenkin tyyppistä vahinkoa, jonka syynä ovat CELFin hinnoittelupolitiikassa tapahtuneet muutokset, koska CELF on ”ainakin kahden vuoden ajan soveltanut sellaisia myyntiehtoja, jotka karkottavat pieniä tilauksia tekevät asiakkaat muualle”. (18)
   (19) SIDEn mukaan pieniä tilauksia tekevät asiakkaat siirtyivät käyttämään sen palveluja sen jälkeen, kun CELFin saamaa riidanalaista tukea oli alennettu enää murto-osaan entisestä ja varsinkin sitten, kun tuet lakkautettiin kokonaan vuonna 2002. Tämä uudentyyppinen kysyntä aiheutti SIDElle lisää vahinkoa, ”sillä parhaita asiakkaita ovat ne, joilla on suurimmat tilausmäärät”.

| (70) | SIDE toteaa, että ”tällainen hintapolitiikka on selvästikin täydellisessä ristiriidassa sen CELFin väitteen kanssa, jonka mukaan CELFille uskottu julkisen palvelun tehtävä, joka CELFin ja Ranskan hallituksen mukaan oikeuttaa sen valtiontukeen ja velvoittaa sen kohtelemaan kaikkia tilauksia ja kaikkia asiakkaita samanvertaisina”. |
| --- | --- |

(70)

SIDE toteaa, että ”tällainen hintapolitiikka on selvästikin täydellisessä ristiriidassa sen CELFin väitteen kanssa, jonka mukaan CELFille uskottu julkisen palvelun tehtävä, joka CELFin ja Ranskan hallituksen mukaan oikeuttaa sen valtiontukeen ja velvoittaa sen kohtelemaan kaikkia tilauksia ja kaikkia asiakkaita samanvertaisina”.

| (71) | Väitteidensä tueksi SIDE toimitti vuonna 1996 kaksi ulkopuolista raporttia, joista ensimmäisen oli laatinut Fondation Nationale des Sciences Politiques -niminen säätiö ja toisen tilintarkastustuomioistuin. |
| --- | --- |

(71)

Väitteidensä tueksi SIDE toimitti vuonna 1996 kaksi ulkopuolista raporttia, joista ensimmäisen oli laatinut Fondation Nationale des Sciences Politiques -niminen säätiö ja toisen tilintarkastustuomioistuin.

| (72) | Fondation Nationale des Sciences Politiquesin marraskuussa 1996 julkaisemassa raportissa ”La diffusion assistée du Livre scientifique et universitaire français” käsitellään tiettyä kapeaa markkinasegmenttiä eli ranskankielisten tieteellisten julkaisujen ja korkeakoulujen kurssikirjojen levitystä valtion tuella. SIDE huomauttaa, että vaikka raportti ei suoranaisesti liitykään tähän menettelyyn, se sisältää joitakin erityisen huomionarvoisia tietoja, jotka komission olisi pitänyt päätöksessä 1999/133/EY ottaa huomioon arvioidessaan kyseisen tuen laillisuutta. |
| --- | --- |

(72)

Fondation Nationale des Sciences Politiquesin marraskuussa 1996 julkaisemassa raportissa ”La diffusion assistée du Livre scientifique et universitaire français” käsitellään tiettyä kapeaa markkinasegmenttiä eli ranskankielisten tieteellisten julkaisujen ja korkeakoulujen kurssikirjojen levitystä valtion tuella. SIDE huomauttaa, että vaikka raportti ei suoranaisesti liitykään tähän menettelyyn, se sisältää joitakin erityisen huomionarvoisia tietoja, jotka komission olisi pitänyt päätöksessä 1999/133/EY ottaa huomioon arvioidessaan kyseisen tuen laillisuutta.

| (73) | SIDE toimitti komissiolle myös lokakuussa 1996 julkaistun tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen, jossa arvostellaan yleisesti kulttuuriministeriön tukipolitiikkaa ja etenkin tiettyjä kulttuuriministeriön rahoittamia ohjelmia, joiden joukossa on CELFin aikoinaan hallinnoima Page à Page -ohjelma. |
| --- | --- |

(73)

SIDE toimitti komissiolle myös lokakuussa 1996 julkaistun tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen, jossa arvostellaan yleisesti kulttuuriministeriön tukipolitiikkaa ja etenkin tiettyjä kulttuuriministeriön rahoittamia ohjelmia, joiden joukossa on CELFin aikoinaan hallinnoima Page à Page -ohjelma.

| (74) | SIDE tuo esille muitakin seikkoja. Se mainitsee vuonna 1980 valtion tuella tehdyn CELFin pääoman korotuksen, jota se pitää pelastamistukena. Sen näkemyksen mukaan CELFin pääomaa korotettiin toisen kerran vuonna 1993 ADEFin (Ranskan kustannustoiminnan kehittämisyhdistyksen) kautta, mikä niin ikään oli SIDEn mielestä valtiontukea. Lopuksi SIDE mainitsee edut, joita CELF sai sille uskotun ”julkisten ohjelmien hallinnointitehtävän” ansiosta, sekä erilaisia kertaluonteisia etuuksia, jotka liittyivät CELFin etuoikeutettuihin suhteisiin julkisten viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(74)

SIDE tuo esille muitakin seikkoja. Se mainitsee vuonna 1980 valtion tuella tehdyn CELFin pääoman korotuksen, jota se pitää pelastamistukena. Sen näkemyksen mukaan CELFin pääomaa korotettiin toisen kerran vuonna 1993 ADEFin (Ranskan kustannustoiminnan kehittämisyhdistyksen) kautta, mikä niin ikään oli SIDEn mielestä valtiontukea. Lopuksi SIDE mainitsee edut, joita CELF sai sille uskotun ”julkisten ohjelmien hallinnointitehtävän” ansiosta, sekä erilaisia kertaluonteisia etuuksia, jotka liittyivät CELFin etuoikeutettuihin suhteisiin julkisten viranomaisten kanssa.

B.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN LAUSUNNOT

| (75) | Jo ennen kuin tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehty päätös oli julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, (20) useat kolmannet osapuolet toimittivat lausuntonsa asiasta. (21) |
| --- | --- |

(75)

Jo ennen kuin tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehty päätös oli julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, (20) useat kolmannet osapuolet toimittivat lausuntonsa asiasta. (21)

| (76) | Van Ginneken, (22) ranskankielisiä kirjoja muualle kuin ranskankielisiin maihin vievän tukkuliikkeen yleisedustaja, väitti 21 päivänä joulukuuta 1996 päivätyssä lausunnossaan, että ”CELF oli jo (23) asettanut itselleen tavoitteeksi tulla täysin kannattavaksi vientiä harjoittavaksi tukkuliikkeeksi, mikä on ristiriidassa sen perustamisen alkuperäisen tarkoituksen eli palveluorganisaationa toimimisen kanssa”. |
| --- | --- |

(76)

Van Ginneken, (22) ranskankielisiä kirjoja muualle kuin ranskankielisiin maihin vievän tukkuliikkeen yleisedustaja, väitti 21 päivänä joulukuuta 1996 päivätyssä lausunnossaan, että ”CELF oli jo (23) asettanut itselleen tavoitteeksi tulla täysin kannattavaksi vientiä harjoittavaksi tukkuliikkeeksi, mikä on ristiriidassa sen perustamisen alkuperäisen tarkoituksen eli palveluorganisaationa toimimisen kanssa”.

| (77) | Van Ginneken vihjaa myös mahdolliseen kartelliin CELFin ja kustantajien välillä, sillä osa kustantajista on CELFin jäseniä. (24) Hän paheksuu tätä ”selvästi epäoikeudenmukaista” tilannetta, joka asettaa muut yksityiset vientiä harjoittavat tukkuliikkeet epäedulliseen asemaan. |
| --- | --- |

(77)

Van Ginneken vihjaa myös mahdolliseen kartelliin CELFin ja kustantajien välillä, sillä osa kustantajista on CELFin jäseniä. (24) Hän paheksuu tätä ”selvästi epäoikeudenmukaista” tilannetta, joka asettaa muut yksityiset vientiä harjoittavat tukkuliikkeet epäedulliseen asemaan.

| (78) | Myös Hexalivren, ranskankielisten kirjojen vientiyhtiön, (25) lausunnon on allekirjoittanut sen pääjohtaja Van Ginneken. Hexalivren asiakaskunta koostuu erilaisista ulkomailla sijaitsevista laitosasiakkaista. Van Ginneken selittää 23 päivänä joulukuuta 1996 toimittamassaan lausunnossa, että CELFin, joka toimii ulkomailla sijaitsevien kirjakauppojen alihankkijana, ei pitäisi periaatteessa sekaantua Hexalivren toimintaan. Hexalivre korostaa, että kyseinen tuki hyödyttää ”viranomaisten tukemaa yksityistä yritystä, joka pyrkii mahdollisuuksiensa mukaan monopoliasemaan”. |
| --- | --- |

(78)

Myös Hexalivren, ranskankielisten kirjojen vientiyhtiön, (25) lausunnon on allekirjoittanut sen pääjohtaja Van Ginneken. Hexalivren asiakaskunta koostuu erilaisista ulkomailla sijaitsevista laitosasiakkaista. Van Ginneken selittää 23 päivänä joulukuuta 1996 toimittamassaan lausunnossa, että CELFin, joka toimii ulkomailla sijaitsevien kirjakauppojen alihankkijana, ei pitäisi periaatteessa sekaantua Hexalivren toimintaan. Hexalivre korostaa, että kyseinen tuki hyödyttää ”viranomaisten tukemaa yksityistä yritystä, joka pyrkii mahdollisuuksiensa mukaan monopoliasemaan”.

| (79) | CELFin entisen yhteistyökumppanin, tieteellisiin ja teknisiin julkaisuihin erikoistuneen vientiä harjoittavan kustantajan Lavoisier Tec et Doc'n puolesta antamassaan, 7 päivänä tammikuuta 1997 päivätyssä lausunnossaan Fenouil ei kiistä CELFille vuodesta 1980 lähtien maksetun tuen asianmukaisuutta, vaan jopa toteaa, että ”tukea myönnettiin vuoteen 1994 asti täysin ehdoitta.” (26) Fenouil kuitenkin epäilee, että riidanalaisia tukia olisi käytetty CELFin toiminnan laajentamiseen muille aloille. (27) Fenouil toteaa vielä, että 50 prosenttia Tec et Docin käsittelemistä tilauksista on alle 500 frangin arvoisia pieniä tilauksia. Lopuksi Fenouil ”vaatii, että kirjojen vientialalle palautettaisiin tavanomaiset kilpailuedellytykset, mikä tarkoittaa erityisesti sellaisten tukien poistamista, jotka eivät perustu todelliseen julkisen palvelun tehtävään tai kiistämättömään kulttuuriseen tavoitteeseen, jota ei voi saavuttaa nykyisin keinoin”. |
| --- | --- |

(79)

CELFin entisen yhteistyökumppanin, tieteellisiin ja teknisiin julkaisuihin erikoistuneen vientiä harjoittavan kustantajan Lavoisier Tec et Doc'n puolesta antamassaan, 7 päivänä tammikuuta 1997 päivätyssä lausunnossaan Fenouil ei kiistä CELFille vuodesta 1980 lähtien maksetun tuen asianmukaisuutta, vaan jopa toteaa, että ”tukea myönnettiin vuoteen 1994 asti täysin ehdoitta.” (26) Fenouil kuitenkin epäilee, että riidanalaisia tukia olisi käytetty CELFin toiminnan laajentamiseen muille aloille. (27) Fenouil toteaa vielä, että 50 prosenttia Tec et Docin käsittelemistä tilauksista on alle 500 frangin arvoisia pieniä tilauksia. Lopuksi Fenouil ”vaatii, että kirjojen vientialalle palautettaisiin tavanomaiset kilpailuedellytykset, mikä tarkoittaa erityisesti sellaisten tukien poistamista, jotka eivät perustu todelliseen julkisen palvelun tehtävään tai kiistämättömään kulttuuriseen tavoitteeseen, jota ei voi saavuttaa nykyisin keinoin”.

| (80) | Rochefoucauld'n ”Aux amateurs de Livres — International” -yrityksen puolesta toimittama lausunto on päivätty 2 päivänä tammikuuta 1997. Yritys pitää valitettavana, että CELF voi toimittaa tilauksia ulkomaisille kirjastoille ja/tai laitosasiakkaille ja saada kuitenkin tukea muiden markkinoiden kysyntään vastaamiseen. Se toivoo, että CELF rajoittaisi myyntinsä pelkästään ulkomaisiin kirjakauppoihin ja luopuisi muista asiakkaista. Se arvioi, että tämän korvaavan tuen avulla CELF pystyy antamaan asiakkailleen 3 prosenttiyksikön lisäalennuksen. ”Aux Amateurs de livres — International” katsoo myös, että ”tuki on tekopyhä” sekä ihmettelee sitä, että ”tuen suuruus voi olla yli 60 prosenttia kyseisten tilausten arvosta”. Se katsoo, että tuen avulla kehitetään CELFin kaupallista toimintaa. Se vaatiikin, että tuet jaetaan ”asianomaisten kirjakauppojen kesken siinä suhteessa, mikä on niiden kolmansiin maihin suuntautuneen toiminnan liikevaihto” ja että CELFiltä pitäisi kieltää toimitukset muille kuin ulkomailla sijaitseville kirjakaupoille. |
| --- | --- |

(80)

Rochefoucauld'n ”Aux amateurs de Livres — International” -yrityksen puolesta toimittama lausunto on päivätty 2 päivänä tammikuuta 1997. Yritys pitää valitettavana, että CELF voi toimittaa tilauksia ulkomaisille kirjastoille ja/tai laitosasiakkaille ja saada kuitenkin tukea muiden markkinoiden kysyntään vastaamiseen. Se toivoo, että CELF rajoittaisi myyntinsä pelkästään ulkomaisiin kirjakauppoihin ja luopuisi muista asiakkaista. Se arvioi, että tämän korvaavan tuen avulla CELF pystyy antamaan asiakkailleen 3 prosenttiyksikön lisäalennuksen. ”Aux Amateurs de livres — International” katsoo myös, että ”tuki on tekopyhä” sekä ihmettelee sitä, että ”tuen suuruus voi olla yli 60 prosenttia kyseisten tilausten arvosta”. Se katsoo, että tuen avulla kehitetään CELFin kaupallista toimintaa. Se vaatiikin, että tuet jaetaan ”asianomaisten kirjakauppojen kesken siinä suhteessa, mikä on niiden kolmansiin maihin suuntautuneen toiminnan liikevaihto” ja että CELFiltä pitäisi kieltää toimitukset muille kuin ulkomailla sijaitseville kirjakaupoille.

| (81) | Syndicat national des importateurs et exportateurs de livres (SNIEL) huomauttaa 31 päivänä joulukuuta 1996 päivätyssä lausunnossaan, ettei se pitänyt CELFistä esitettyjä väitteitä riittävän uskottavina voidakseen yhtyä SIDEn vireillepanemaan kanteluun. Se kuitenkin väittää CELFin voineen vuodesta 1996 lähtien harjoittaa toimintaa ”aloilla, jolla sen ei alun perin ollut tarkoitus toimia” (28) ja katsoo sen laajentaneen toimintaansa nimenomaan näiden korvaavien tukien avulla, joita SNIEL sitä paitsi pitää liian suurina. |
| --- | --- |

(81)

Syndicat national des importateurs et exportateurs de livres (SNIEL) huomauttaa 31 päivänä joulukuuta 1996 päivätyssä lausunnossaan, ettei se pitänyt CELFistä esitettyjä väitteitä riittävän uskottavina voidakseen yhtyä SIDEn vireillepanemaan kanteluun. Se kuitenkin väittää CELFin voineen vuodesta 1996 lähtien harjoittaa toimintaa ”aloilla, jolla sen ei alun perin ollut tarkoitus toimia” (28) ja katsoo sen laajentaneen toimintaansa nimenomaan näiden korvaavien tukien avulla, joita SNIEL sitä paitsi pitää liian suurina.

| (82) | Myös SIDE esitti 6 päivänä tammikuuta 1997 päivätyssä lausunnossa, että ”...vaikka pienten tilausten käsitteellä onkin kaupallista merkitystä, kävi pian selväksi, ettei CELF suinkaan aikonut rajoittua pelkästään tähän kannattamattomaksi väitettyyn toimintaan”. |
| --- | --- |

(82)

Myös SIDE esitti 6 päivänä tammikuuta 1997 päivätyssä lausunnossa, että ”...vaikka pienten tilausten käsitteellä onkin kaupallista merkitystä, kävi pian selväksi, ettei CELF suinkaan aikonut rajoittua pelkästään tähän kannattamattomaksi väitettyyn toimintaan”.

| (83) | CELF, joka osallistuu menettelyyn myös kolmannen osapuolen ominaisuudessa, kiistää kantelijan väitteet ja esittää komissiolle useita kustantajilta tulleita kirjeitä, joissa nämä ilmaisevat tyytyväisyytensä sen palveluihin. |
| --- | --- |

(83)

CELF, joka osallistuu menettelyyn myös kolmannen osapuolen ominaisuudessa, kiistää kantelijan väitteet ja esittää komissiolle useita kustantajilta tulleita kirjeitä, joissa nämä ilmaisevat tyytyväisyytensä sen palveluihin.

IV   RANSKAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (84) | Ranskan viranomaiset katsovat, että pienten kirjatilausten käsittelystä vastasivat pitkään Hachette ja Messageries du livre. Nämä yritykset toimivat jälleenmyyjinä lukuisille kustannusyhtiöille, joilla ei ollut ja/tai jotka eivät halunneet perustaa omia satunnaisten pienten tilausten käsittelyyn soveltuvia jakelurakenteita. |
| --- | --- |

(84)

Ranskan viranomaiset katsovat, että pienten kirjatilausten käsittelystä vastasivat pitkään Hachette ja Messageries du livre. Nämä yritykset toimivat jälleenmyyjinä lukuisille kustannusyhtiöille, joilla ei ollut ja/tai jotka eivät halunneet perustaa omia satunnaisten pienten tilausten käsittelyyn soveltuvia jakelurakenteita.

| (85) | Kustannusalan toimijoista koostuva CELF perustettiin vuonna 1977, ja sen yhtiömuotona oli aluksi vaihtuvan pääoman osuuskunta. Tarkoituksena oli korjata puutteita vientiagenttien markkinoilla, kun Hachette ja Messageries du livre olivat kannattamattomuussyistä päättäneet luopua vientiagentuuritoiminnasta. (29) CELFin 50 000 frangin suuruista alkupääomaa korotettiin sittemmin 80 500 frangiin. CELFillä on vuodesta 1979 lähtien ollut vakavia taloudellisia vaikeuksia, mutta se oli odotettavissakin, sillä alaa aikaisemmin johtaneet kaksi yritystä olivat päättäneet vetäytyä markkinoilta, koska eivät pitäneet niitä tuottoisina. Ammattikunta, kustantajat, Syndicat national de l'édition (SNE) ja julkiset viranomaiset arvioivat, että CELFin pitäisi jatkaa toimintaansa, jotta varmistettaisiin ranskankielisten kirjojen mahdollisimman tehokas levitys ulkomaille. Koska mikään muu toimija ei näyttänyt olevan valmis tarjoamaan kyseisiä palveluja, vuonna 1980 päätettiin tehdä CELFissä rakenneuudistus ja samalla korottaa sen pääomaa. |
| --- | --- |

(85)

Kustannusalan toimijoista koostuva CELF perustettiin vuonna 1977, ja sen yhtiömuotona oli aluksi vaihtuvan pääoman osuuskunta. Tarkoituksena oli korjata puutteita vientiagenttien markkinoilla, kun Hachette ja Messageries du livre olivat kannattamattomuussyistä päättäneet luopua vientiagentuuritoiminnasta. (29) CELFin 50 000 frangin suuruista alkupääomaa korotettiin sittemmin 80 500 frangiin. CELFillä on vuodesta 1979 lähtien ollut vakavia taloudellisia vaikeuksia, mutta se oli odotettavissakin, sillä alaa aikaisemmin johtaneet kaksi yritystä olivat päättäneet vetäytyä markkinoilta, koska eivät pitäneet niitä tuottoisina. Ammattikunta, kustantajat, Syndicat national de l'édition (SNE) ja julkiset viranomaiset arvioivat, että CELFin pitäisi jatkaa toimintaansa, jotta varmistettaisiin ranskankielisten kirjojen mahdollisimman tehokas levitys ulkomaille. Koska mikään muu toimija ei näyttänyt olevan valmis tarjoamaan kyseisiä palveluja, vuonna 1980 päätettiin tehdä CELFissä rakenneuudistus ja samalla korottaa sen pääomaa.

| (86) | Ranskan viranomaiset selittävät, että näissä olosuhteissa CELF muutettiin kiinteän pääoman osuustoiminnalliseksi osakeyhtiöksi. Samalla sen pääomaa korotettiin 80 500 frangista 1 280 500 frangiin. Pääoman korotus toteutettiin puoliksi osakkaiden ja puoliksi valtiorahoitteisen yhdistyksen ADEF:n varoilla. (30) ADEF lopetettiin vuonna 1994; sen osakkeet luovutettiin ilmaiseksi SNE:lle, joka puolestaan on CELFin yhteistyökumppaneita. |
| --- | --- |

(86)

Ranskan viranomaiset selittävät, että näissä olosuhteissa CELF muutettiin kiinteän pääoman osuustoiminnalliseksi osakeyhtiöksi. Samalla sen pääomaa korotettiin 80 500 frangista 1 280 500 frangiin. Pääoman korotus toteutettiin puoliksi osakkaiden ja puoliksi valtiorahoitteisen yhdistyksen ADEF:n varoilla. (30) ADEF lopetettiin vuonna 1994; sen osakkeet luovutettiin ilmaiseksi SNE:lle, joka puolestaan on CELFin yhteistyökumppaneita.

| (87) | Ranskan viranomaiset selittävät CELFin tähän asti toimineen täysin omavaraisena osuustoiminnallisena osakeyhtiönä. Sen yhtiörakenne on aina ollut avoin kaikille, eikä osuuskunnan jäseniltä edellytetä Ranskan kansalaisuutta, vaan ainoana vaatimuksena on, että niiden toiminta liittyy ”jollakin tapaa ranskankielisten kirjojen vientiin”. Muissa jäsenvaltioissa sijaitsevat ranskankielisten kirjojen kustantajat voivat siis vapaasti osallistua osuuskuntaan ja hyötyä sen toiminnasta. (31) |
| --- | --- |

(87)

Ranskan viranomaiset selittävät CELFin tähän asti toimineen täysin omavaraisena osuustoiminnallisena osakeyhtiönä. Sen yhtiörakenne on aina ollut avoin kaikille, eikä osuuskunnan jäseniltä edellytetä Ranskan kansalaisuutta, vaan ainoana vaatimuksena on, että niiden toiminta liittyy ”jollakin tapaa ranskankielisten kirjojen vientiin”. Muissa jäsenvaltioissa sijaitsevat ranskankielisten kirjojen kustantajat voivat siis vapaasti osallistua osuuskuntaan ja hyötyä sen toiminnasta. (31)

| (88) | CELFin yhtiöjärjestyksen 3 artiklan mukaan sen tarkoituksena on ”käsitellä kirjojen, esitteiden ja kaikenlaisten viestintätuotteiden tilauksia (32) ulkomaille ja Ranskan merentakaisille alueille ja departementeille sekä yleisesti ottaen toteuttaa kaikenlaisia toimia, joiden tarkoituksena on erityisesti ranskalaisen kulttuurin edistäminen maailmalla edellä mainittuja menetelmiä käyttäen. Osuuskunta pyrkii harjoittamaan sellaista tuotanto-, liike- tai rahoitustoimintaa, joka edistää tätä tavoitetta, sekä toteuttamaan vastaavia irtainta tai kiinteää omaisuutta koskevia liiketoimia. Osuuskunnan erityisen toimintatavoitteen takia sen jäseniksi ei hyväksytä sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka harjoittamalla liiketoiminnalla ei ole yhteyttä edellä tarkoitettuun vientitoimintaan”. |
| --- | --- |

(88)

CELFin yhtiöjärjestyksen 3 artiklan mukaan sen tarkoituksena on ”käsitellä kirjojen, esitteiden ja kaikenlaisten viestintätuotteiden tilauksia (32) ulkomaille ja Ranskan merentakaisille alueille ja departementeille sekä yleisesti ottaen toteuttaa kaikenlaisia toimia, joiden tarkoituksena on erityisesti ranskalaisen kulttuurin edistäminen maailmalla edellä mainittuja menetelmiä käyttäen. Osuuskunta pyrkii harjoittamaan sellaista tuotanto-, liike- tai rahoitustoimintaa, joka edistää tätä tavoitetta, sekä toteuttamaan vastaavia irtainta tai kiinteää omaisuutta koskevia liiketoimia. Osuuskunnan erityisen toimintatavoitteen takia sen jäseniksi ei hyväksytä sellaista luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jonka harjoittamalla liiketoiminnalla ei ole yhteyttä edellä tarkoitettuun vientitoimintaan”.

| (89) | Ranskan viranomaiset tarkensivat, että CELFillä oli 6 päivänä marraskuuta 2002 yhteensä 76 osakasta ja yhteistyökumppania, joista pääosa oli kustantajia. Kullakin osakkaalla on yhtiökokouksessa vain yksi ääni osakeosuuden suuruudesta riippumatta. Viranomaiset selittävät, että toimialojen välinen luonne oli yksi osuuskunnan avoimuuden, yhteisen edun toteutumisen ja tuen moitteettoman hallinnoinnin takeista. |
| --- | --- |

(89)

Ranskan viranomaiset tarkensivat, että CELFillä oli 6 päivänä marraskuuta 2002 yhteensä 76 osakasta ja yhteistyökumppania, joista pääosa oli kustantajia. Kullakin osakkaalla on yhtiökokouksessa vain yksi ääni osakeosuuden suuruudesta riippumatta. Viranomaiset selittävät, että toimialojen välinen luonne oli yksi osuuskunnan avoimuuden, yhteisen edun toteutumisen ja tuen moitteettoman hallinnoinnin takeista.

| (90) | Tärkeimmät toimijat kirjojen levitysmarkkinoilla ovat seuraavat:






  a) | kustantajat, jotka ”tuottavat” kirjat; |
| --- | --- | --- |

(90)

Tärkeimmät toimijat kirjojen levitysmarkkinoilla ovat seuraavat:

a)

kustantajat, jotka ”tuottavat” kirjat;

| b) | levittäjät, jotka voivat toimia myös kustantamoihin sulautuneina ja vastaavat kirjojen myynninedistämisestä vähittäiskirjakauppojen tai eräiden suurten laitosasiakkaiden suuntaan; |
| --- | --- |

b)

levittäjät, jotka voivat toimia myös kustantamoihin sulautuneina ja vastaavat kirjojen myynninedistämisestä vähittäiskirjakauppojen tai eräiden suurten laitosasiakkaiden suuntaan;

| c) | jakelijat, jotka voivat toimia myös kustantamoihin sulautuneina ja jotka vastaavat kirjojen fyysisestä jakelusta. Ne saavat tilauksia kirjakaupoilta, eräiltä suurilta laitosasiakkailta tai eri välittäjiltä, ja kustantajat toimittavat niille kirjoja; |
| --- | --- |

c)

jakelijat, jotka voivat toimia myös kustantamoihin sulautuneina ja jotka vastaavat kirjojen fyysisestä jakelusta. Ne saavat tilauksia kirjakaupoilta, eräiltä suurilta laitosasiakkailta tai eri välittäjiltä, ja kustantajat toimittavat niille kirjoja;

| d) | tukkuliikkeet, jotka eivät aina osallistu kirjojen jakeluketjuun ja jotka toimivat välittäjinä yhtäältä jakelijoiden sekä toisaalta vähittäiskirjakauppojen ja eräiden suurten laitosasiakkaiden välillä; |
| --- | --- |

d)

tukkuliikkeet, jotka eivät aina osallistu kirjojen jakeluketjuun ja jotka toimivat välittäjinä yhtäältä jakelijoiden sekä toisaalta vähittäiskirjakauppojen ja eräiden suurten laitosasiakkaiden välillä;

| e) | vientiagentit, jotka toimittavat tavaraa ainoastaan vähittäiskirjakaupoille mutta eivät lopulliselle asiakkaalle. |
| --- | --- |

e)

vientiagentit, jotka toimittavat tavaraa ainoastaan vähittäiskirjakaupoille mutta eivät lopulliselle asiakkaalle.

| (91) | Ranskan viranomaiset täsmensivät, että sähköiset kirjakaupat on tästedes luettava markkinatoimijoiden joukkoon ja että myös niitä on pidettävä vientiagenttien potentiaalisina kilpailijoina. Viranomaiset eivät kuitenkaan kyenneet toimittamaan tietoja siitä, miten suuria näiden uusien tulokkaiden markkinaosuudet ovat. (33) |
| --- | --- |

(91)

Ranskan viranomaiset täsmensivät, että sähköiset kirjakaupat on tästedes luettava markkinatoimijoiden joukkoon ja että myös niitä on pidettävä vientiagenttien potentiaalisina kilpailijoina. Viranomaiset eivät kuitenkaan kyenneet toimittamaan tietoja siitä, miten suuria näiden uusien tulokkaiden markkinaosuudet ovat. (33)

| (92) | Ranskan viranomaiset selittivät, että markkinoilla toimivien toimijoiden moninaisuus mahdollisti kirjojen levittämisen ja niiden myynnin edistämisen monentyyppisille kohderyhmille periaatteessa näiden maantieteellisestä sijainnista riippumatta, koska pienten tilausten tukiohjelmalla voitiin tehokkaasti lievittää kirjojen levitysjärjestelmän puutteita. |
| --- | --- |

(92)

Ranskan viranomaiset selittivät, että markkinoilla toimivien toimijoiden moninaisuus mahdollisti kirjojen levittämisen ja niiden myynnin edistämisen monentyyppisille kohderyhmille periaatteessa näiden maantieteellisestä sijainnista riippumatta, koska pienten tilausten tukiohjelmalla voitiin tehokkaasti lievittää kirjojen levitysjärjestelmän puutteita.

| (93) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle tietoja ranskankielisten kirjojen maailmanlaajuisista vientimarkkinoista. Tiedot kuvastavat hyvin CELFin liikepolitiikkaa, jossa sen yhtiöjärjestyksen ja Ranskan viranomaisille annettujen sitoumusten mukaisesti keskitytään pääasiassa niille alueille, joilla kustantajilla on vain vähän toimintaa. |
| --- | --- |

(93)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle tietoja ranskankielisten kirjojen maailmanlaajuisista vientimarkkinoista. Tiedot kuvastavat hyvin CELFin liikepolitiikkaa, jossa sen yhtiöjärjestyksen ja Ranskan viranomaisille annettujen sitoumusten mukaisesti keskitytään pääasiassa niille alueille, joilla kustantajilla on vain vähän toimintaa.

| (94) | Taulukosta 1 ilmenee, että CELFillä on vähän toimintaa alueilla, joilla kustantajien toiminta on hyvin aktiivista, ja siellä, missä CELF taas on aktiivinen, toimii vähän kustantajia.
  Taulukko 1








  Ranskankielisen kirjamyynnin vertaileva maantieteellinen jako CELFin liikevaihto/markkinaosuudet ranskankielisten kirjojen vientimarkkinoilla maailmassa |
| --- | --- |
| Kohdealueet | Kustantajat | CELF | CELFin osuus |
| Euroopan yhteisö | 38,2 % | 20,23 % | 0,97 % |
| Pohjois-Amerikka | 17,4 % | 6,03 % | 0,64 % |
| Unionin ulkopuolinen Eurooppa | 16 % | 1,11 % | 0,13 % |
| Ranskan merentakaiset alueet | 8,4 % | 0,87 % | 0,19 % |
| Aasia | 3,7 % | 19,9 % | 9,95 % |
| Ranskankielinen Afrikka | 5,5 % | 11,58 % | 3,85 % |
| Maghreb-maat | 4,4 % | 28,43 % | 11,84 % |
| Lähi-itä ja Kaukoitä | 2,3 % | 1,09 % | 0,87 % |
| Itä-Eurooppa | 2 % | 2,21 % | 2,03 % |
| Latinalainen Amerikka | 1,5 % | 7,6 % | 9 % |
| Antillit | 0,32 % | 0,7 % | 4,27 % |
| Ei-ranskankielinen Afrikka | 0,16 % | 0,21 % | 2,47 % |
| | 100 % | 100 % | |

(94)

Taulukosta 1 ilmenee, että CELFillä on vähän toimintaa alueilla, joilla kustantajien toiminta on hyvin aktiivista, ja siellä, missä CELF taas on aktiivinen, toimii vähän kustantajia.

Taulukko 1

Ranskankielisen kirjamyynnin vertaileva maantieteellinen jako CELFin liikevaihto/markkinaosuudet ranskankielisten kirjojen vientimarkkinoilla maailmassa

Kohdealueet

Kustantajat

CELF

CELFin osuus

Euroopan yhteisö

38,2 %

20,23 %

0,97 %

Pohjois-Amerikka

17,4 %

6,03 %

0,64 %

Unionin ulkopuolinen Eurooppa

16 %

1,11 %

0,13 %

Ranskan merentakaiset alueet

8,4 %

0,87 %

0,19 %

Aasia

3,7 %

19,9 %

9,95 %

Ranskankielinen Afrikka

5,5 %

11,58 %

3,85 %

Maghreb-maat

4,4 %

28,43 %

11,84 %

Lähi-itä ja Kaukoitä

2,3 %

1,09 %

0,87 %

Itä-Eurooppa

2 %

2,21 %

2,03 %

Latinalainen Amerikka

1,5 %

7,6 %

9 %

Antillit

0,32 %

0,7 %

4,27 %

Ei-ranskankielinen Afrikka

0,16 %

0,21 %

2,47 %

100 %

100 %

| (95) | Ranskan viranomaiset väittävät, ettei pienten tilausten tukiohjelmaa suunniteltu pelkästään CELFiä varten, vaan ranskankielisten kirjojen levitystä tukevaksi järjestelmäksi, jossa voidaan hyödyntää jakelukanavana muitakin sellaisia toimijoita, jotka voivat toimittaa samantyyppisiä tilauksia. |
| --- | --- |

(95)

Ranskan viranomaiset väittävät, ettei pienten tilausten tukiohjelmaa suunniteltu pelkästään CELFiä varten, vaan ranskankielisten kirjojen levitystä tukevaksi järjestelmäksi, jossa voidaan hyödyntää jakelukanavana muitakin sellaisia toimijoita, jotka voivat toimittaa samantyyppisiä tilauksia.

| (96) | Ne selittävät, että CELFin rakenneuudistuksen yhteydessä vuonna 1980 sille päätettiin myöntää tukea pienten tilausten tukiohjelmasta. Viranomaiset vahvistavat, että CELF oli käytännössä ainoa yleistä toimintaa harjoittava vientiagentti, joka sai tukea kyseisestä ohjelmasta, (34) koska SIDEä lukuun ottamatta yksikään muu toimija ei ole hakenut ohjelmaan sen jälkeen, kun se käynnistettiin 12 vuotta sitten, vaikka ohjelma on alan piireissä hyvin tunnettu. |
| --- | --- |

(96)

Ne selittävät, että CELFin rakenneuudistuksen yhteydessä vuonna 1980 sille päätettiin myöntää tukea pienten tilausten tukiohjelmasta. Viranomaiset vahvistavat, että CELF oli käytännössä ainoa yleistä toimintaa harjoittava vientiagentti, joka sai tukea kyseisestä ohjelmasta, (34) koska SIDEä lukuun ottamatta yksikään muu toimija ei ole hakenut ohjelmaan sen jälkeen, kun se käynnistettiin 12 vuotta sitten, vaikka ohjelma on alan piireissä hyvin tunnettu.

| (97) | Ranskan viranomaiset myöntävät, että kulttuuriministeriö epäsi tuen SIDEltä (35) vuonna 1991, sillä se ei täyttänyt tähän tarkoitukseen vaadittuja avoimuusehtoja ja kieltäytyi suostumasta tuen myöntämisen edellyttämiin velvoitteisiin. Lisäksi Ranska muistuttaa, että kulttuuriministeriö lähestyi oma-aloitteisesti SIDEä vuonna 1996 tarjotakseen sille mainittua tukea, mutta SIDE kieltäytyi siitä. |
| --- | --- |

(97)

Ranskan viranomaiset myöntävät, että kulttuuriministeriö epäsi tuen SIDEltä (35) vuonna 1991, sillä se ei täyttänyt tähän tarkoitukseen vaadittuja avoimuusehtoja ja kieltäytyi suostumasta tuen myöntämisen edellyttämiin velvoitteisiin. Lisäksi Ranska muistuttaa, että kulttuuriministeriö lähestyi oma-aloitteisesti SIDEä vuonna 1996 tarjotakseen sille mainittua tukea, mutta SIDE kieltäytyi siitä.

| (98) | Ranskan viranomaiset selittävät, että yksi Ranskan kulttuuripolitiikan tavoitteista on edistää ranskankielisen kirjallisuuden levittämistä kaikkialle maailmaan. Tätä tavoitetta voidaan niiden mukaan pitää julkisen palvelun tehtävänä. Sen takia ne katsovat, että komission on arvioitava kyseiset toimenpiteet perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(98)

Ranskan viranomaiset selittävät, että yksi Ranskan kulttuuripolitiikan tavoitteista on edistää ranskankielisen kirjallisuuden levittämistä kaikkialle maailmaan. Tätä tavoitetta voidaan niiden mukaan pitää julkisen palvelun tehtävänä. Sen takia ne katsovat, että komission on arvioitava kyseiset toimenpiteet perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| (99) | Ranskan viranomaiset muistuttavat, että CELF perustettiin ja sille myönnettiin riidanalaista tukea tilanteessa, jossa alan toimintaa harjoittaneet talouden toimijat olivat päättäneet vetäytyä markkinoilta. Ellei riidanalaisiin toimiin olisi ryhdytty, ranskankielisten kirjojen levittäminen pieniin kirjakauppoihin syrjäisillä alueilla, joilla kysyntä on liikevaihdossa ja volyymissa mitattuna hyvin vähäistä, olisi selvästi kärsinyt. |
| --- | --- |

(99)

Ranskan viranomaiset muistuttavat, että CELF perustettiin ja sille myönnettiin riidanalaista tukea tilanteessa, jossa alan toimintaa harjoittaneet talouden toimijat olivat päättäneet vetäytyä markkinoilta. Ellei riidanalaisiin toimiin olisi ryhdytty, ranskankielisten kirjojen levittäminen pieniin kirjakauppoihin syrjäisillä alueilla, joilla kysyntä on liikevaihdossa ja volyymissa mitattuna hyvin vähäistä, olisi selvästi kärsinyt.

| (100) | Sen vuoksi Ranskan viranomaiset päättivät toteuttaa riidanalaisen tukiohjelman, jotta kaikki ranskankielisten kirjojen tilaukset, myös kannattamattomat pienet tilaukset, voitaisiin toimittaa samoin edellytyksin kuin suuret. |
| --- | --- |

(100)

Sen vuoksi Ranskan viranomaiset päättivät toteuttaa riidanalaisen tukiohjelman, jotta kaikki ranskankielisten kirjojen tilaukset, myös kannattamattomat pienet tilaukset, voitaisiin toimittaa samoin edellytyksin kuin suuret.

| (101) | Ranska vakuutti, että kulttuuriministeriö oli myöntänyt ”CELFille tukea toimintakustannuksiin, joita sille aiheutui pienten tilausten käsittelyyn liittyvästä julkisen palvelun tehtävästä” ja että CELFille siis oli uskottu julkisen palvelun tehtävä. |
| --- | --- |

(101)

Ranska vakuutti, että kulttuuriministeriö oli myöntänyt ”CELFille tukea toimintakustannuksiin, joita sille aiheutui pienten tilausten käsittelyyn liittyvästä julkisen palvelun tehtävästä” ja että CELFille siis oli uskottu julkisen palvelun tehtävä.

| (102) | Väitteidensä tueksi Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle useita säädöstekstejä:






  a) | asetus nro 82-394, annettu 10 päivänä toukokuuta 1982, kulttuuriministeriön organisaatiosta; asetuksessa mainitaan ministeriön tehtävä ”ranskalaisen kirjallisuuden ja taiteen vaikutuspiirin edistäjänä maailman kulttuurien välisessä vapaassa vuorovaikutuksessa”; |
| --- | --- | --- |

(102)

Väitteidensä tueksi Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle useita säädöstekstejä:

a)

asetus nro 82-394, annettu 10 päivänä toukokuuta 1982, kulttuuriministeriön organisaatiosta; asetuksessa mainitaan ministeriön tehtävä ”ranskalaisen kirjallisuuden ja taiteen vaikutuspiirin edistäjänä maailman kulttuurien välisessä vapaassa vuorovaikutuksessa”;

| b) | asetus nro 93-797, annettu 16 päivänä huhtikuuta 1993, kulttuurista ja ranskan kielen asemasta vastaavan ministeriön toimivaltuuksista; asetuksen mukaan ”kulttuurista ja ranskan kielen asemasta vastaava ministeriö panee (...) yhdessä muiden ministeriöiden kanssa täytäntöön valtionhankkeita, joilla edistetään ranskalaisen kulttuurin ja ranskan kielen leviämistä maailmassa”; |
| --- | --- |

b)

asetus nro 93-797, annettu 16 päivänä huhtikuuta 1993, kulttuurista ja ranskan kielen asemasta vastaavan ministeriön toimivaltuuksista; asetuksen mukaan ”kulttuurista ja ranskan kielen asemasta vastaava ministeriö panee (...) yhdessä muiden ministeriöiden kanssa täytäntöön valtionhankkeita, joilla edistetään ranskalaisen kulttuurin ja ranskan kielen leviämistä maailmassa”;

| c) | edellä mainittuihin asetuksiin perustuvat kulttuuriministeriön kirjallisuusosaston organisaatiota koskevat päätökset, joista viimeisin on vuodelta 1996. Päätöksissä määritellään kulttuuriministeriön tehtävät kirjaviennin alalla. |
| --- | --- |

c)

edellä mainittuihin asetuksiin perustuvat kulttuuriministeriön kirjallisuusosaston organisaatiota koskevat päätökset, joista viimeisin on vuodelta 1996. Päätöksissä määritellään kulttuuriministeriön tehtävät kirjaviennin alalla.

| (103) | Ranskan viranomaiset selittävät, että juuri näiden säädösten perusteella kulttuuriministeriön kirjallisuusosasto tekee vuosittain tukisopimukset niiden yhteistyökumppaneiden kanssa, joiden tehtäväksi on annettu toteuttaa hallituksen kulttuuripolitiikkaan liittyviä toimia. Sopimuksissa määritellään ministeriön ja sen tukemien yritysten välisen yhteistyön tavoitteet sekä kummankin osapuolen velvoitteet. |
| --- | --- |

(103)

Ranskan viranomaiset selittävät, että juuri näiden säädösten perusteella kulttuuriministeriön kirjallisuusosasto tekee vuosittain tukisopimukset niiden yhteistyökumppaneiden kanssa, joiden tehtäväksi on annettu toteuttaa hallituksen kulttuuripolitiikkaan liittyviä toimia. Sopimuksissa määritellään ministeriön ja sen tukemien yritysten välisen yhteistyön tavoitteet sekä kummankin osapuolen velvoitteet.

| (104) | Ranskan viranomaiset selittävät, että kulttuuriministeriö teki vuosittain CELFin (36) kanssa sopimuksen, jossa CELF sitoutui julkisen palvelun tehtävään eli ”toimittamaan kaikki ulkomaisilta kirjakaupoilta tulevat ranskankielisten kirjojen tilaukset niiden arvosta riippumatta”. |
| --- | --- |

(104)

Ranskan viranomaiset selittävät, että kulttuuriministeriö teki vuosittain CELFin (36) kanssa sopimuksen, jossa CELF sitoutui julkisen palvelun tehtävään eli ”toimittamaan kaikki ulkomaisilta kirjakaupoilta tulevat ranskankielisten kirjojen tilaukset niiden arvosta riippumatta”.

| (105) | Lisäksi Ranskan viranomaiset väittävät, että rajattiinpa viitemarkkinat miten hyvänsä, SIDE ja CELF eivät kilpaile pienistä tilauksista. |
| --- | --- |

(105)

Lisäksi Ranskan viranomaiset väittävät, että rajattiinpa viitemarkkinat miten hyvänsä, SIDE ja CELF eivät kilpaile pienistä tilauksista.

| (106) | Niiden mielestä SIDEn lausunnot ovat ristiriitaisia: vaikka SIDE väittää työskentelevänsä samantyyppisten asiakkaiden kanssa kuin CELF ja kohtelevansa kaikkia asiakkaita samalla tavalla, ”olipa tilauksen arvo mikä hyvänsä”, se myöntää alle 10 kappaleen tilauksista 5 prosenttiyksikköä vähemmän alennusta. |
| --- | --- |

(106)

Niiden mielestä SIDEn lausunnot ovat ristiriitaisia: vaikka SIDE väittää työskentelevänsä samantyyppisten asiakkaiden kanssa kuin CELF ja kohtelevansa kaikkia asiakkaita samalla tavalla, ”olipa tilauksen arvo mikä hyvänsä”, se myöntää alle 10 kappaleen tilauksista 5 prosenttiyksikköä vähemmän alennusta.

| (107) | Ranskan viranomaiset katsovat, että tämä SIDEn alle 10 kappaleen pieniin tilauksiin soveltama tuntuva ”sakkoprosentti” osoittaa selvästi, etteivät pienet tilaukset ole SIDEn liiketoiminnan ensisijainen kohde, vaan se havittelee ensisijaisesti (esimerkiksi laitosasiakkailta tulevia) suuria tilauksia, joista se saa merkittäviä suurtuotannon etuja. |
| --- | --- |

(107)

Ranskan viranomaiset katsovat, että tämä SIDEn alle 10 kappaleen pieniin tilauksiin soveltama tuntuva ”sakkoprosentti” osoittaa selvästi, etteivät pienet tilaukset ole SIDEn liiketoiminnan ensisijainen kohde, vaan se havittelee ensisijaisesti (esimerkiksi laitosasiakkailta tulevia) suuria tilauksia, joista se saa merkittäviä suurtuotannon etuja.

| (108) | Tämä yritysten liikestrategian perustava ero näkyy tietenkin kirjojen keskimääräisessä lukumäärässä tilausriviä ja laskua kohti, ja tämä luku on SIDEllä selvästi suurempi kuin CELFillä. |
| --- | --- |

(108)

Tämä yritysten liikestrategian perustava ero näkyy tietenkin kirjojen keskimääräisessä lukumäärässä tilausriviä ja laskua kohti, ja tämä luku on SIDEllä selvästi suurempi kuin CELFillä.

| (109) | Ranskan viranomaiset toteavat, että saamansa tuen vastineeksi — vaikka pienten tilausten tukiohjelmasta myönnetty tuki ei sinänsä sitä korvaa — CELFin on kyettävä tarjoamaan asiakkailleen erittäin laaja ja monipuolinen tuote- ja kustantajavalikoima, koska kulttuuriministeriön poliittisena tavoitteena on nimenomaan ranskankielisten kirjojen mahdollisimman laaja levittäminen. Viranomaiset huomauttavat, että itse asiassa CELFin kustantajavalikoima koostuu hyvin pienistä ja varsin tuntemattomista kustannusyhtiöistä, yhdistyksistä ja järjestöistä, (37) joiden toiminta ei ole omiaan houkuttelemaan suuria ja tuottoisia tilauksia. Näin laajan kustantajavalikoiman tarjoamalla CELF pyrkii kannustamaan moninaisuutta. Siksi se joutuu käyttämään erittäin suurta määrää toimittajia, joille menevät tilaukset ovat usein hyvin pieniä, mikä pakottaa CELFin hoitamaan suurta määrää pienten kustantajien asiakastilejä ilman, että se saisi tähän mitään korvaavaa tukea. |
| --- | --- |

(109)

Ranskan viranomaiset toteavat, että saamansa tuen vastineeksi — vaikka pienten tilausten tukiohjelmasta myönnetty tuki ei sinänsä sitä korvaa — CELFin on kyettävä tarjoamaan asiakkailleen erittäin laaja ja monipuolinen tuote- ja kustantajavalikoima, koska kulttuuriministeriön poliittisena tavoitteena on nimenomaan ranskankielisten kirjojen mahdollisimman laaja levittäminen. Viranomaiset huomauttavat, että itse asiassa CELFin kustantajavalikoima koostuu hyvin pienistä ja varsin tuntemattomista kustannusyhtiöistä, yhdistyksistä ja järjestöistä, (37) joiden toiminta ei ole omiaan houkuttelemaan suuria ja tuottoisia tilauksia. Näin laajan kustantajavalikoiman tarjoamalla CELF pyrkii kannustamaan moninaisuutta. Siksi se joutuu käyttämään erittäin suurta määrää toimittajia, joille menevät tilaukset ovat usein hyvin pieniä, mikä pakottaa CELFin hoitamaan suurta määrää pienten kustantajien asiakastilejä ilman, että se saisi tähän mitään korvaavaa tukea.

| (110) | Kustantajat, joilla on pieni asiakastili, eivät ole taloudellisesti yhtä kannattavia kuin suuret kustantamot, koska ne eivät pysty tarjoamaan kovin edullisia myyntiehtoja. SIDE suosii liikepolitiikassaan juuri tunnettuja kustantajia, jotta se saisi hankittua mahdollisimman suuria tilauksia. Tämän vuoksi olisikin Ranskan viranomaisten mukaan tehtävä ero ”pienten asiakastilien” ja ”pienten tilausten” välillä. ”Pienten tilausten” käsite vastaa tietenkin riidanalaisessa tukiohjelmassa annettua määritelmää, mutta siinä ei ole otettu riittävästi huomioon pienten toimittajien avaamien ”pienten asiakastilien” muodostamaa tekijää. |
| --- | --- |

(110)

Kustantajat, joilla on pieni asiakastili, eivät ole taloudellisesti yhtä kannattavia kuin suuret kustantamot, koska ne eivät pysty tarjoamaan kovin edullisia myyntiehtoja. SIDE suosii liikepolitiikassaan juuri tunnettuja kustantajia, jotta se saisi hankittua mahdollisimman suuria tilauksia. Tämän vuoksi olisikin Ranskan viranomaisten mukaan tehtävä ero ”pienten asiakastilien” ja ”pienten tilausten” välillä. ”Pienten tilausten” käsite vastaa tietenkin riidanalaisessa tukiohjelmassa annettua määritelmää, mutta siinä ei ole otettu riittävästi huomioon pienten toimittajien avaamien ”pienten asiakastilien” muodostamaa tekijää.

| (111) | Ranskan viranomaiset myöntävät, että tukea myönnetään pienten tilausten käsittelystä aiheutuvien lisäkustannusten perusteella, mutta samalla tuensaajalle asetetaan muitakin velvoitteita, joita tuet eivät varsinaisesti ”korvaa”. |
| --- | --- |

(111)

Ranskan viranomaiset myöntävät, että tukea myönnetään pienten tilausten käsittelystä aiheutuvien lisäkustannusten perusteella, mutta samalla tuensaajalle asetetaan muitakin velvoitteita, joita tuet eivät varsinaisesti ”korvaa”.

| (112) | Ranskan viranomaisten mukaan CELFille myönnettiin korvaavaa tukea, jonka oli määrä tasoittaa sille pienten tilausten käsittelystä aiheutuvia lisäkustannuksia. Pienten tilausten kannattavuusrajaksi määriteltiin empiirisesti 500 frangia. Tätä rajaa käytettiin viitearvona, mutta tämä ei tarkoita, että jokainen tilaus, jonka arvo oli 0 ja 500 frangin välillä, olisi jäänyt juuri ja juuri kannattavuusrajan alapuolelle. Eräät alle 500 frangin tilaukset voivat olla kannattavia ja toiset taas eivät. Tilauksen kannattavuus riippuu tilattujen kirjojen määrästä, kirjojen tyypistä, tilauksen laadusta, siitä, onko asiakkaalla COFACE-vakuutus vai ei, sekä maksutavasta ja -ajasta. |
| --- | --- |

(112)

Ranskan viranomaisten mukaan CELFille myönnettiin korvaavaa tukea, jonka oli määrä tasoittaa sille pienten tilausten käsittelystä aiheutuvia lisäkustannuksia. Pienten tilausten kannattavuusrajaksi määriteltiin empiirisesti 500 frangia. Tätä rajaa käytettiin viitearvona, mutta tämä ei tarkoita, että jokainen tilaus, jonka arvo oli 0 ja 500 frangin välillä, olisi jäänyt juuri ja juuri kannattavuusrajan alapuolelle. Eräät alle 500 frangin tilaukset voivat olla kannattavia ja toiset taas eivät. Tilauksen kannattavuus riippuu tilattujen kirjojen määrästä, kirjojen tyypistä, tilauksen laadusta, siitä, onko asiakkaalla COFACE-vakuutus vai ei, sekä maksutavasta ja -ajasta.

| (113) | Ranskan viranomaiset sen sijaan pitävät varmana, että tilaukset, joiden arvo on 0 ja 500 frangin välillä, eivät yleisesti ottaen ole kannattavia ja ettei puhtaasti taloudellisten perusteiden pohjalta toimiva toimija periaatteessa käsittelisi näitä tilauksia. Ne havainnollistavat tätä väitettä viitevuoteen 1994 perustuvalla kustannusanalyysillä. |
| --- | --- |

(113)

Ranskan viranomaiset sen sijaan pitävät varmana, että tilaukset, joiden arvo on 0 ja 500 frangin välillä, eivät yleisesti ottaen ole kannattavia ja ettei puhtaasti taloudellisten perusteiden pohjalta toimiva toimija periaatteessa käsittelisi näitä tilauksia. Ne havainnollistavat tätä väitettä viitevuoteen 1994 perustuvalla kustannusanalyysillä.

| (114) | Kuten taulukoista 2a ja 2 b ilmenee ja kuten Ranskan viranomaiset selittävät, että CELF on viime vuosina ja etenkin sen jälkeen, kun tukisitoumusten purkaminen alkoi vuosina 1996—1997, joutunut laajentamaan toimintaansa muun muassa luomalla kannattavaa asiakaskantaa suurista tiliasiakkaista (kirjakaupat) ja laitosasiakkaista, kuten kirjastoista, yliopistoista tai kulttuurikeskuksista. Samaan aikaan ”pienistä asiakastileistä” kertynyt liikevaihto ja asiakkaiden lukumäärä ovat laskeneet, kun taas CELFin kokonaisliikevaihto on kasvanut. Ranskan viranomaiset vahvistavat, että pienten tilausten käsittelystä on tässä tilanteessa tullut CELFin toiminnan kasvua hidastava tekijä.
  CELFin liikevaihdon muodostuminen
  I Taulukko 2a — esimerkkinä Saksa








  Saksa
  3,4 % CELFin liikevaihdosta osuus 27,2 % aktiivisista pienistä asiakastileistä |
| --- | --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 |
| Liikevaihto FRF | 2 331 713 | 2 548 430 | 2 906 533 |
| Asiakasmäärä | 593 | 561 | 444 |
| Liikevaihto <5 000 FRF | 480 | 462 | 344 |
| Liikevaihto <10 000 FRF | 47 | 35 | 38 |
| Liikevaihto + 100 000 FRF | 0 | 2 | 4 |

(114)

Kuten taulukoista 2a ja 2 b ilmenee ja kuten Ranskan viranomaiset selittävät, että CELF on viime vuosina ja etenkin sen jälkeen, kun tukisitoumusten purkaminen alkoi vuosina 1996—1997, joutunut laajentamaan toimintaansa muun muassa luomalla kannattavaa asiakaskantaa suurista tiliasiakkaista (kirjakaupat) ja laitosasiakkaista, kuten kirjastoista, yliopistoista tai kulttuurikeskuksista. Samaan aikaan ”pienistä asiakastileistä” kertynyt liikevaihto ja asiakkaiden lukumäärä ovat laskeneet, kun taas CELFin kokonaisliikevaihto on kasvanut. Ranskan viranomaiset vahvistavat, että pienten tilausten käsittelystä on tässä tilanteessa tullut CELFin toiminnan kasvua hidastava tekijä.

CELFin liikevaihdon muodostuminen

I Taulukko 2a — esimerkkinä Saksa

Saksa

3,4 % CELFin liikevaihdosta osuus 27,2 % aktiivisista pienistä asiakastileistä

1999

2000

2001

Liikevaihto FRF

2 331 713

2 548 430

2 906 533

Asiakasmäärä

593

561

444

Liikevaihto <5 000 FRF

480

462

344

Liikevaihto <10 000 FRF

47

35

38

Liikevaihto + 100 000 FRF

0

2

4

II Taulukko 2b — Euroopan yhteisö

| Tiliasiakkaat Euroopan yhteisössä |
| --- |
| | 1999 | 2000 | 2001 |
| Liikevaihto FRF | 15 253 754 | 14 241 785 | 14 436 006 |
| Aktiivisten asiakkaiden määrä | 1 567 | 1 440 | 1 249 |
| Liikevaihto <5 000 FRF | 1 059 | 950 | 782 |
| Liikevaihto <10 000 FRF | 162 | 154 | 139 |
| Liikevaihto + 100 000 FRF | 19 | 15 | 18 |

Tiliasiakkaat Euroopan yhteisössä

1999

2000

2001

Liikevaihto FRF

15 253 754

14 241 785

14 436 006

Aktiivisten asiakkaiden määrä

1 567

1 440

1 249

Liikevaihto <5 000 FRF

1 059

950

782

Liikevaihto <10 000 FRF

162

154

139

Liikevaihto + 100 000 FRF

19

15

18

V   KOMISSION ARVIOINTI

| (115) | CELF ja SIDE ovat kilpailevia yrityksiä, jotka harjoittavat ranskankielisten kirjojen vientiagentuuritoimintaa Ranskassa. (38) Ne levittävät ranskankielisiä kirjoja (39) toimittamalla pienten vähittäismyyjien (pienten kirjakauppojen tai laitosasiakkaiden, kuten kirjastojen tai yliopistojen) tilauksia. Niiden toiminta on keskittynyt pääasiassa muihin kuin ranskankielisiin maihin ja alueille. Ranskankielisillä alueilla, erityisesti Belgiassa, Kanadassa ja Sveitsissä, kirjojen levityksestä vastaavat kustantajien perustamat jakeluverkostot, koska markkinat ovat siellä riittävän suuret houkutellakseen yrityksiä investoimaan integroituihin jakeluverkostoihin. Tämäntyyppisellä palvelulla voidaan varmistaa lukuisien teosten mahdollisimman tehokas levitys. |
| --- | --- |

(115)

CELF ja SIDE ovat kilpailevia yrityksiä, jotka harjoittavat ranskankielisten kirjojen vientiagentuuritoimintaa Ranskassa. (38) Ne levittävät ranskankielisiä kirjoja (39) toimittamalla pienten vähittäismyyjien (pienten kirjakauppojen tai laitosasiakkaiden, kuten kirjastojen tai yliopistojen) tilauksia. Niiden toiminta on keskittynyt pääasiassa muihin kuin ranskankielisiin maihin ja alueille. Ranskankielisillä alueilla, erityisesti Belgiassa, Kanadassa ja Sveitsissä, kirjojen levityksestä vastaavat kustantajien perustamat jakeluverkostot, koska markkinat ovat siellä riittävän suuret houkutellakseen yrityksiä investoimaan integroituihin jakeluverkostoihin. Tämäntyyppisellä palvelulla voidaan varmistaa lukuisien teosten mahdollisimman tehokas levitys.

| (116) | SIDE ja Ranskan viranomaiset selittävät, että käytännössä vientiagentti käsittelee keskitetysti suurta määrää yksittäisarvoltaan pieniä tilauksia, joiden käsittely tulisi perinteisille kustantajille ja jakelijoille liian kalliiksi. Tämäntyyppisiä palveluja käyttämällä asiakkaat, olivatpa ne kirjakauppoja tai laitoksia, välttävät itse tilausten tekemisen suurelta määrältä toimittajia. |
| --- | --- |

(116)

SIDE ja Ranskan viranomaiset selittävät, että käytännössä vientiagentti käsittelee keskitetysti suurta määrää yksittäisarvoltaan pieniä tilauksia, joiden käsittely tulisi perinteisille kustantajille ja jakelijoille liian kalliiksi. Tämäntyyppisiä palveluja käyttämällä asiakkaat, olivatpa ne kirjakauppoja tai laitoksia, välttävät itse tilausten tekemisen suurelta määrältä toimittajia.

| (117) | Tilaukset välitetään kustantajille ja/tai jakelijoille, jotka siis saavat ne yhdestä ainoasta toimituspisteestä: vientiagentilta. Vientiagentin palvelut säästävät niiltä aikaa ja rahaa, koska niiden ei tarvitse itse ylläpitää liikesuhteita lukuisiin asiakkaisiin, jotka voivat sijaita maantieteellisesti erittäin hajallaan. |
| --- | --- |

(117)

Tilaukset välitetään kustantajille ja/tai jakelijoille, jotka siis saavat ne yhdestä ainoasta toimituspisteestä: vientiagentilta. Vientiagentin palvelut säästävät niiltä aikaa ja rahaa, koska niiden ei tarvitse itse ylläpitää liikesuhteita lukuisiin asiakkaisiin, jotka voivat sijaita maantieteellisesti erittäin hajallaan.

| (118) | Vientiagentin tarjoamat palvelut ovat siis olennainen tekijä kirjojen vientiketjussa maihin, joissa kysyntä on epäsäännöllistä, hajanaista ja/tai volyymiltään heikkoa. Vientiagentin palvelujen käyttäminen on usein muussa kuin ranskankielisessä maassa sijaitsevan ostajan (joka ei koskaan ole lopullinen asiakas) ainoa keino tehdä ja vastaanottaa tilauksia. Vientiagentin palvelujen käyttö vähentää tilausten käsittelystä aiheutuvia kustannuksia. |
| --- | --- |

(118)

Vientiagentin tarjoamat palvelut ovat siis olennainen tekijä kirjojen vientiketjussa maihin, joissa kysyntä on epäsäännöllistä, hajanaista ja/tai volyymiltään heikkoa. Vientiagentin palvelujen käyttäminen on usein muussa kuin ranskankielisessä maassa sijaitsevan ostajan (joka ei koskaan ole lopullinen asiakas) ainoa keino tehdä ja vastaanottaa tilauksia. Vientiagentin palvelujen käyttö vähentää tilausten käsittelystä aiheutuvia kustannuksia.

| (119) | Tässä tapauksessa on kiistatonta, että Ranskan viranomaiset toteuttivat riidanalaisen pienten tilausten tukiohjelman, josta myönnettiin tukea periaatteessa kannattamattomaksi todettuun alle 500 frangin arvoisten pienten tilausten käsittelyyn vientiagenttien markkinoilla. Seuraavaksi onkin arvioitava, onko tämä komissiolle ilmoittamatta jätetty tukiohjelma, josta käytännössä myönnettiin tukea vain CELFille, perustamissopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

(119)

Tässä tapauksessa on kiistatonta, että Ranskan viranomaiset toteuttivat riidanalaisen pienten tilausten tukiohjelman, josta myönnettiin tukea periaatteessa kannattamattomaksi todettuun alle 500 frangin arvoisten pienten tilausten käsittelyyn vientiagenttien markkinoilla. Seuraavaksi onkin arvioitava, onko tämä komissiolle ilmoittamatta jätetty tukiohjelma, josta käytännössä myönnettiin tukea vain CELFille, perustamissopimuksen mukainen.

A.   PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN SOVELTAMINEN

1.   KYSEISET TOIMENPITEET OVAT PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTUA TUKEA

| (120) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(120)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään seuraavaa: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

| (121) | Toimenpide tuotti CELFille kilpailuetua, koska sillä oli tarkoitus vähentää pienten tilausten käsittelystä aiheutuvia kustannuksia. Tätä seikkaa Ranskan viranomaiset eivät ole kiistäneet. |
| --- | --- |

(121)

Toimenpide tuotti CELFille kilpailuetua, koska sillä oli tarkoitus vähentää pienten tilausten käsittelystä aiheutuvia kustannuksia. Tätä seikkaa Ranskan viranomaiset eivät ole kiistäneet.

| (122) | Tuki rahoitettiin kulttuuriministeriön kirjallisuusosaston hallinnoimista budjettivaroista, toisin sanoen valtion varoista. |
| --- | --- |

(122)

Tuki rahoitettiin kulttuuriministeriön kirjallisuusosaston hallinnoimista budjettivaroista, toisin sanoen valtion varoista.

| (123) | Tuki oli tarkoitettu kirjojen vientiagenteille, mutta käytännössä sitä myönnettiin vain CELFille. Tuki oli siis luonteeltaan valikoivaa. |
| --- | --- |

(123)

Tuki oli tarkoitettu kirjojen vientiagenteille, mutta käytännössä sitä myönnettiin vain CELFille. Tuki oli siis luonteeltaan valikoivaa.

| (124) | Arvioidessaan, vaikuttiko toimenpide jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristikö se kilpailua, komissio otti huomioon seuraavat seikat. |
| --- | --- |

(124)

Arvioidessaan, vaikuttiko toimenpide jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristikö se kilpailua, komissio otti huomioon seuraavat seikat.

| (125) | Tuki oli tarkoitettu ranskalaisille vientiagenteille, jotka vievät ranskankielisiä kirjoja pääasiassa muihin kuin ranskankielisiin maihin. Ne kilpailevat — ainakin potentiaalisesti — yhteisön muihin ranskankielisiin maihin (lähinnä Belgiaan ja Luxemburgiin) sijoittautuneiden ranskankielisiä kirjoja välittävien vientiagenttien kanssa. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että Ranskasta muihin kuin ranskankielisiin maihin vietyjen ranskankielisten kirjojen määrä eroaa huomattavasti Belgiasta ja Luxemburgista vietyjen kirjojen määrästä, tuen kilpailua vääristävä vaikutus kyseisillä markkinoilla jää jo luonnostaan hyvin vähäiseksi. |
| --- | --- |

(125)

Tuki oli tarkoitettu ranskalaisille vientiagenteille, jotka vievät ranskankielisiä kirjoja pääasiassa muihin kuin ranskankielisiin maihin. Ne kilpailevat — ainakin potentiaalisesti — yhteisön muihin ranskankielisiin maihin (lähinnä Belgiaan ja Luxemburgiin) sijoittautuneiden ranskankielisiä kirjoja välittävien vientiagenttien kanssa. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että Ranskasta muihin kuin ranskankielisiin maihin vietyjen ranskankielisten kirjojen määrä eroaa huomattavasti Belgiasta ja Luxemburgista vietyjen kirjojen määrästä, tuen kilpailua vääristävä vaikutus kyseisillä markkinoilla jää jo luonnostaan hyvin vähäiseksi.

| (126) | Tuki voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan myös sitä kautta, että sillä on liitännäisvaikutuksia CELFin muuhun liiketoimintaan. Vaikutukset näyttävät kuitenkin rajoittuneen kirjojen levitykseen ulkomaille, ja CELFin www-sivustolta (40) käy selvästi ilmi, ettei yrityksellä ole myyntiä Ranskassa eikä se myy yksityishenkilöille. Kyseinen tuki myönnettiin CELFille pienten tilausten tukiohjelmasta, jonka tavoitteena oli varmistaa, että kaikki muilla kuin ranskankielisillä alueilla sijaitsevilta ulkomaisilta kirjakaupoilta tulevat tilaukset toteutettaisiin, olipa niiden arvo mikä hyvänsä. Komissio huomauttaa, että riidanalaisesta tukijärjestelmästä saattoi olla välillistä hyötyä myös ranskankielisten kirjojen ostajille ja kustantajille, koska ensin mainitut saivat tuotteita edullisempaan hintaan ja jälkimmäisten myynti piristyi. Tällainen vaikutus kauppaan on kuitenkin vain välillistä ja kaiken kaikkiaan hyvin vähäistä, koska ranskankielisten kirjojen ja muunkielisten kirjojen korvattavuus on erittäin heikko. |
| --- | --- |

(126)

Tuki voi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan myös sitä kautta, että sillä on liitännäisvaikutuksia CELFin muuhun liiketoimintaan. Vaikutukset näyttävät kuitenkin rajoittuneen kirjojen levitykseen ulkomaille, ja CELFin www-sivustolta (40) käy selvästi ilmi, ettei yrityksellä ole myyntiä Ranskassa eikä se myy yksityishenkilöille. Kyseinen tuki myönnettiin CELFille pienten tilausten tukiohjelmasta, jonka tavoitteena oli varmistaa, että kaikki muilla kuin ranskankielisillä alueilla sijaitsevilta ulkomaisilta kirjakaupoilta tulevat tilaukset toteutettaisiin, olipa niiden arvo mikä hyvänsä. Komissio huomauttaa, että riidanalaisesta tukijärjestelmästä saattoi olla välillistä hyötyä myös ranskankielisten kirjojen ostajille ja kustantajille, koska ensin mainitut saivat tuotteita edullisempaan hintaan ja jälkimmäisten myynti piristyi. Tällainen vaikutus kauppaan on kuitenkin vain välillistä ja kaiken kaikkiaan hyvin vähäistä, koska ranskankielisten kirjojen ja muunkielisten kirjojen korvattavuus on erittäin heikko.

| (127) | Näissä olosuhteissa CELFille myönnettyä tukea voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, koska se täyttää kaikki artiklassa mainitut neljä perustetta. On kuitenkin syytä mainita, että toimenpiteen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun on hyvin vähäinen. |
| --- | --- |

(127)

Näissä olosuhteissa CELFille myönnettyä tukea voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, koska se täyttää kaikki artiklassa mainitut neljä perustetta. On kuitenkin syytä mainita, että toimenpiteen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja kilpailuun on hyvin vähäinen.

| (128) | On kuitenkin syytä huomauttaa, että jäsenvaltioiden on perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettava komissiolle ajoissa tuen myöntämistä koskevista suunnitelmistaan. |
| --- | --- |

(128)

On kuitenkin syytä huomauttaa, että jäsenvaltioiden on perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitettava komissiolle ajoissa tuen myöntämistä koskevista suunnitelmistaan.

| (129) | Ranskan hallitus ei kuitenkaan ilmoittanut komissiolle kyseisestä ohjelmasta sen paremmin kuin CELFille pienten tilausten käsittelyyn myönnetystä tuesta ennen niiden maksamista. Tuki myönnettiin siis laittomasti. |
| --- | --- |

(129)

Ranskan hallitus ei kuitenkaan ilmoittanut komissiolle kyseisestä ohjelmasta sen paremmin kuin CELFille pienten tilausten käsittelyyn myönnetystä tuesta ennen niiden maksamista. Tuki myönnettiin siis laittomasti.

| (130) | Lisäksi on huomattava, että koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi osittain 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyn komission päätöksen ja sen jälkeen päätöksen 1999/133/EY, joilla komissio oli hyväksynyt CELFille myönnetyn tuen, CELFille pienten tilausten käsittelyyn myönnetty tuki pysyi laittomana. |
| --- | --- |

(130)

Lisäksi on huomattava, että koska ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumosi osittain 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyn komission päätöksen ja sen jälkeen päätöksen 1999/133/EY, joilla komissio oli hyväksynyt CELFille myönnetyn tuen, CELFille pienten tilausten käsittelyyn myönnetty tuki pysyi laittomana.

| (131) | Seuraavaksi onkin tutkittava, olisiko tässä tapauksessa sovellettava jotakin 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyä poikkeusta ja voitaisiinko toimenpiteet vapauttaa mainitun artiklan 1 kohdassa määrätystä valtiontukia koskevasta yleisestä kiellosta. |
| --- | --- |

(131)

Seuraavaksi onkin tutkittava, olisiko tässä tapauksessa sovellettava jotakin 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyä poikkeusta ja voitaisiinko toimenpiteet vapauttaa mainitun artiklan 1 kohdassa määrätystä valtiontukia koskevasta yleisestä kiellosta.

2.   TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 2 JA 3 KOHDAN MUKAISESTI

| (132) | Komissio katsoo, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa mainittuja poikkeuksia ei voida soveltaa tässä tapauksessa, koska kyseessä olevan tuen avulla ei ole tarkoitus saavuttaa mainitussa kohdassa määritettyjä tavoitteita. Tuki ei täytä myöskään niitä edellytyksiä, jotka on vahvistettu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen soveltamisalaan kuulumisesta, sillä tuella ei ole tarkoitus kehittää niitä alueita, jotka mainitusta säännöksestä voisivat hyötyä. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka koskee Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämistä, ei voida soveltaa CELFille myönnettyyn tukeen, sillä kyseisellä tuella ei ole tarkoitus edistää mainitun kaltaisia hankkeita. Koska tuen tarkoituksena ei ole Ranskan taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen, 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan jälkimmäisen osan sisältämää poikkeusta ei myöskään voida soveltaa tässä tapauksessa. Myöskään ei voida vedota 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, sillä tuen avulla ei ole tarkoitus pyrkiä alueellisiin tai horisontaalisiin tavoitteisiin, ja komissio katsoo, ettei tätä perustamissopimuksen määräystä voida tässä tapauksessa soveltaa alakohtaisesti. |
| --- | --- |

(132)

Komissio katsoo, että perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa mainittuja poikkeuksia ei voida soveltaa tässä tapauksessa, koska kyseessä olevan tuen avulla ei ole tarkoitus saavuttaa mainitussa kohdassa määritettyjä tavoitteita. Tuki ei täytä myöskään niitä edellytyksiä, jotka on vahvistettu perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen soveltamisalaan kuulumisesta, sillä tuella ei ole tarkoitus kehittää niitä alueita, jotka mainitusta säännöksestä voisivat hyötyä. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka koskee Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämistä, ei voida soveltaa CELFille myönnettyyn tukeen, sillä kyseisellä tuella ei ole tarkoitus edistää mainitun kaltaisia hankkeita. Koska tuen tarkoituksena ei ole Ranskan taloudessa olevan vakavan häiriön poistaminen, 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan jälkimmäisen osan sisältämää poikkeusta ei myöskään voida soveltaa tässä tapauksessa. Myöskään ei voida vedota 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaan, joka koskee tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, sillä tuen avulla ei ole tarkoitus pyrkiä alueellisiin tai horisontaalisiin tavoitteisiin, ja komissio katsoo, ettei tätä perustamissopimuksen määräystä voida tässä tapauksessa soveltaa alakohtaisesti.

| (133) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa sitävastoin täsmennetään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(133)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa sitävastoin täsmennetään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (134) | On kiistatonta, että kyseisen tuen kulttuurinen tavoite, jota kantelijakaan ei kiistä, (41) tunnustetaan 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä, minkä jälkeen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti sen 18 päivänä syyskuuta 1995 antamassaan tuomiossa ja vielä komission päätöksessä 1999/133/EY, eikä tätä tavoitetta kyseenalaistettu myöskään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 28 päivänä helmikuuta 2002 antamassa kumoamistuomiossa. |
| --- | --- |

(134)

On kiistatonta, että kyseisen tuen kulttuurinen tavoite, jota kantelijakaan ei kiistä, (41) tunnustetaan 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyssä komission päätöksessä, minkä jälkeen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin vahvisti sen 18 päivänä syyskuuta 1995 antamassaan tuomiossa ja vielä komission päätöksessä 1999/133/EY, eikä tätä tavoitetta kyseenalaistettu myöskään ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen 28 päivänä helmikuuta 2002 antamassa kumoamistuomiossa.

| (135) | Tämän tavoitteen on vahvistanut selvästi myös Ranskan hallitus, joka on politiikallaan halunnut tietoisesti edistää ranskankielisten kirjojen levittämistä kaikkialle maailmaan. Tämä politiikka on osa sitä yleistä suuntausta, jossa pyritään yhä enemmän suojelemaan ja kannustamaan kulttuurien moninaisuutta kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

(135)

Tämän tavoitteen on vahvistanut selvästi myös Ranskan hallitus, joka on politiikallaan halunnut tietoisesti edistää ranskankielisten kirjojen levittämistä kaikkialle maailmaan. Tämä politiikka on osa sitä yleistä suuntausta, jossa pyritään yhä enemmän suojelemaan ja kannustamaan kulttuurien moninaisuutta kansainvälisellä tasolla.

| (136) | Komissio on jo kertaalleen ottanut kantaa tähän aiheeseen neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassaan tiedonannossa ”Kulttuurin moninaisuutta edistävä kansainvälinen väline”. (42) Se katsoo, että kulttuurin moninaisuus on noussut pääaiheiden joukkoon kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kansainvälisessä keskustelussa, ja sen asteittainen vahvistuminen kansainvälisellä tasolla on vastaus kansalaisyhteiskunnan ja valtioiden huoleen siitä, miten säilytetään kulttuurien erityispiirteet ihmiskunnan yhteisenä perintönä. |
| --- | --- |

(136)

Komissio on jo kertaalleen ottanut kantaa tähän aiheeseen neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassaan tiedonannossa ”Kulttuurin moninaisuutta edistävä kansainvälinen väline”. (42) Se katsoo, että kulttuurin moninaisuus on noussut pääaiheiden joukkoon kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kansainvälisessä keskustelussa, ja sen asteittainen vahvistuminen kansainvälisellä tasolla on vastaus kansalaisyhteiskunnan ja valtioiden huoleen siitä, miten säilytetään kulttuurien erityispiirteet ihmiskunnan yhteisenä perintönä.

| (137) | Kulttuurin moninaisuuden suojelu ja edistäminen kuuluvat eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusperiaatteisiin. Ne on sisällytetty perustamissopimukseen, jonka 151 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä.” Sen 151 artiklan 4 kohdassa luvataan vielä, että ”yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi”. |
| --- | --- |

(137)

Kulttuurin moninaisuuden suojelu ja edistäminen kuuluvat eurooppalaisen yhteiskuntamallin perusperiaatteisiin. Ne on sisällytetty perustamissopimukseen, jonka 151 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: ”Yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä.” Sen 151 artiklan 4 kohdassa luvataan vielä, että ”yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi”.

| (138) | Perustamissopimuksessa edellytetään, että EY ja sen jäsenvaltiot edistävät kulttuurin moninaisuutta kansainvälisissä suhteissaan ja ovat siten mukana rakentamassa maailmanjärjestystä, joka perustuu kestävään kehitykseen, rauhanomaiseen rinnakkaiseloon ja kulttuurien väliseen vuoropuheluun. Suosimalla ja tukemalla taloudellisesti ranskankielisten kirjojen levittämistä Ranskan viranomaiset ovat toteuttaneet sellaista kulttuuripolitiikkaa, joka vastaa perustamissopimuksessa määriteltyjä tavoitteita. |
| --- | --- |

(138)

Perustamissopimuksessa edellytetään, että EY ja sen jäsenvaltiot edistävät kulttuurin moninaisuutta kansainvälisissä suhteissaan ja ovat siten mukana rakentamassa maailmanjärjestystä, joka perustuu kestävään kehitykseen, rauhanomaiseen rinnakkaiseloon ja kulttuurien väliseen vuoropuheluun. Suosimalla ja tukemalla taloudellisesti ranskankielisten kirjojen levittämistä Ranskan viranomaiset ovat toteuttaneet sellaista kulttuuripolitiikkaa, joka vastaa perustamissopimuksessa määriteltyjä tavoitteita.

| (139) | Sen vuoksi komissio katsoo, että tuilla, joita Ranskan viranomaiset ovat CELFille maksaneet ranskankielisten kirjojen levittämiseen tilauksen arvosta välittämättä, on todellakin sellainen kulttuurinen tavoite, jota perustamissopimuksessa tarkoitetaan. |
| --- | --- |

(139)

Sen vuoksi komissio katsoo, että tuilla, joita Ranskan viranomaiset ovat CELFille maksaneet ranskankielisten kirjojen levittämiseen tilauksen arvosta välittämättä, on todellakin sellainen kulttuurinen tavoite, jota perustamissopimuksessa tarkoitetaan.

3.   TUEN YHTEENSOPIVUUS YHTEISÖN OIKEUDEN KANSSA

| (140) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(140)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

a.   Komission alustavat huomautukset kolmansien osapuolten lausunnoista

| (141) | Komissio panee merkille, että tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen julkaisemisen jälkeen lausuntoja lähettäneet kolmannet osapuolet eivät SIDEä ja CELFiä lukuun ottamatta luonnehdi itseään vientiagenteiksi, vaan pikemminkin erikoistuneiksi tukkuliikkeiksi. Yksikään lausunnon lähettäneistä kolmansista osapuolista ei ollut hakenut kulttuuriministeriöltä kyseistä tukea. |
| --- | --- |

(141)

Komissio panee merkille, että tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen julkaisemisen jälkeen lausuntoja lähettäneet kolmannet osapuolet eivät SIDEä ja CELFiä lukuun ottamatta luonnehdi itseään vientiagenteiksi, vaan pikemminkin erikoistuneiksi tukkuliikkeiksi. Yksikään lausunnon lähettäneistä kolmansista osapuolista ei ollut hakenut kulttuuriministeriöltä kyseistä tukea.

| (142) | Useiden kolmansien osapuolten lausunnoista käy ilmi, ettei alan ammattikunta ainakaan aluksi kyseenalaistanut Ranskan viranomaisten käyttöön ottamaa tukijärjestelmää. |
| --- | --- |

(142)

Useiden kolmansien osapuolten lausunnoista käy ilmi, ettei alan ammattikunta ainakaan aluksi kyseenalaistanut Ranskan viranomaisten käyttöön ottamaa tukijärjestelmää.

| (143) | Komissio saattoi myös todeta, että kantelija oli kolmansien osapuolten tavoin täysin tietoinen tuista, joita CELFille oli myönnetty sen perustamisesta eli vuodesta 1980 lähtien. SIDE pyysi kulttuuriministeriöltä vasta vuonna 1991, (43) että sillekin myönnettäisiin kyseistä tukea, ja komissiolle tuli asiasta kantelu vasta useita kuukausia myöhemmin maaliskuussa 1992. |
| --- | --- |

(143)

Komissio saattoi myös todeta, että kantelija oli kolmansien osapuolten tavoin täysin tietoinen tuista, joita CELFille oli myönnetty sen perustamisesta eli vuodesta 1980 lähtien. SIDE pyysi kulttuuriministeriöltä vasta vuonna 1991, (43) että sillekin myönnettäisiin kyseistä tukea, ja komissiolle tuli asiasta kantelu vasta useita kuukausia myöhemmin maaliskuussa 1992.

| (144) | Komissio panee merkille, että useimmiten kolmansien osapuolten lausunnoissa arvostellaan CELFin laajentamispolitiikkaa. (44) CELFiä moititaan siitä, että se ajan mittaan pyrki hivuttautumaan sille erityisalennuksia myöntäneiden kustantajien myötävaikutuksella muillekin markkinoille kuin pienten tilausten markkinoille, joita varten se oli alun perin perustettu. |
| --- | --- |

(144)

Komissio panee merkille, että useimmiten kolmansien osapuolten lausunnoissa arvostellaan CELFin laajentamispolitiikkaa. (44) CELFiä moititaan siitä, että se ajan mittaan pyrki hivuttautumaan sille erityisalennuksia myöntäneiden kustantajien myötävaikutuksella muillekin markkinoille kuin pienten tilausten markkinoille, joita varten se oli alun perin perustettu.

| (145) | Komissiolle toimitetuista asiakirjoista ilmenee, että perustamisensa jälkeen CELF palveli aluksi pelkästään kirjakauppoja. Muihin asiakasryhmiin se alkoi suuntautua vasta myöhemmin 1990-luvulla. Mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että riidanalaisilla tuilla olisi rahoitettu CELFin toiminnan laajentamista, vaan päinvastoin, että tuen yksinomaisena tarkoituksena oli korvata pienten tilausten käsittelystä aiheutuvia lisäkustannuksia, kuten jäljempänä 198 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa osoitetaan. |
| --- | --- |

(145)

Komissiolle toimitetuista asiakirjoista ilmenee, että perustamisensa jälkeen CELF palveli aluksi pelkästään kirjakauppoja. Muihin asiakasryhmiin se alkoi suuntautua vasta myöhemmin 1990-luvulla. Mikään ei kuitenkaan viittaa siihen, että riidanalaisilla tuilla olisi rahoitettu CELFin toiminnan laajentamista, vaan päinvastoin, että tuen yksinomaisena tarkoituksena oli korvata pienten tilausten käsittelystä aiheutuvia lisäkustannuksia, kuten jäljempänä 198 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa osoitetaan.

| (146) | Muutamat vientiä harjoittaviksi tukkuliikkeiksi tai vientiä harjoittaviksi kirjakaupoiksi esittäytyvät kolmannet osapuolet väittävät, ettei tuista ole ollut mitään hyötyä kysynnän täyttämisessä, mutta eivät esitä näiden väitteiden tueksi mitään merkityksellisiä tosiseikkoja. |
| --- | --- |

(146)

Muutamat vientiä harjoittaviksi tukkuliikkeiksi tai vientiä harjoittaviksi kirjakaupoiksi esittäytyvät kolmannet osapuolet väittävät, ettei tuista ole ollut mitään hyötyä kysynnän täyttämisessä, mutta eivät esitä näiden väitteiden tueksi mitään merkityksellisiä tosiseikkoja.

| (147) | Jotkin kolmansista osapuolista myös väittävät CELFin hyötyneen suhteistaan tiettyihin julkisiin järjestöihin, kuten France éditioniin. France éditionin asennetta arvostelee varsinkin Hexalivre; sen mukaan France édition suo CELFille erikoiskohtelun erityisesti päästämällä sen omalle näyttelyosastolleen kansainvälisillä messuilla, mitä se ei suostu tekemään Hexalivren kohdalla. |
| --- | --- |

(147)

Jotkin kolmansista osapuolista myös väittävät CELFin hyötyneen suhteistaan tiettyihin julkisiin järjestöihin, kuten France éditioniin. France éditionin asennetta arvostelee varsinkin Hexalivre; sen mukaan France édition suo CELFille erikoiskohtelun erityisesti päästämällä sen omalle näyttelyosastolleen kansainvälisillä messuilla, mitä se ei suostu tekemään Hexalivren kohdalla.

| (148) | Tämän osalta komissio huomauttaa, että France éditionin jäsenenä CELF maksaa näistä palveluista esimerkiksi vuokraamalla tilaa näyttelyosastolta, kuten asiaa koskevat liitteenä olevat asiakirjat osoittavat. Lisäksi CELF maksoi France éditionilta tilaamistaan luetteloista. Joka tapauksessa ja kuten Ranskan viranomaiset huomauttivat, nämä kaupalliset suhteet eivät koske millään tavalla julkista valtaa. |
| --- | --- |

(148)

Tämän osalta komissio huomauttaa, että France éditionin jäsenenä CELF maksaa näistä palveluista esimerkiksi vuokraamalla tilaa näyttelyosastolta, kuten asiaa koskevat liitteenä olevat asiakirjat osoittavat. Lisäksi CELF maksoi France éditionilta tilaamistaan luetteloista. Joka tapauksessa ja kuten Ranskan viranomaiset huomauttivat, nämä kaupalliset suhteet eivät koske millään tavalla julkista valtaa.

| (149) | Koska näitä tietoja ei mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä, komissio katsoo, etteivät ne liity pienten tilausten käsittelyyn. Sen vuoksi se ei aio ottaa kantaa näihin kysymyksiin tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(149)

Koska näitä tietoja ei mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä, komissio katsoo, etteivät ne liity pienten tilausten käsittelyyn. Sen vuoksi se ei aio ottaa kantaa näihin kysymyksiin tässä menettelyssä.

| (150) | Ranskan viranomaisia arvostellaan myös siitä, että ne suosivat CELFiä julkisilla tilauksilla. Nämä väitteet koskevat erityisesti ulkoministeriön hallinnoiman Nouveautés-ohjelman täytäntöönpanoon myönnettyä tukea sekä ulkoministeriöön ja yhteistyöministeriöön yhteydessä olevien järjestöjen (kuten Association pour le developpement de la pensée française eli ADPF sekä Association pour le développement de l'enseignement et de la culture en Afrique et à Madagascar eli AUDECAM) kautta tehtyjen tilausten asemaa. |
| --- | --- |

(150)

Ranskan viranomaisia arvostellaan myös siitä, että ne suosivat CELFiä julkisilla tilauksilla. Nämä väitteet koskevat erityisesti ulkoministeriön hallinnoiman Nouveautés-ohjelman täytäntöönpanoon myönnettyä tukea sekä ulkoministeriöön ja yhteistyöministeriöön yhteydessä olevien järjestöjen (kuten Association pour le developpement de la pensée française eli ADPF sekä Association pour le développement de l'enseignement et de la culture en Afrique et à Madagascar eli AUDECAM) kautta tehtyjen tilausten asemaa.

| (151) | Koska näitä tietoja ei mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä, komissio katsoo, etteivät ne liity pienten tilausten käsittelyyn. Sen vuoksi se ei aio ottaa kantaa näihin kysymyksiin tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(151)

Koska näitä tietoja ei mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä, komissio katsoo, etteivät ne liity pienten tilausten käsittelyyn. Sen vuoksi se ei aio ottaa kantaa näihin kysymyksiin tässä menettelyssä.

| (152) | Lopuksi SIDE vaatii, että arvioissa otetaan huomioon ”kaikki moninaiset tuet, joista hyötyvät niin CELF kuin erilaiset järjestöt, joissa CELFin tavoin toimivat yhdessä kustantajat ja viranomaiset suuressa salamyhkäisyydessä”, sekä yleensäkin julkisen vallan harjoittama kulttuuripolitiikka. |
| --- | --- |

(152)

Lopuksi SIDE vaatii, että arvioissa otetaan huomioon ”kaikki moninaiset tuet, joista hyötyvät niin CELF kuin erilaiset järjestöt, joissa CELFin tavoin toimivat yhdessä kustantajat ja viranomaiset suuressa salamyhkäisyydessä”, sekä yleensäkin julkisen vallan harjoittama kulttuuripolitiikka.

| (153) | SIDE on toimittanut väitteidensä tueksi muun muassa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen marraskuulta 1996. Komissio panee merkille, että kertomuksessa pääasiassa arvostellaan yleisesti sitä, miten kulttuuritukia jaetaan Ranskassa. Siinä ei viitata sanallakaan CELFille pienten tilausten käsittelyyn myönnettyihin tukiin. Toki CELF mainitaan, mutta ainoastaan Page à page -ohjelman ja Plus-ohjelman yhteydessä, ja nehän ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 1995 annetulla tuomiolla. (45) |
| --- | --- |

(153)

SIDE on toimittanut väitteidensä tueksi muun muassa tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen marraskuulta 1996. Komissio panee merkille, että kertomuksessa pääasiassa arvostellaan yleisesti sitä, miten kulttuuritukia jaetaan Ranskassa. Siinä ei viitata sanallakaan CELFille pienten tilausten käsittelyyn myönnettyihin tukiin. Toki CELF mainitaan, mutta ainoastaan Page à page -ohjelman ja Plus-ohjelman yhteydessä, ja nehän ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin hyväksyi 18 päivänä syyskuuta 1995 annetulla tuomiolla. (45)

| (154) | Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, etteivät tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa esitetyt päätelmät ole sellaisia, että niistä olisi hyötyä sen arvioinnille nyt käynnissä olevassa menettelyssä. Joka tapauksessa SIDEn esittämää yleistä kritiikkiä Ranskan kulttuurialan tukipolitiikasta ei mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä, joka koskee pienten tilausten tukiohjelmaa. Sen vuoksi komissio ei tässä menettelyssä aio ottaa kantaa näihin kysymyksiin. |
| --- | --- |

(154)

Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, etteivät tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa esitetyt päätelmät ole sellaisia, että niistä olisi hyötyä sen arvioinnille nyt käynnissä olevassa menettelyssä. Joka tapauksessa SIDEn esittämää yleistä kritiikkiä Ranskan kulttuurialan tukipolitiikasta ei mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä, joka koskee pienten tilausten tukiohjelmaa. Sen vuoksi komissio ei tässä menettelyssä aio ottaa kantaa näihin kysymyksiin.

b.   Komission vastaus joihinkin SIDEn esittämiin väitteisiin

| (155) | Tukea koskevan tutkintamenettelyn ensimmäisessä vaiheessa SIDE toi esille tiettyjä käytännön kysymyksiä, jotka liittyivät CELFin pääoman korottamiseen sekä etuihin, joita se sai ”julkisten ohjelmien hallinnointiin” liittyneiden tehtäviensä ansiosta. SIDE arvostelee samaten useita muitakin yksittäisiä etuja, jotka liittyivät CELFin etuoikeutettuihin suhteisiin valtion viranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(155)

Tukea koskevan tutkintamenettelyn ensimmäisessä vaiheessa SIDE toi esille tiettyjä käytännön kysymyksiä, jotka liittyivät CELFin pääoman korottamiseen sekä etuihin, joita se sai ”julkisten ohjelmien hallinnointiin” liittyneiden tehtäviensä ansiosta. SIDE arvostelee samaten useita muitakin yksittäisiä etuja, jotka liittyivät CELFin etuoikeutettuihin suhteisiin valtion viranomaisten kanssa.

| (156) | Vuonna 1980 CELFin omaa pääomaa korotettiin 80 500 frangista 1 280 500 frangiin. Tästä toimesta rahoittivat 50 prosenttia ADEF ja 50 prosenttia CELFin (yksityiset) osakkeenomistajat. |
| --- | --- |

(156)

Vuonna 1980 CELFin omaa pääomaa korotettiin 80 500 frangista 1 280 500 frangiin. Tästä toimesta rahoittivat 50 prosenttia ADEF ja 50 prosenttia CELFin (yksityiset) osakkeenomistajat.

| (157) | Erinäisten kustantajien muodostaman ADEFin päätavoitteena oli edistää ranskankielisten kirjojen vientiä ulkomaille sekä tukea kustantajien tai viejien toteuttamia investointeja. Järjestö sai valtiontukea, jota sille myönsi kulttuuriministeriö. |
| --- | --- |

(157)

Erinäisten kustantajien muodostaman ADEFin päätavoitteena oli edistää ranskankielisten kirjojen vientiä ulkomaille sekä tukea kustantajien tai viejien toteuttamia investointeja. Järjestö sai valtiontukea, jota sille myönsi kulttuuriministeriö.

| (158) | Tutkittuaan Ranskan hallitukselta saamansa asiakirja-aineiston komissio päätteli, ettei pääoman korotus ollut valtiontukea vaan pelkkä osakkuuden hankinta. Onkin kiistatonta — eikä kukaan ole sitä edes kiistänyt —, että yrityksen perustamiseen siinä muodossa, kuin se nykyisin on, osallistui myös yksityisiä sijoittajia. Kulttuuriministeriö ei suoraan sijoittanut pääomaa CELFiin, ja ADEF, joka tosin on osin valtiorahoitteinen yhtiö, toimi silti markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteiden mukaisesti. ADEFin suorittama osakkeenmerkintä vastaakin täysin perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta julkisiin omistusosuuksiin annetun komission tiedonannon (46) ja sen 3.2 kohdan kolmannen luetelmakohdan vaatimuksia. Toimenpiteeseen ei myöskään sisältynyt perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(158)

Tutkittuaan Ranskan hallitukselta saamansa asiakirja-aineiston komissio päätteli, ettei pääoman korotus ollut valtiontukea vaan pelkkä osakkuuden hankinta. Onkin kiistatonta — eikä kukaan ole sitä edes kiistänyt —, että yrityksen perustamiseen siinä muodossa, kuin se nykyisin on, osallistui myös yksityisiä sijoittajia. Kulttuuriministeriö ei suoraan sijoittanut pääomaa CELFiin, ja ADEF, joka tosin on osin valtiorahoitteinen yhtiö, toimi silti markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteiden mukaisesti. ADEFin suorittama osakkeenmerkintä vastaakin täysin perustamissopimuksen 92 ja 93 artiklan soveltamisesta julkisiin omistusosuuksiin annetun komission tiedonannon (46) ja sen 3.2 kohdan kolmannen luetelmakohdan vaatimuksia. Toimenpiteeseen ei myöskään sisältynyt perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea.

| (159) | Sitä paitsi tämä pääoman korotus tehtiin yli 10 vuotta ennen 20 päivänä maaliskuuta 1992 päivättyä SIDEn ensimmäistä kirjettä komissiolle ja Ranskan viranomaisille 2 päivänä huhtikuuta 1992 lähetettyä komission tietopyyntöä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 (47) 15 artiklan mukaisesti komissio ei siis olisi voinut määrätä pääoman korotuksen palauttamisesta, vaikka kyse olisikin ollut valtiontuesta. |
| --- | --- |

(159)

Sitä paitsi tämä pääoman korotus tehtiin yli 10 vuotta ennen 20 päivänä maaliskuuta 1992 päivättyä SIDEn ensimmäistä kirjettä komissiolle ja Ranskan viranomaisille 2 päivänä huhtikuuta 1992 lähetettyä komission tietopyyntöä. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun asetuksen (EY) N:o 659/1999 (47) 15 artiklan mukaisesti komissio ei siis olisi voinut määrätä pääoman korotuksen palauttamisesta, vaikka kyse olisikin ollut valtiontuesta.

| (160) | SIDE katsoo CELFin saaneen valtiontukea myös silloin, kun ADEFin osakkeet luovutettiin vuonna 1993 Syndicat national de l'éditionille (SNE), joka on yksi CELFin yhteistyökumppaneista. |
| --- | --- |

(160)

SIDE katsoo CELFin saaneen valtiontukea myös silloin, kun ADEFin osakkeet luovutettiin vuonna 1993 Syndicat national de l'éditionille (SNE), joka on yksi CELFin yhteistyökumppaneista.

| (161) | Komissiolle osoittamissaan 5 päivänä joulukuuta 2003 päivätyissä huomautuksissa SIDE vaati sitä 4 päivänä heinäkuuta 2001 pidetyssä suullisessa käsittelyssä esittämiensä kirjallisten selvitysten mukaisesti ottamaan kantaa tukiin, joita CELFille oli sen mukaan myönnetty ADEFin konkurssissa kesäkuussa 1993. |
| --- | --- |

(161)

Komissiolle osoittamissaan 5 päivänä joulukuuta 2003 päivätyissä huomautuksissa SIDE vaati sitä 4 päivänä heinäkuuta 2001 pidetyssä suullisessa käsittelyssä esittämiensä kirjallisten selvitysten mukaisesti ottamaan kantaa tukiin, joita CELFille oli sen mukaan myönnetty ADEFin konkurssissa kesäkuussa 1993.

| (162) | Koska näitä väitteitä ei mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä, komissio katsoo, etteivät ne liity pienten tilausten käsittelyyn; sen vuoksi se ei aio ottaa kantaa näihin kysymyksiin tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(162)

Koska näitä väitteitä ei mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1996 tehdyssä päätöksessä, komissio katsoo, etteivät ne liity pienten tilausten käsittelyyn; sen vuoksi se ei aio ottaa kantaa näihin kysymyksiin tässä menettelyssä.

| (163) | SIDE väittää, että CELF kykeni säilyttämään asemansa markkinoilla ja jatkamaan entiseen tapaan alennusten myöntämistä asiakkailleen pienten tilausten tukiohjelman lakkauttamisen jälkeen, koska se sai edelleen muuta valtiontukea muun muassa A l'Est de l'Europe -ohjelmasta, joka oli jatkoa Page à page -ohjelmalle, ja Plus-ohjelmasta, joista kaikista myönnettiin sille jatkuvasti enemmän varoja. |
| --- | --- |

(163)

SIDE väittää, että CELF kykeni säilyttämään asemansa markkinoilla ja jatkamaan entiseen tapaan alennusten myöntämistä asiakkailleen pienten tilausten tukiohjelman lakkauttamisen jälkeen, koska se sai edelleen muuta valtiontukea muun muassa A l'Est de l'Europe -ohjelmasta, joka oli jatkoa Page à page -ohjelmalle, ja Plus-ohjelmasta, joista kaikista myönnettiin sille jatkuvasti enemmän varoja.

| (164) | On syytä muistaa, että edellä mainitut ohjelmat, jotka komissio oli hyväksynyt jo 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyssä päätöksessä, saivat sittemmin 18 päivänä syyskuuta 1995 annetussa tuomiossa myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen hyväksynnän. (48) |
| --- | --- |

(164)

On syytä muistaa, että edellä mainitut ohjelmat, jotka komissio oli hyväksynyt jo 18 päivänä toukokuuta 1993 tehdyssä päätöksessä, saivat sittemmin 18 päivänä syyskuuta 1995 annetussa tuomiossa myös ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen hyväksynnän. (48)

| (165) | Tästä seuraa, ettei kyseisiä seikkoja mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1986 tehdyssä päätöksessä. Sen vuoksi komissio ei ota kantaa niihin tässä menettelyssä. |
| --- | --- |

(165)

Tästä seuraa, ettei kyseisiä seikkoja mainita tutkintamenettelyn aloittamisesta 30 päivänä heinäkuuta 1986 tehdyssä päätöksessä. Sen vuoksi komissio ei ota kantaa niihin tässä menettelyssä.

c)   Pienten tilausten käsittelyyn myönnetyn tuen vaikutusta kilpailuun ei voida pitää sellaisena, että se vaikuttaisi kaupan edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla

i)   Tukijärjestelmä ammattikunnan lopettaman liiketoiminnan edistämiseksi

| (166) | Kulttuuriministeriö käynnisti pienten tilausten tukiohjelman vuonna 1980 siinä vaiheessa, kun alan yritykset (Hachette-konserni ja Messageries du livre) olivat alkaneet vetäytyä vientiagenttien markkinoilta. Riidanalainen tukijärjestelmä perustettiin kannustamaan kyseisiä toimijoita palaamaan markkinoille, jotta kaikki muilla kuin ranskankielisillä alueilla sijaitsevista kirjakaupoista tulevat ranskankielisten kirjojen tilaukset voitaisiin toteuttaa. |
| --- | --- |

(166)

Kulttuuriministeriö käynnisti pienten tilausten tukiohjelman vuonna 1980 siinä vaiheessa, kun alan yritykset (Hachette-konserni ja Messageries du livre) olivat alkaneet vetäytyä vientiagenttien markkinoilta. Riidanalainen tukijärjestelmä perustettiin kannustamaan kyseisiä toimijoita palaamaan markkinoille, jotta kaikki muilla kuin ranskankielisillä alueilla sijaitsevista kirjakaupoista tulevat ranskankielisten kirjojen tilaukset voitaisiin toteuttaa.

| (167) | Ensinnäkin komissio toteaa, kuten muutamat menettelyyn kantaa ottaneet kolmannet osapuolet, että pienten tilausten tukiohjelma, joka itse asiassa käynnistettiin samaan aikaan, kun CELFin toiminta alkoi nykyisessä muodossaan, oli alan ammattikunnan tiedossa ja että nämä ainakin aluksi hyväksyivät sen varauksetta (49) tai eivät ainakaan mitenkään kyseenalaistaneet sitä. Ne eivät kuitenkaan pyrkineet hakemaan tukea ohjelmasta. |
| --- | --- |

(167)

Ensinnäkin komissio toteaa, kuten muutamat menettelyyn kantaa ottaneet kolmannet osapuolet, että pienten tilausten tukiohjelma, joka itse asiassa käynnistettiin samaan aikaan, kun CELFin toiminta alkoi nykyisessä muodossaan, oli alan ammattikunnan tiedossa ja että nämä ainakin aluksi hyväksyivät sen varauksetta (49) tai eivät ainakaan mitenkään kyseenalaistaneet sitä. Ne eivät kuitenkaan pyrkineet hakemaan tukea ohjelmasta.

| (168) | SIDE puolestaan väittää, että pienten tilausten tukiohjelma oli varattu yksinomaan CELFin käyttöön. Tämän vahvistaa SIDEn mukaan se, että kulttuuriministeriö epäsi siltä pääsyn tukiohjelman piiriin vuonna 1991. SIDE ei kuitenkaan kiistä, että tukihakemuksen hylkäämisen perusteena oli se, että se itse kieltäytyi tuen myöntämisen edellyttämästä avoimuusvelvoitteesta. |
| --- | --- |

(168)

SIDE puolestaan väittää, että pienten tilausten tukiohjelma oli varattu yksinomaan CELFin käyttöön. Tämän vahvistaa SIDEn mukaan se, että kulttuuriministeriö epäsi siltä pääsyn tukiohjelman piiriin vuonna 1991. SIDE ei kuitenkaan kiistä, että tukihakemuksen hylkäämisen perusteena oli se, että se itse kieltäytyi tuen myöntämisen edellyttämästä avoimuusvelvoitteesta.

| (169) | Toukokuun 18 päivänä 1993 tehdyn komission päätöksen kumouduttua vuonna 1996 kulttuuriministeriö, joka yritti saada SIDEä vetämään kantelunsa takaisin, muistutti tätä siitä, ettei pienten tilausten käsittelyyn tarkoitettua tukijärjestelmää ollut varattu yksin CELFin käyttöön. Se ehdotti 3 päivänä syyskuuta 1996 päivätyllä kirjeellä SIDElle neuvottelua sen selvittämiseksi, kykenisikö SIDE täyttämään samat avoimuusehdot ja tarjoamaan samoja palveluja kuin CELF. |
| --- | --- |

(169)

Toukokuun 18 päivänä 1993 tehdyn komission päätöksen kumouduttua vuonna 1996 kulttuuriministeriö, joka yritti saada SIDEä vetämään kantelunsa takaisin, muistutti tätä siitä, ettei pienten tilausten käsittelyyn tarkoitettua tukijärjestelmää ollut varattu yksin CELFin käyttöön. Se ehdotti 3 päivänä syyskuuta 1996 päivätyllä kirjeellä SIDElle neuvottelua sen selvittämiseksi, kykenisikö SIDE täyttämään samat avoimuusehdot ja tarjoamaan samoja palveluja kuin CELF.

| (170) | Syyskuun 26 päivänä 1996 pidetyssä neuvottelussa SIDEn johto kieltäytyi sille esitetystä tarjouksesta ja ilmoitti kulttuuriministeriölle, ettei se halunnut SIDEn osallistuvan ohjelmaan, jonka yhteensopivuuden yhteisön oikeuden kanssa komissio saattaisi myöhemmin kyseenalaistaa. |
| --- | --- |

(170)

Syyskuun 26 päivänä 1996 pidetyssä neuvottelussa SIDEn johto kieltäytyi sille esitetystä tarjouksesta ja ilmoitti kulttuuriministeriölle, ettei se halunnut SIDEn osallistuvan ohjelmaan, jonka yhteensopivuuden yhteisön oikeuden kanssa komissio saattaisi myöhemmin kyseenalaistaa.

| (171) | Väitteensä tueksi SIDE toimitti komissiolle Fondation Nationale des Sciences Politique -nimisen säätiön muistion, jossa pääasiassa moititaan Ranskan viranomaisia siitä, etteivät ne suostuneet maksamaan tukea suoraan kirjakaupoille. Tältä osin komissio muistuttaa, että kansalliset viranomaiset voivat valita vapaasti omiin tavoitteisiinsa parhaiten soveltuvan tukimuodon, kunhan asiaa koskevia yhteisön oikeuden säännöksiä noudatetaan. Joka tapauksessa komissio katsoo, ettei kyseinen asiakirja liity mitenkään esillä olevaan asiaan, ja huomauttaa vielä, että muistion laatijat näyttävät itsekin suhtautuvan kriittisesti omiin arvioihinsa. (50) |
| --- | --- |

(171)

Väitteensä tueksi SIDE toimitti komissiolle Fondation Nationale des Sciences Politique -nimisen säätiön muistion, jossa pääasiassa moititaan Ranskan viranomaisia siitä, etteivät ne suostuneet maksamaan tukea suoraan kirjakaupoille. Tältä osin komissio muistuttaa, että kansalliset viranomaiset voivat valita vapaasti omiin tavoitteisiinsa parhaiten soveltuvan tukimuodon, kunhan asiaa koskevia yhteisön oikeuden säännöksiä noudatetaan. Joka tapauksessa komissio katsoo, ettei kyseinen asiakirja liity mitenkään esillä olevaan asiaan, ja huomauttaa vielä, että muistion laatijat näyttävät itsekin suhtautuvan kriittisesti omiin arvioihinsa. (50)

| (172) | Lopuksi SIDE väittää, että tuet olivat hyödyttömiä. Komissio kuitenkin korostaa, että tuensaajat olivat velvollisia käsittelemään kaikki alle 500 frangin arvoiset tilaukset. Tämä takasi ranskankielisten kirjojen levityksen kaikkialle maailmaan, myös pienimpiin syrjäisissä maissa sijaitseviin kirjakauppoihin, vaikka kirjoja tilattaisiin vain muutamia kappaleita, ja vieläpä eri kustantajilta. Tästä SIDE ei olisi voinut antaa mitään takeita, kun se ei sitä paitsi edes toimittanut kirjoja kaikkiin maihin. |
| --- | --- |

(172)

Lopuksi SIDE väittää, että tuet olivat hyödyttömiä. Komissio kuitenkin korostaa, että tuensaajat olivat velvollisia käsittelemään kaikki alle 500 frangin arvoiset tilaukset. Tämä takasi ranskankielisten kirjojen levityksen kaikkialle maailmaan, myös pienimpiin syrjäisissä maissa sijaitseviin kirjakauppoihin, vaikka kirjoja tilattaisiin vain muutamia kappaleita, ja vieläpä eri kustantajilta. Tästä SIDE ei olisi voinut antaa mitään takeita, kun se ei sitä paitsi edes toimittanut kirjoja kaikkiin maihin.

| (173) | Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että periaatteessa pienten tilausten tukiohjelmasta olisi voinut hakea tukea mikä tahansa yritys, joka hyväksyy sen myöntämiseen liittyvät ehdot. Lisäksi komissio toteaa SIDEn vuonna 1996 ilmoittaneen selvästi, ettei se halunnut saada kyseistä tukea. Siksi komissio katsoo, ettei riidanalainen tuki ollut syrjivää ja että se oli välttämätöntä Ranskan viranomaisten asettamien tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(173)

Edellä esitettyjen seikkojen perusteella komissio katsoo, että periaatteessa pienten tilausten tukiohjelmasta olisi voinut hakea tukea mikä tahansa yritys, joka hyväksyy sen myöntämiseen liittyvät ehdot. Lisäksi komissio toteaa SIDEn vuonna 1996 ilmoittaneen selvästi, ettei se halunnut saada kyseistä tukea. Siksi komissio katsoo, ettei riidanalainen tuki ollut syrjivää ja että se oli välttämätöntä Ranskan viranomaisten asettamien tavoitteiden saavuttamiseksi.

| (174) | Joka tapauksessa komissio katsoo, että vaikka kyseistä tukea olisikin vuoteen 1996 asti voitu pitää yksinomaan CELFille varattuna, oli Ranskan viranomaisten asia arvioida, mitkä toimenpiteet olisivat soveliaimpia ja hyödyllisimpiä kyseisen kulttuurisen tavoitteen saavuttamiseen mahdollisimman tehokkaasti, kunhan tuki ei ylittäisi sitä, mikä oli tarpeen tämän tavoitteen toteuttamiseksi, kuten jäljempänä osoitetaan. |
| --- | --- |

(174)

Joka tapauksessa komissio katsoo, että vaikka kyseistä tukea olisikin vuoteen 1996 asti voitu pitää yksinomaan CELFille varattuna, oli Ranskan viranomaisten asia arvioida, mitkä toimenpiteet olisivat soveliaimpia ja hyödyllisimpiä kyseisen kulttuurisen tavoitteen saavuttamiseen mahdollisimman tehokkaasti, kunhan tuki ei ylittäisi sitä, mikä oli tarpeen tämän tavoitteen toteuttamiseksi, kuten jäljempänä osoitetaan.

ii)   Ranskan viranomaisten ja kantelijan toimittamien numerotietojen perusteella suoritettu komission todentaminen

| (175) | Vientiagentteina toimivat CELF ja SIDE jakelevat kirjoja pääasiassa muualle kuin ranskankielisiin maihin ja alueille. Ranskankielisissä maissa, kuten Belgiassa, Kanadassa ja Sveitsissä, suuret kustantajat kattavat paikalliset markkinat tytäryritystensä tai edustajiensa kautta. |
| --- | --- |

(175)

Vientiagentteina toimivat CELF ja SIDE jakelevat kirjoja pääasiassa muualle kuin ranskankielisiin maihin ja alueille. Ranskankielisissä maissa, kuten Belgiassa, Kanadassa ja Sveitsissä, suuret kustantajat kattavat paikalliset markkinat tytäryritystensä tai edustajiensa kautta.

| (176) | Vientiagenteilla on näin ollen vain rajallinen asema ranskankielisten kirjojen päämarkkina-alueen markkinoilla eli kolmessa edellä mainitussa maassa. |
| --- | --- |

(176)

Vientiagenteilla on näin ollen vain rajallinen asema ranskankielisten kirjojen päämarkkina-alueen markkinoilla eli kolmessa edellä mainitussa maassa.

| (177) | On kiistatonta, että CELF perustettiin 1970-luvun lopussa korjaamaan puutteita markkinoilla, joilta alan ammattikunta oli vetäytynyt kannattamattomuussyistä, ja että riidanalaisen tuen tavoitteena oli tukea tätä selvästi kannattamatonta vientiagenttien toiminnan alaa. |
| --- | --- |

(177)

On kiistatonta, että CELF perustettiin 1970-luvun lopussa korjaamaan puutteita markkinoilla, joilta alan ammattikunta oli vetäytynyt kannattamattomuussyistä, ja että riidanalaisen tuen tavoitteena oli tukea tätä selvästi kannattamatonta vientiagenttien toiminnan alaa.

| (178) | Komission päätöksessä 1999/133/EY määritellyt merkitykselliset markkinat, joilla riidanalaisen tuen vaikutukset tutkittiin, olivat ranskankielisten kirjojen ”yleiset” vientimarkkinat. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kuitenkin kumosi tämän päätelmän SIDEn hyväksi ja katsoi komission tehneen ilmeisen arviointivirheen, kun se totesi, etteivät ranskankielisten kirjojen vientimarkkinat ja ranskankielisten kirjojen vientiagenttien markkinat olleet keskenään korvattavat vaan erilliset markkinat, koska jälkimmäiset ovat edellisten alimarkkinat. |
| --- | --- |

(178)

Komission päätöksessä 1999/133/EY määritellyt merkitykselliset markkinat, joilla riidanalaisen tuen vaikutukset tutkittiin, olivat ranskankielisten kirjojen ”yleiset” vientimarkkinat. Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kuitenkin kumosi tämän päätelmän SIDEn hyväksi ja katsoi komission tehneen ilmeisen arviointivirheen, kun se totesi, etteivät ranskankielisten kirjojen vientimarkkinat ja ranskankielisten kirjojen vientiagenttien markkinat olleet keskenään korvattavat vaan erilliset markkinat, koska jälkimmäiset ovat edellisten alimarkkinat.

| (179) | Komissio ei halua kyseenalaistaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviota, mutta se huomauttaa, että sekä SIDEltä (51) että kansallisilta viranomaisilta tutkinnan aikana saadut selvitykset osoittavat, että ranskankielisiä kirjoja levitetään ulkomaille hyvin monenlaisten kanavien kautta (52) ja että nämä täydentävät ja toisinaan myös korvaavat vientiagenttien toimintaa, joka on vain yksi monista käytössä olevista järjestelmistä. |
| --- | --- |

(179)

Komissio ei halua kyseenalaistaa ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen arviota, mutta se huomauttaa, että sekä SIDEltä (51) että kansallisilta viranomaisilta tutkinnan aikana saadut selvitykset osoittavat, että ranskankielisiä kirjoja levitetään ulkomaille hyvin monenlaisten kanavien kautta (52) ja että nämä täydentävät ja toisinaan myös korvaavat vientiagenttien toimintaa, joka on vain yksi monista käytössä olevista järjestelmistä.

| (180) | Komissio toteaa, että SIDE ja Ranskan viranomaiset näyttävät myöntävän yksimielisesti, ettei markkinoiden välisiä rajoja ole aina helppoa määritellä tarkasti etenkään kirjojen levitystoiminnan kaltaisilla aloilla. |
| --- | --- |

(180)

Komissio toteaa, että SIDE ja Ranskan viranomaiset näyttävät myöntävän yksimielisesti, ettei markkinoiden välisiä rajoja ole aina helppoa määritellä tarkasti etenkään kirjojen levitystoiminnan kaltaisilla aloilla.

| (181) | Viimeisimmissä huomautuksissaan SIDE selittää, että kyseisillä kansallisilla markkinoilla toimii sen itsensä ja CELFin lisäksi muitakin yleistä toimintaa harjoittavia vientiagentteja. Muut toimijat, joita se kuvailee vuoroin vientiagenteiksi ja vuoroin vientiä harjoittaviksi kirjakaupoiksi, (53) myyvät pieniä määriä tuotteita myös suoraan lopullisille asiakkaille ja tarjoavat siis hyvin vähäpätöisen vastuksen kahdelle suurimmalle yleistä toimintaa harjoittavalle vientiagentille. |
| --- | --- |

(181)

Viimeisimmissä huomautuksissaan SIDE selittää, että kyseisillä kansallisilla markkinoilla toimii sen itsensä ja CELFin lisäksi muitakin yleistä toimintaa harjoittavia vientiagentteja. Muut toimijat, joita se kuvailee vuoroin vientiagenteiksi ja vuoroin vientiä harjoittaviksi kirjakaupoiksi, (53) myyvät pieniä määriä tuotteita myös suoraan lopullisille asiakkaille ja tarjoavat siis hyvin vähäpätöisen vastuksen kahdelle suurimmalle yleistä toimintaa harjoittavalle vientiagentille.

| (182) | Ranskan viranomaiset vahvistavat osittain SIDEn arvion, mutta tarkentavat, että ne vientiä harjoittavat kirjakaupat, joihin kantelija viittaa, ovat todellisuudessa tietylle alalle erikoistuneita vientiagentteja. Potentiaalisten kilpailijoiden luetteloon Ranskan viranomaiset lisäisivät tietyt kirjakaupat, jotka ainakin satunnaisesti toteuttavat ulkomaisilta kirjakaupoilta tulevia tilauksia. Ne täsmentävät, että sähköiset kirjakaupat on vastedes luettava yleistä toimintaa harjoittavien vientiagenttien kilpailijoiden joukkoon, mitä komissio pitää tutkittavan asian kannalta merkityksellisenä seikkana, vaikkei tämän uusinta teknologiaa hyödyntävän toiminnan myyntivolyymeista olekaan vielä saatavilla tarkkoja lukuja. |
| --- | --- |

(182)

Ranskan viranomaiset vahvistavat osittain SIDEn arvion, mutta tarkentavat, että ne vientiä harjoittavat kirjakaupat, joihin kantelija viittaa, ovat todellisuudessa tietylle alalle erikoistuneita vientiagentteja. Potentiaalisten kilpailijoiden luetteloon Ranskan viranomaiset lisäisivät tietyt kirjakaupat, jotka ainakin satunnaisesti toteuttavat ulkomaisilta kirjakaupoilta tulevia tilauksia. Ne täsmentävät, että sähköiset kirjakaupat on vastedes luettava yleistä toimintaa harjoittavien vientiagenttien kilpailijoiden joukkoon, mitä komissio pitää tutkittavan asian kannalta merkityksellisenä seikkana, vaikkei tämän uusinta teknologiaa hyödyntävän toiminnan myyntivolyymeista olekaan vielä saatavilla tarkkoja lukuja.

| (183) | SIDE on toimittanut komissiolle numerotietoja, joilla se pyrkii todistamaan CELFin hankkineen ”määräävän aseman” (54) kyseisillä alimarkkinoilla. |
| --- | --- |

(183)

SIDE on toimittanut komissiolle numerotietoja, joilla se pyrkii todistamaan CELFin hankkineen ”määräävän aseman” (54) kyseisillä alimarkkinoilla.

| (184) | Kuten edellä 29 kappaleessa todettiin, komissio ei tässä päätöksessä ota kantaa SIDEn perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan perusteella esittämään kanteluun, koska siitä aiotaan järjestää erillinen tutkintamenettely. Tältä osin on syytä täsmentää, että SIDElle lähetettiin 7 päivänä elokuuta 2003 kirje, jossa ilmoitettiin komission alustavasta aikomuksesta hylätä kantelu. |
| --- | --- |

(184)

Kuten edellä 29 kappaleessa todettiin, komissio ei tässä päätöksessä ota kantaa SIDEn perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan perusteella esittämään kanteluun, koska siitä aiotaan järjestää erillinen tutkintamenettely. Tältä osin on syytä täsmentää, että SIDElle lähetettiin 7 päivänä elokuuta 2003 kirje, jossa ilmoitettiin komission alustavasta aikomuksesta hylätä kantelu.

| (185) | Ottamatta etukäteen kantaa siihen, mihin ratkaisuun tässä tukiasian toisessa tutkintahaarassa päädytään, komissio kuitenkin muistuttaa, että toimialojen välinen osuuskunta CELF perustettiin korjaamaan ammattikunnan laiminlyömien markkinoiden puutteellista toimintaa, mitä etenkään kolmansien osapuolten lausunnoissa ei kiistetä. Ei myöskään ole yllättävää, että tämän yrityksen hallussa on varsin huomattavia markkinaosuuksia. |
| --- | --- |

(185)

Ottamatta etukäteen kantaa siihen, mihin ratkaisuun tässä tukiasian toisessa tutkintahaarassa päädytään, komissio kuitenkin muistuttaa, että toimialojen välinen osuuskunta CELF perustettiin korjaamaan ammattikunnan laiminlyömien markkinoiden puutteellista toimintaa, mitä etenkään kolmansien osapuolten lausunnoissa ei kiistetä. Ei myöskään ole yllättävää, että tämän yrityksen hallussa on varsin huomattavia markkinaosuuksia.

| (186) | Komissio katsoo, ettei CELFin asema kyseisillä markkinoilla suoranaisesti liity kysymykseen siitä, miten alalle myönnettyjä tukia on jaettu. Komissio keskittyy siis yksinomaan todentamaan, soveltuuko tuki vientiagenttien markkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(186)

Komissio katsoo, ettei CELFin asema kyseisillä markkinoilla suoranaisesti liity kysymykseen siitä, miten alalle myönnettyjä tukia on jaettu. Komissio keskittyy siis yksinomaan todentamaan, soveltuuko tuki vientiagenttien markkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti.

| (187) | Kirja-alan vientiagenttien tehtävänä on välittää arvoltaan vähäisiä tilauksia. Kustantajat ja perinteiset jakelijat vetäytyivät näiltä markkinoilta 1970-luvun lopussa, sillä niitä ei pidetty riittävän tuottoisina. Vientiagenttien toiminta liittyy siis joka tapauksessa pienten tilausten käsittelyyn. |
| --- | --- |

(187)

Kirja-alan vientiagenttien tehtävänä on välittää arvoltaan vähäisiä tilauksia. Kustantajat ja perinteiset jakelijat vetäytyivät näiltä markkinoilta 1970-luvun lopussa, sillä niitä ei pidetty riittävän tuottoisina. Vientiagenttien toiminta liittyy siis joka tapauksessa pienten tilausten käsittelyyn.

| (188) | Kyseisen palvelun määritelmästä SIDE ja Ranskan viranomaiset ovat yksimielisiä. Sen sijaan niiden kannat eroavat siinä, miten vientiagenttien markkinoilla olisi määriteltävä ”vähäiset” tilaukset (esim. Afrikassa sijaitsevan kirjankaupan tilaus, joka koskee halpaa teosta), joista aiheutuu niin paljon lisäkustannuksia, ettei niiden toteuttaminen ole kannattavaa. |
| --- | --- |

(188)

Kyseisen palvelun määritelmästä SIDE ja Ranskan viranomaiset ovat yksimielisiä. Sen sijaan niiden kannat eroavat siinä, miten vientiagenttien markkinoilla olisi määriteltävä ”vähäiset” tilaukset (esim. Afrikassa sijaitsevan kirjankaupan tilaus, joka koskee halpaa teosta), joista aiheutuu niin paljon lisäkustannuksia, ettei niiden toteuttaminen ole kannattavaa.

| (189) | Kulttuuriministeriö vahvisti ”pienten tilausten” viitearvoksi 500 frangia (76,22 euroa). Ranskan viranomaiset kuitenkin täsmensivät, että jotkin alle 500 frangin tilaukset voivat olla kannattavia ja jotkin tätä suuremmat tilaukset taas eivät. Tavoitteena oli kehittää taloudellisesti kannattava menetelmä, jonka avulla toimijat saataisiin houkuteltua toimittamaan myös sellaisia tilauksia, joista ne olivat luopumassa, koska eivät pitäneet niitä riittävän kannattavina. |
| --- | --- |

(189)

Kulttuuriministeriö vahvisti ”pienten tilausten” viitearvoksi 500 frangia (76,22 euroa). Ranskan viranomaiset kuitenkin täsmensivät, että jotkin alle 500 frangin tilaukset voivat olla kannattavia ja jotkin tätä suuremmat tilaukset taas eivät. Tavoitteena oli kehittää taloudellisesti kannattava menetelmä, jonka avulla toimijat saataisiin houkuteltua toimittamaan myös sellaisia tilauksia, joista ne olivat luopumassa, koska eivät pitäneet niitä riittävän kannattavina.

| (190) | Komissio pyysi kantelijalta ja Ranskan viranomaisilta tarkempaa selvitystä toiminnan kannattavuuteen liittyvistä ongelmista. Tätä varten se pyysi niitä kuvailemaan, mitä eri tehtäviä palvelun tarjoamiseen liittyi, jotta saataisiin selville, missä vaiheessa korvaavaa tukea vaativat lisäkustannukset varsinaisesti aiheutuivat. |
| --- | --- |

(190)

Komissio pyysi kantelijalta ja Ranskan viranomaisilta tarkempaa selvitystä toiminnan kannattavuuteen liittyvistä ongelmista. Tätä varten se pyysi niitä kuvailemaan, mitä eri tehtäviä palvelun tarjoamiseen liittyi, jotta saataisiin selville, missä vaiheessa korvaavaa tukea vaativat lisäkustannukset varsinaisesti aiheutuivat.

| (191) | Ranskan viranomaiset ja SIDE olivat yleisesti ottaen yksimielisiä tilausten käsittelyprosessin kulusta, jota koskeva SIDEn kuvaus on liitteessä III ja jota Ranskan viranomaiset eivät ole kiistäneet. |
| --- | --- |

(191)

Ranskan viranomaiset ja SIDE olivat yleisesti ottaen yksimielisiä tilausten käsittelyprosessin kulusta, jota koskeva SIDEn kuvaus on liitteessä III ja jota Ranskan viranomaiset eivät ole kiistäneet.

| (192) | Niiden väliset näkemyserot koskevat lähinnä tarjottujen palvelujen kannattavuutta. SIDEn mukaan kaikki tilaukset ovat kannattavia, olipa niiden luonne mikä hyvänsä. Ranskan viranomaisten mielestä tietyt palvelut taas eivät selvästikään sitä ole, mikä oikeuttaisi tuen myöntämisen. |
| --- | --- |

(192)

Niiden väliset näkemyserot koskevat lähinnä tarjottujen palvelujen kannattavuutta. SIDEn mukaan kaikki tilaukset ovat kannattavia, olipa niiden luonne mikä hyvänsä. Ranskan viranomaisten mielestä tietyt palvelut taas eivät selvästikään sitä ole, mikä oikeuttaisi tuen myöntämisen.

| (193) | Komissio tuo tässä yhteydessä esille joitakin SIDEn väitteitä, jotka yhdessä tarkasteltuina vaikuttavat varsin ristiriitaisilta. Tällaisia ovat muun muassa seuraavat väitteet: ”kiinnostavimpia asiakkaita ovat ne, joilla on suurimmat tilausmäärät” ja ”pienten tilausten käsittely on loppujen lopuksi kannattavampaa kuin suurten”. |
| --- | --- |

(193)

Komissio tuo tässä yhteydessä esille joitakin SIDEn väitteitä, jotka yhdessä tarkasteltuina vaikuttavat varsin ristiriitaisilta. Tällaisia ovat muun muassa seuraavat väitteet: ”kiinnostavimpia asiakkaita ovat ne, joilla on suurimmat tilausmäärät” ja ”pienten tilausten käsittely on loppujen lopuksi kannattavampaa kuin suurten”.

| (194) | Komissio havaitsi, etteivät SIDE ja CELF näyttäneet tavoittelevan järjestelmällisesti samantyyppisiä asiakkaita. SIDE oli kiinnostunut erityisesti laitosasiakkaista, kun taas CELF suosi lähinnä kirjakauppoja. SIDE kiistää tämän. Se ei kuitenkaan halunnut toimittaa komissiolle tarkempaa erittelyä asiakkaistaan, vaikka komissio sitä pyysi. Kantelija tyytyy kirjallisissa kommenteissaan yksinkertaisesti toteamaan, että sillä oli vuosina 1991—2002 yhteensä 1 308 asiakasta ja että ne olivat samantyyppisiä kuin CELFillä. |
| --- | --- |

(194)

Komissio havaitsi, etteivät SIDE ja CELF näyttäneet tavoittelevan järjestelmällisesti samantyyppisiä asiakkaita. SIDE oli kiinnostunut erityisesti laitosasiakkaista, kun taas CELF suosi lähinnä kirjakauppoja. SIDE kiistää tämän. Se ei kuitenkaan halunnut toimittaa komissiolle tarkempaa erittelyä asiakkaistaan, vaikka komissio sitä pyysi. Kantelija tyytyy kirjallisissa kommenteissaan yksinkertaisesti toteamaan, että sillä oli vuosina 1991—2002 yhteensä 1 308 asiakasta ja että ne olivat samantyyppisiä kuin CELFillä.

| (195) | Todentaakseen saamiensa ristiriitaisten tietojen paikkansapitävyyden komissio kokosi SIDEn ja Ranskan viranomaisten toimittamista tiedoista seuraavat vertailevat taulukot 3a, 3b ja 3c.
  Taulukko 3a









  (Tiedot ilmoitettu euroina) |
| --- | --- |
| 1999 | SIDE | CELF pienet tilaukset | CELF muut tilaukset | CELF yhteensä |
| Liikevaihto | 818 297 | 329 204 | 10 027 299 | 10 358 503 |
| Laskujen määrä | 2 187 | 9 688 | 13 210 | 22 898 |
| Tilausrivien määrä | 27 470 / 27 978 | 21 978 | 263 080 | 285 058 |
| Kirjojen määrä | 88 163 | 26 996 | 575 593 | 602 589 |
| Asiakasmäärä (55) | EI ILMOITETTU | 2 171 | 718 | 2 889 |
| Rivien määrä laskua kohti keskimäärin | 13,07 | 2,26 | 20 | 12 |
| Kirjojen määrä riviä kohti keskimäärin | 3,21 | 1,22 | 2 | 2 |
| Kappalemäärä laskua kohti keskimäärin | 40,84 | 2,79 | 44 | 28 |
| Kappalehinta keskimäärin | 9,09 | 12,19 | 17 | 17 |
| Rivin arvo keskimäärin | 29,17 | 14,98 | 38 | 38 |
| Asiakastilin arvo keskimäärin | EI ILMOITETTU | 151,84 | 13 968 | 3 585 |

(195)

Todentaakseen saamiensa ristiriitaisten tietojen paikkansapitävyyden komissio kokosi SIDEn ja Ranskan viranomaisten toimittamista tiedoista seuraavat vertailevat taulukot 3a, 3b ja 3c.

Taulukko 3a

(Tiedot ilmoitettu euroina)

1999

SIDE

CELF pienet tilaukset

CELF muut tilaukset

CELF yhteensä

Liikevaihto

818 297

329 204

10 027 299

10 358 503

Laskujen määrä

2 187

9 688

13 210

22 898

Tilausrivien määrä

27 470 / 27 978

21 978

263 080

285 058

Kirjojen määrä

88 163

26 996

575 593

602 589

Asiakasmäärä (55)

EI ILMOITETTU

2 171

718

2 889

Rivien määrä laskua kohti keskimäärin

13,07

2,26

20

12

Kirjojen määrä riviä kohti keskimäärin

3,21

1,22

2

2

Kappalemäärä laskua kohti keskimäärin

40,84

2,79

44

28

Kappalehinta keskimäärin

9,09

12,19

17

17

Rivin arvo keskimäärin

29,17

14,98

38

38

Asiakastilin arvo keskimäärin

EI ILMOITETTU

151,84

13 968

3 585

Taulukko 3b

| 2000 | SIDE | CELF pienet tilaukset | CELF muut tilaukset | CELF yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | 1 021 831 | 301 604,53 | 11 151 915 | 11 480 519 |
| Laskujen määrä | 2 069 | 8 763 | 12 565 | 21 448 |
| Tilausrivien määrä | 29 006 | 20 387 | 258 124 | 278 511 |
| Kirjojen määrä | 102 229 | 25 229 | 586 643 | 610 872 |
| Asiakasmäärä | EI ILMOITETTU | 2 007 | 631 | 2 638 |
| Rivien määrä laskua kohti keskimäärin | 14,97 | 2,32 | 20 | 13 |
| Kirjojen määrä riviä kohti keskimäärin | 3,52 | 1,24 | 2 | 2 |
| Kappalemäärä laskua kohti keskimäärin | 52,75 | 2,87 | 46 | 28 |
| Kappalehinta keskimäärin | 9,87 | 11,95 | 19 | 19 |
| Rivin arvo keskimäärin | 29,17 | 14,79 | 43 | 41 |
| Asiakastilin arvo keskimäärin | EI ILMOITETTU | 150,28 | 17 684 | 4 344 |

2000

SIDE

CELF pienet tilaukset

CELF muut tilaukset

CELF yhteensä

Liikevaihto

1 021 831

301 604,53

11 151 915

11 480 519

Laskujen määrä

2 069

8 763

12 565

21 448

Tilausrivien määrä

29 006

20 387

258 124

278 511

Kirjojen määrä

102 229

25 229

586 643

610 872

Asiakasmäärä

EI ILMOITETTU

2 007

631

2 638

Rivien määrä laskua kohti keskimäärin

14,97

2,32

20

13

Kirjojen määrä riviä kohti keskimäärin

3,52

1,24

2

2

Kappalemäärä laskua kohti keskimäärin

52,75

2,87

46

28

Kappalehinta keskimäärin

9,87

11,95

19

19

Rivin arvo keskimäärin

29,17

14,79

43

41

Asiakastilin arvo keskimäärin

EI ILMOITETTU

150,28

17 684

4 344

Taulukko 3c

| 2001 | SIDE | CELF pienet tilaukset | CELF muut tilaukset | CELF yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | 905 077 | 275 068 | 12 817 252 | 13 092 330 |
| Laskujen määrä | 2 137 | 7 702 | 12 195 | 19 897 |
| Tilausrivien määrä | 23 990 | 17 681 | 256 019 | 273 700 |
| Kirjojen määrä | 105 518 | 21 853 | 590 278 | 512 129 |
| Asiakasmäärä | EI ILMOITETTU | 1 659 | 835 | 2 494 |
| Rivien määrä laskua kohti keskimäärin | 11,23 | 2,30 | 21 | 14 |
| Kirjojen määrä riviä kohti keskimäärin | 4,27 | 1,24 | 2 | 2 |
| Kappalemäärä laskua kohti keskimäärin | 47,97 | 2,84 | 48 | 31 |
| Kappalehinta keskimäärin | 8,66 | 12,59 | 22 | 21 |
| Rivin arvo keskimäärin | 37,73 | 15,56 | 50 | 48 |
| Asiakastilin arvo keskimäärin | EI ILMOITETTU | 165,80 | 15 360 | 5 250 |

2001

SIDE

CELF pienet tilaukset

CELF muut tilaukset

CELF yhteensä

Liikevaihto

905 077

275 068

12 817 252

13 092 330

Laskujen määrä

2 137

7 702

12 195

19 897

Tilausrivien määrä

23 990

17 681

256 019

273 700

Kirjojen määrä

105 518

21 853

590 278

512 129

Asiakasmäärä

EI ILMOITETTU

1 659

835

2 494

Rivien määrä laskua kohti keskimäärin

11,23

2,30

21

14

Kirjojen määrä riviä kohti keskimäärin

4,27

1,24

2

2

Kappalemäärä laskua kohti keskimäärin

47,97

2,84

48

31

Kappalehinta keskimäärin

8,66

12,59

22

21

Rivin arvo keskimäärin

37,73

15,56

50

48

Asiakastilin arvo keskimäärin

EI ILMOITETTU

165,80

15 360

5 250

| (196) | Taulukoissa 3a, 3b ja 3c esitetyt luvut osoittavat, että vaikka CELF ”pieniksi” luokiteltuja tilauksia lukuun ottamatta myy kutakin laskua kohti keskimäärin yhtä paljon kirjoja kuin SIDE (44 ja 41 kappaletta vuonna 1999, 46 ja 53 kappaletta vuonna 2000 ja 48 ja 48 kappaletta vuonna 2001), se käsittelee myös suuren määrän erityisen pieniä tilauksia (alle kolme kirjaa, arvo keskimäärin 35 euroa), joita se sai 9 688 vuonna 1999, 8 763 vuonna 2000 ja 7 702 vuonna 2001. Kaiken kaikkiaan (ks. sarake ”CELF yhteensä”) kirjojen määrä tilausta kohti on CELFillä selvästi pienempi kuin SIDEllä: se oli CELFillä 28 mutta SIDEllä 41 vuonna 1999, CELFillä 28 mutta SIDEllä 53 vuonna 2000 ja CELFillä 31 mutta SIDEllä 48 vuonna 2001. |
| --- | --- |

(196)

Taulukoissa 3a, 3b ja 3c esitetyt luvut osoittavat, että vaikka CELF ”pieniksi” luokiteltuja tilauksia lukuun ottamatta myy kutakin laskua kohti keskimäärin yhtä paljon kirjoja kuin SIDE (44 ja 41 kappaletta vuonna 1999, 46 ja 53 kappaletta vuonna 2000 ja 48 ja 48 kappaletta vuonna 2001), se käsittelee myös suuren määrän erityisen pieniä tilauksia (alle kolme kirjaa, arvo keskimäärin 35 euroa), joita se sai 9 688 vuonna 1999, 8 763 vuonna 2000 ja 7 702 vuonna 2001. Kaiken kaikkiaan (ks. sarake ”CELF yhteensä”) kirjojen määrä tilausta kohti on CELFillä selvästi pienempi kuin SIDEllä: se oli CELFillä 28 mutta SIDEllä 41 vuonna 1999, CELFillä 28 mutta SIDEllä 53 vuonna 2000 ja CELFillä 31 mutta SIDEllä 48 vuonna 2001.

| (197) | Edellä esitetyn perusteella CELFin toiminnalle on ominaista suuri määrä erittäin pieniä (alle kolmen kirjan ja noin 35 euron) tilauksia, mikä on selvästi enemmän kuin SIDEllä ja riittää perusteeksi kyseisten tukien myöntämiselle. |
| --- | --- |

(197)

Edellä esitetyn perusteella CELFin toiminnalle on ominaista suuri määrä erittäin pieniä (alle kolmen kirjan ja noin 35 euron) tilauksia, mikä on selvästi enemmän kuin SIDEllä ja riittää perusteeksi kyseisten tukien myöntämiselle.

| (198) | Todettuaan ”pienet tilaukset” pitäväksi perusteeksi tukien jakamiselle komissio analysoi Ranskan viranomaisten toimittamat analyyttista kirjanpitoa koskevat tiedot. Ne vahvistavat todeksi CELFille ”pienten tilausten” käsittelystä aiheutuvat lisäkustannukset. Ranskan viranomaisten komissiolle toimittamat tiedot koskevat vuotta 1994, jonka aikana CELF sai kulttuuriministeriöltä 2 000 000 miljoonaa frangia ((304 900 euroa) tukea. |
| --- | --- |

(198)

Todettuaan ”pienet tilaukset” pitäväksi perusteeksi tukien jakamiselle komissio analysoi Ranskan viranomaisten toimittamat analyyttista kirjanpitoa koskevat tiedot. Ne vahvistavat todeksi CELFille ”pienten tilausten” käsittelystä aiheutuvat lisäkustannukset. Ranskan viranomaisten komissiolle toimittamat tiedot koskevat vuotta 1994, jonka aikana CELF sai kulttuuriministeriöltä 2 000 000 miljoonaa frangia ((304 900 euroa) tukea.

| (199) | Komissio todensi ne analyyttisen kirjanpidon tiedot, jotka liittyivät alle 500 frangin arvoisista pienistä tilauksista aiheutuviin kustannuksiin. Se tutki huolellisesti Ranskan viranomaisten toimittamat selvitykset, joiden mukaan ”pienille tilauksille” vahvistettu 500 frangin yläraja määritettiin empiirisesti. (56) |
| --- | --- |

(199)

Komissio todensi ne analyyttisen kirjanpidon tiedot, jotka liittyivät alle 500 frangin arvoisista pienistä tilauksista aiheutuviin kustannuksiin. Se tutki huolellisesti Ranskan viranomaisten toimittamat selvitykset, joiden mukaan ”pienille tilauksille” vahvistettu 500 frangin yläraja määritettiin empiirisesti. (56)

| (200) | Ranskan viranomaiset esittivät laskelman, joka osoittaa pienten tilausten käsittelyn aiheuttavan ilmeisiä lisäkustannuksia. Ne selvensivät tätä väitettä kustannusanalyysillä, joka pohjautuu seuraavassa taulukossa 4 esitettyihin lähtötietoihin viitevuodelta 1994:








  Tilausten tyyppi | Pienet tilaukset | Muut | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto (57) | 2 419 006 | 48 148 971 | 50 102 869 |
| Laskujen määrä | 9 725 | 10 947 | 20 672 |
| Kirjojen määrä | 24 933 | 442 740 | 467 673 |

(200)

Ranskan viranomaiset esittivät laskelman, joka osoittaa pienten tilausten käsittelyn aiheuttavan ilmeisiä lisäkustannuksia. Ne selvensivät tätä väitettä kustannusanalyysillä, joka pohjautuu seuraavassa taulukossa 4 esitettyihin lähtötietoihin viitevuodelta 1994:

Tilausten tyyppi

Pienet tilaukset

Muut

Yhteensä

Liikevaihto (57)

2 419 006

48 148 971

50 102 869

Laskujen määrä

9 725

10 947

20 672

Kirjojen määrä

24 933

442 740

467 673

| (201) | Kuten liitteessä III kuvaillaan, tilauksen käsittelyssä on useita työvaiheita, jotka voidaan eritellä seuraavasti:






  a) | tilauslomakkeen vastaanotto; |
| --- | --- | --- |

(201)

Kuten liitteessä III kuvaillaan, tilauksen käsittelyssä on useita työvaiheita, jotka voidaan eritellä seuraavasti:

a)

tilauslomakkeen vastaanotto;

| b) | tilausnumeron kirjaaminen; |
| --- | --- |

b)

tilausnumeron kirjaaminen;

| c) | tilauksen tallennus; |
| --- | --- |

c)

tilauksen tallennus;

| d) | tilauksen lähettäminen kustantajalle; |
| --- | --- |

d)

tilauksen lähettäminen kustantajalle;

| e) | tilattujen kirjojen vastaanotto; |
| --- | --- |

e)

tilattujen kirjojen vastaanotto;

| f) | kirjojen lajittelu kullekin asiakkaalle varattuun ”lokeroon”; |
| --- | --- |

f)

kirjojen lajittelu kullekin asiakkaalle varattuun ”lokeroon”;

| g) | pakkaaminen. |
| --- | --- |

g)

pakkaaminen.

| (202) | Analyyttiseen kirjanpitoon voidaan eritellä kaikki edellä mainittuihin työvaiheisiin liittyvät menot. Periaatteessa 100 frangin laskun käsittelystä aiheutuu aivan saman verran työtä kuin 10 000 frangin laskun käsittelystä. |
| --- | --- |

(202)

Analyyttiseen kirjanpitoon voidaan eritellä kaikki edellä mainittuihin työvaiheisiin liittyvät menot. Periaatteessa 100 frangin laskun käsittelystä aiheutuu aivan saman verran työtä kuin 10 000 frangin laskun käsittelystä.

| (203) | Ranskan viranomaisten toimittamien selitysten perusteella komissio saattoi arvioida kustannukset ja jaotella ne tilauksen käsittelyyn liittyvien eri työvaiheiden mukaan. Tilauksen kannattavuus riippuu tilattujen kirjojen tyypistä ja määrästä, tilauslomakkeen tietojen tarkkuudesta sekä tilauksen toteuttamisen vaikeudesta — 20 prosenttia CELFin tilauksista ja 4,5 prosenttia SIDEn tilauksista voidaan luokitella ”vaikeasti” toteutettaviksi. (58) Lisäksi alle 500 frangin tilaukset menevät 67 prosentissa tapauksista hyvin pienille kustannusyrityksille. (59) Lisäksi pienten tilausten käsittely vaatii samalla lukuisien asiakastilien hallintaa. |
| --- | --- |

(203)

Ranskan viranomaisten toimittamien selitysten perusteella komissio saattoi arvioida kustannukset ja jaotella ne tilauksen käsittelyyn liittyvien eri työvaiheiden mukaan. Tilauksen kannattavuus riippuu tilattujen kirjojen tyypistä ja määrästä, tilauslomakkeen tietojen tarkkuudesta sekä tilauksen toteuttamisen vaikeudesta — 20 prosenttia CELFin tilauksista ja 4,5 prosenttia SIDEn tilauksista voidaan luokitella ”vaikeasti” toteutettaviksi. (58) Lisäksi alle 500 frangin tilaukset menevät 67 prosentissa tapauksista hyvin pienille kustannusyrityksille. (59) Lisäksi pienten tilausten käsittely vaatii samalla lukuisien asiakastilien hallintaa.

| (204) | Pienistä tilauksista koituu enemmän kustannuksia siksi, että käsittelijän on jokaisen tilauksen kohdalla toistettava samat työvaiheet, olipa tilauksen arvo mikä tahansa. Suurta määrää tilauksia käsittelevällä yrityksellä on siis oltava sellainen työyksikkö, joka pystyy selviytymään eri käsittelyvaiheiden moninkertaistumisesta ja siitä aiheutuvista lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

(204)

Pienistä tilauksista koituu enemmän kustannuksia siksi, että käsittelijän on jokaisen tilauksen kohdalla toistettava samat työvaiheet, olipa tilauksen arvo mikä tahansa. Suurta määrää tilauksia käsittelevällä yrityksellä on siis oltava sellainen työyksikkö, joka pystyy selviytymään eri käsittelyvaiheiden moninkertaistumisesta ja siitä aiheutuvista lisäkustannuksista.

| (205) | Ranskan viranomaiset selittävät, että kuhunkin työvaiheeseen sovellettiin tiettyä kerrointa. Laskelmissa otettiin huomioon kussakin työvaiheessa toteutetut toimenpiteet sellaisina, kuin ne on kuvailtu liitteessä IV. |
| --- | --- |

(205)

Ranskan viranomaiset selittävät, että kuhunkin työvaiheeseen sovellettiin tiettyä kerrointa. Laskelmissa otettiin huomioon kussakin työvaiheessa toteutetut toimenpiteet sellaisina, kuin ne on kuvailtu liitteessä IV.

| (206) | Ranskan toimittamien tietojen perusteella komissio päätteli, että pienten tilausten käsittelystä aiheutuneet kustannukset olivat yhteensä 4 446 706 frangia vuonna 1994. Alle 500 frangin tilauksista kertyi liikevaihtoa yhteensä 2 419 006 frangia. Kyseisenä vuonna maksettiin kaikkiaan 2 000 000 frangia tukea. Tästä seurasi, että liiketoiminnan tulos jäi 27 700 frangia tappiolle.






  Liikevaihto | 2 419 006 FRF |
| --- | --- | --- |
| Tuet | 2 000 000 FRF |
| Kokonaistulot | 4 419 006 FRF |
| Käsittelykulut | – 4 446 706 FRF |
| Liiketoiminnan tulos | – 27 700 FRF |

(206)

Ranskan toimittamien tietojen perusteella komissio päätteli, että pienten tilausten käsittelystä aiheutuneet kustannukset olivat yhteensä 4 446 706 frangia vuonna 1994. Alle 500 frangin tilauksista kertyi liikevaihtoa yhteensä 2 419 006 frangia. Kyseisenä vuonna maksettiin kaikkiaan 2 000 000 frangia tukea. Tästä seurasi, että liiketoiminnan tulos jäi 27 700 frangia tappiolle.

Liikevaihto

2 419 006 FRF

Tuet

2 000 000 FRF

Kokonaistulot

4 419 006 FRF

Käsittelykulut

– 4 446 706 FRF

Liiketoiminnan tulos

– 27 700 FRF

| (207) | Tästä päätellen 2 000 000 frangin tuki ei ollut lainkaan ylimitoitettu pienten tilausten käsittelystä aiheutuneisiin kustannuksiin nähden. |
| --- | --- |

(207)

Tästä päätellen 2 000 000 frangin tuki ei ollut lainkaan ylimitoitettu pienten tilausten käsittelystä aiheutuneisiin kustannuksiin nähden.

| (208) | Todentaakseen viitevuodelta 1994 toimitettujen tietojen paikkansapitävyyden komissio pyysi Ranskan viranomaisilta lisätietoja pienten tilausten käsittelystä CELFin muina toimintakausina. Ranskan viranomaisten muilta varainhoitovuosilta toimittamat asiakirjat ja selvitykset osoittavat, että pienten tilausten rakenne (liikevaihto suhteessa tilausten määrään, tilattujen kirjojen määrä, niistä lähetettyjen laskujen määrä, asiakasmäärä sekä tilausrivien määrä) ovat pysyneet vakaina vuodesta toiseen. Sen vuoksi komissio katsoo, että vuoden 1994 tietoja voidaan huoletta käyttää viitetietoina komission arvioinnissa. |
| --- | --- |

(208)

Todentaakseen viitevuodelta 1994 toimitettujen tietojen paikkansapitävyyden komissio pyysi Ranskan viranomaisilta lisätietoja pienten tilausten käsittelystä CELFin muina toimintakausina. Ranskan viranomaisten muilta varainhoitovuosilta toimittamat asiakirjat ja selvitykset osoittavat, että pienten tilausten rakenne (liikevaihto suhteessa tilausten määrään, tilattujen kirjojen määrä, niistä lähetettyjen laskujen määrä, asiakasmäärä sekä tilausrivien määrä) ovat pysyneet vakaina vuodesta toiseen. Sen vuoksi komissio katsoo, että vuoden 1994 tietoja voidaan huoletta käyttää viitetietoina komission arvioinnissa.

| (209) | Komissio saattoi niin ikään todentaa sille nähtäväksi lähetettyjen tukisopimusten ehdoista, että kaikki mahdolliset tuen ylijäämät oli vähennetty seuraavana vuonna maksetuista tuista. Tuilla ei siis voitu rahoittaa CELFin muita liiketoimintoja, vaikka SIDE ja useat menettelyyn osallistuneet kolmannet osapuolet niin väittävät. |
| --- | --- |

(209)

Komissio saattoi niin ikään todentaa sille nähtäväksi lähetettyjen tukisopimusten ehdoista, että kaikki mahdolliset tuen ylijäämät oli vähennetty seuraavana vuonna maksetuista tuista. Tuilla ei siis voitu rahoittaa CELFin muita liiketoimintoja, vaikka SIDE ja useat menettelyyn osallistuneet kolmannet osapuolet niin väittävät.

| (210) | Tuen määrä vahvistettiin vuosittain CELFin toimittamien kirjanpitotietojen perusteella, joihin sisältyi selvitys siihenastisen tuen käytöstä pienten tilausten tukiohjelmasta aiheutuneiden lisäkustannusten kattamiseen. Tukia ei siis voitu käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin siihen, johon ne oli myönnetty. |
| --- | --- |

(210)

Tuen määrä vahvistettiin vuosittain CELFin toimittamien kirjanpitotietojen perusteella, joihin sisältyi selvitys siihenastisen tuen käytöstä pienten tilausten tukiohjelmasta aiheutuneiden lisäkustannusten kattamiseen. Tukia ei siis voitu käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin siihen, johon ne oli myönnetty.

| (211) | Viimeisissä huomautuksissaan SIDE ilmoitti komissiolle, että Ranskan viranomaisten menettelyn toisessa vaiheessa toimittamat kirjanpitotiedot lisäkustannusten perustelemiseksi sisälsivät virheitä. Asiaa tiedusteltiin Ranskan viranomaisilta, jotka esittivät komissiolle joitakin hyödyllisiä selityksiä. |
| --- | --- |

(211)

Viimeisissä huomautuksissaan SIDE ilmoitti komissiolle, että Ranskan viranomaisten menettelyn toisessa vaiheessa toimittamat kirjanpitotiedot lisäkustannusten perustelemiseksi sisälsivät virheitä. Asiaa tiedusteltiin Ranskan viranomaisilta, jotka esittivät komissiolle joitakin hyödyllisiä selityksiä.

| (212) | SIDE väitti, että Ranskan viranomaiset olivat vaihtaneet sähköisesti lähetettyjen tilausten prosenttiluvut ja paperilomakkeella lähetettyjen tilausten luvut keskenään. Komissio saattoi todentaa, että lukujen vaihtumisesta koitunut taloudellinen vaikutus pienten tilausten käsittelykuluihin oli 0,24 euroa kirjalta. Tämä poikkeama ei kuitenkaan vielä kyseenalaista Ranskan toteuttaman korvaavan tukijärjestelmän asianmukaisuutta. |
| --- | --- |

(212)

SIDE väitti, että Ranskan viranomaiset olivat vaihtaneet sähköisesti lähetettyjen tilausten prosenttiluvut ja paperilomakkeella lähetettyjen tilausten luvut keskenään. Komissio saattoi todentaa, että lukujen vaihtumisesta koitunut taloudellinen vaikutus pienten tilausten käsittelykuluihin oli 0,24 euroa kirjalta. Tämä poikkeama ei kuitenkaan vielä kyseenalaista Ranskan toteuttaman korvaavan tukijärjestelmän asianmukaisuutta.

| (213) | Liikevaihdon poikkeamista, jotka SIDE löysi Ranskan ensimmäiseksi toimittamista kirjanpitotiedoista, komissio vahvistaa, että Ranskan viranomaiset tekivät oma-aloitteisesti tarvittavat oikaisut siinä vaiheessa, kun menettely käynnistyi vuonna 1996, ja että tämän seurauksena SIDEn viimeisissä huomautuksissa esitetyt väitteet eivät ole perusteltuja. |
| --- | --- |

(213)

Liikevaihdon poikkeamista, jotka SIDE löysi Ranskan ensimmäiseksi toimittamista kirjanpitotiedoista, komissio vahvistaa, että Ranskan viranomaiset tekivät oma-aloitteisesti tarvittavat oikaisut siinä vaiheessa, kun menettely käynnistyi vuonna 1996, ja että tämän seurauksena SIDEn viimeisissä huomautuksissa esitetyt väitteet eivät ole perusteltuja.

| (214) | SIDE mainitsee toisenkin numerotietojen poikkeaman, joka selittyy sillä, että toinen ilmoitetuista luvuista (2 284 536 frangia) tarkoitti pelkästä kirjanmyynnistä saatua tuottoa ja toinen (2 535 818 frangia) kirjojen ja niihin liittyvien tuotteiden (pakkausten, vakuutusten ja kuljetuksen) yhteenlaskettua tuottoa. |
| --- | --- |

(214)

SIDE mainitsee toisenkin numerotietojen poikkeaman, joka selittyy sillä, että toinen ilmoitetuista luvuista (2 284 536 frangia) tarkoitti pelkästä kirjanmyynnistä saatua tuottoa ja toinen (2 535 818 frangia) kirjojen ja niihin liittyvien tuotteiden (pakkausten, vakuutusten ja kuljetuksen) yhteenlaskettua tuottoa.

| (215) | SIDE väitti samaten löytäneensä palkkatiedoista tiettyjä ”vääristymiä” yleisen kirjanpidon ja analyyttisen kirjanpidon välillä. Ranskan viranomaiset selittävät näiden erojen selittyvän sillä, ettei sosiaalikuluihin ole verokirjanpidossa sisällytetty tiettyjä veroja, vaikka ne ovatkin suoraan sidoksissa palkkoihin. Sille toimitettujen kirjanpitotositteiden perusteella komissio totesi tämän selityksen pitäväksi. |
| --- | --- |

(215)

SIDE väitti samaten löytäneensä palkkatiedoista tiettyjä ”vääristymiä” yleisen kirjanpidon ja analyyttisen kirjanpidon välillä. Ranskan viranomaiset selittävät näiden erojen selittyvän sillä, ettei sosiaalikuluihin ole verokirjanpidossa sisällytetty tiettyjä veroja, vaikka ne ovatkin suoraan sidoksissa palkkoihin. Sille toimitettujen kirjanpitotositteiden perusteella komissio totesi tämän selityksen pitäväksi.

| (216) | Sen vuoksi komissio katsoo, että SIDEn lisähuomautukset virheellisistä kirjanpitotiedoista, joita Ranskan viranomaiset toimittivat menettelyn alkaessa vuonna 1996, eivät kyseenalaista sen arviota niiden pienten tilausten aiheuttamien lisäkustannusten perusteena käytettyjen kirjanpitotietojen paikkansapitävyydestä. |
| --- | --- |

(216)

Sen vuoksi komissio katsoo, että SIDEn lisähuomautukset virheellisistä kirjanpitotiedoista, joita Ranskan viranomaiset toimittivat menettelyn alkaessa vuonna 1996, eivät kyseenalaista sen arviota niiden pienten tilausten aiheuttamien lisäkustannusten perusteena käytettyjen kirjanpitotietojen paikkansapitävyydestä.

| (217) | Analysoituaan kantelijan toimittaman aineiston komissio havaitsi CELFin tarjonnan laajemmaksi kuin SIDEn (CELFin luettelossa oli 3 000 ja SIDEn luettelossa 200 kustantajaa). |
| --- | --- |

(217)

Analysoituaan kantelijan toimittaman aineiston komissio havaitsi CELFin tarjonnan laajemmaksi kuin SIDEn (CELFin luettelossa oli 3 000 ja SIDEn luettelossa 200 kustantajaa).

| (218) | Komissio pani merkille tämän seikan (jota ei ole otettu huomioon lisäkustannusten laskennassa), ja se huomauttaa, että CELFin laaja tarjonta vastaa kulttuuriministeriön tavoitetta ranskankielisen kirjallisuuden mahdollisimman laajamittaisesta levittämisestä. Vaikka SIDE väittää pystyvänsä vastaamaan kaikentyyppisiin tilauksiin, sen tarjonnassa ei ole otettu huomioon tätä kulttuurista tavoitetta, mikä on täysin ymmärrettävää. |
| --- | --- |

(218)

Komissio pani merkille tämän seikan (jota ei ole otettu huomioon lisäkustannusten laskennassa), ja se huomauttaa, että CELFin laaja tarjonta vastaa kulttuuriministeriön tavoitetta ranskankielisen kirjallisuuden mahdollisimman laajamittaisesta levittämisestä. Vaikka SIDE väittää pystyvänsä vastaamaan kaikentyyppisiin tilauksiin, sen tarjonnassa ei ole otettu huomioon tätä kulttuurista tavoitetta, mikä on täysin ymmärrettävää.

| (219) | Lisäksi Ranskan viranomaiset selittävät CELFin joutuneen usein ottamaan taloudellisia riskejä. Yritys jatkoi toimituksia tiettyihin maihin, kuten Algeriaan ja myöhemmin Argentiinaan, senkin jälkeen, kun ne olivat joutuneet kriisiin. Lisäksi se myi palvelujaan myös maihin, joissa ei ollut käytössä COFACE-vakuutusta. |
| --- | --- |

(219)

Lisäksi Ranskan viranomaiset selittävät CELFin joutuneen usein ottamaan taloudellisia riskejä. Yritys jatkoi toimituksia tiettyihin maihin, kuten Algeriaan ja myöhemmin Argentiinaan, senkin jälkeen, kun ne olivat joutuneet kriisiin. Lisäksi se myi palvelujaan myös maihin, joissa ei ollut käytössä COFACE-vakuutusta.

| (220) | SIDE puolestaan selittää omia, täysin oikeutettuja liiketoiminnallisia valintojaan sillä, ettei se ole halunnut toimia vaikeilla alueilla, kuten Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tai sellaisissa maissa, joita COFACE-vakuutus ei kata. Se korostaa, että tällaiset päätökset ovat osa yritysten kehitysstrategiaa ja että se on tehnyt omassa strategiassaan toisenlaisia valintoja kuin CELF. |
| --- | --- |

(220)

SIDE puolestaan selittää omia, täysin oikeutettuja liiketoiminnallisia valintojaan sillä, ettei se ole halunnut toimia vaikeilla alueilla, kuten Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tai sellaisissa maissa, joita COFACE-vakuutus ei kata. Se korostaa, että tällaiset päätökset ovat osa yritysten kehitysstrategiaa ja että se on tehnyt omassa strategiassaan toisenlaisia valintoja kuin CELF.

iii)   SIDEn ilmoittamia asiakkaiden menetyksiä koskeva komission todentaminen

| (221) | Komissio totesi, etteivät SIDEn väitteet asiakkaiden siirtymisestä CELFille täsmänneet SIDEn omista selvityksistä ja asiakirjoista tehdyn analyysin kanssa. |
| --- | --- |

(221)

Komissio totesi, etteivät SIDEn väitteet asiakkaiden siirtymisestä CELFille täsmänneet SIDEn omista selvityksistä ja asiakirjoista tehdyn analyysin kanssa.

| (222) | Komissio pyysikin SIDEä perustelemaan asiakkaiden menetykset, joita se katsoo itselleen aiheutuneen niistä edullisista alennuksista, joita ”yksin CELF” pystyi saamiensa tukien ansiosta tarjoamaan asiakkaille. Tätä varten SIDE toimitti erittäin laajan asiakirjan, (60) jonka tiedot eivät kuitenkaan silloisessa muodossaan olleet komissiolle käyttökelpoisia muun muassa siksi, etteivät mainitut siirtymiset ilmenneet niistä millään tavalla. Komissio pyysi lisäselvityksiä, jolloin SIDE tarkensi (61) yhden asiakkaistaan, nimittäin ”Librairie Française de Milanin”, luopuneen vähitellen sen palveluista ja siirtyneen CELFille varainhoitovuonna 1987—1988 sen jälkeen, kun CELF oli tarjonnut sille edullisempia alennuksia. |
| --- | --- |

(222)

Komissio pyysikin SIDEä perustelemaan asiakkaiden menetykset, joita se katsoo itselleen aiheutuneen niistä edullisista alennuksista, joita ”yksin CELF” pystyi saamiensa tukien ansiosta tarjoamaan asiakkaille. Tätä varten SIDE toimitti erittäin laajan asiakirjan, (60) jonka tiedot eivät kuitenkaan silloisessa muodossaan olleet komissiolle käyttökelpoisia muun muassa siksi, etteivät mainitut siirtymiset ilmenneet niistä millään tavalla. Komissio pyysi lisäselvityksiä, jolloin SIDE tarkensi (61) yhden asiakkaistaan, nimittäin ”Librairie Française de Milanin”, luopuneen vähitellen sen palveluista ja siirtyneen CELFille varainhoitovuonna 1987—1988 sen jälkeen, kun CELF oli tarjonnut sille edullisempia alennuksia.

| (223) | Ranskan viranomaiset vastasivat, että Italian markkinat olivat tunnetut kovasta kilpailustaan, ja sitä paitsi CELFin liikevaihto kyseisen italialaisen kirjakaupan kanssa alkoi kasvaa merkittävästi vasta vuodesta 1999 lähtien eli kauan SIDEn mainitseman ajankohdan jälkeen. |
| --- | --- |

(223)

Ranskan viranomaiset vastasivat, että Italian markkinat olivat tunnetut kovasta kilpailustaan, ja sitä paitsi CELFin liikevaihto kyseisen italialaisen kirjakaupan kanssa alkoi kasvaa merkittävästi vasta vuodesta 1999 lähtien eli kauan SIDEn mainitseman ajankohdan jälkeen.

| (224) | Komissio totesi, etteivät muut SIDEn mainitsemat esimerkit olleet sen vakuuttavampia. (62) Esimerkiksi Grupodis de Madrid, yksi SIDEn mainitsemista kirjakaupoista, ei koskaan ole lukeutunut CELFin tärkeisiin asiakkaisiin, ja SIDEn luettelemat japanilaiset kirjakaupat ovat suuria tiliasiakkaita, jotka eivät edes toimi pienten tilausten markkinoilla. |
| --- | --- |

(224)

Komissio totesi, etteivät muut SIDEn mainitsemat esimerkit olleet sen vakuuttavampia. (62) Esimerkiksi Grupodis de Madrid, yksi SIDEn mainitsemista kirjakaupoista, ei koskaan ole lukeutunut CELFin tärkeisiin asiakkaisiin, ja SIDEn luettelemat japanilaiset kirjakaupat ovat suuria tiliasiakkaita, jotka eivät edes toimi pienten tilausten markkinoilla.

| (225) | SIDEn toimittama alennusluettelokaan ei riitä vakuuttamaan, että sen tarjoamat alennukset olisivat vähemmän houkuttelevia kuin CELFin. Komissio totesi, että SIDEn selvityksessä esimerkeiksi valittujen 28 kustantajan osalta SIDEn alennukset olivat edullisempia 16:ssa ja CELFin 12 tapauksessa. (63) Ero on vielä suurempi, jos mukaan lasketaan tapaukset, joissa SIDE myönsi 5 prosenttiyksikön alennuksen jokaisesta yli 10 kappaleen tilauksesta, jolloin CELF tarjosi parempia alennuksia enää kuuden mutta SIDE 22 kustantajan kohdalla. |
| --- | --- |

(225)

SIDEn toimittama alennusluettelokaan ei riitä vakuuttamaan, että sen tarjoamat alennukset olisivat vähemmän houkuttelevia kuin CELFin. Komissio totesi, että SIDEn selvityksessä esimerkeiksi valittujen 28 kustantajan osalta SIDEn alennukset olivat edullisempia 16:ssa ja CELFin 12 tapauksessa. (63) Ero on vielä suurempi, jos mukaan lasketaan tapaukset, joissa SIDE myönsi 5 prosenttiyksikön alennuksen jokaisesta yli 10 kappaleen tilauksesta, jolloin CELF tarjosi parempia alennuksia enää kuuden mutta SIDE 22 kustantajan kohdalla.

| (226) | Komissio ei siten katso, että SIDEn asiakkaita olisi tosiasiallisesti siirtynyt CELFille sen takia, että CELF olisi saamansa valtiontuen turvin tarjonnut niille houkuttelevampia alennuksia. |
| --- | --- |

(226)

Komissio ei siten katso, että SIDEn asiakkaita olisi tosiasiallisesti siirtynyt CELFille sen takia, että CELF olisi saamansa valtiontuen turvin tarjonnut niille houkuttelevampia alennuksia.

| (227) | Kuten edellä 69 kappaleessa selitettiin, SIDE vakuutti komissiolle 12 päivänä elokuuta 2002 lähetetyssä kirjeessä, että CELF oli ainakin kahden vuoden ajan asettanut tilaajille toimitusehtoja, joilla näitä ”rangaistiin” liian pienistä tilauksista. SIDE väitti tällaisen hintapolitiikan vain pahentaneen SIDElle vahinkoa tuottanutta kilpailuongelmaa, koska tietyt CELFin entiset asiakkaat olivat sen seurauksena siirtyneet käyttämään SIDEn palveluja. SIDEn mukaan parhaita asiakkaita olivat kuitenkin ne, joilla oli suurimmat tilausmäärät. |
| --- | --- |

(227)

Kuten edellä 69 kappaleessa selitettiin, SIDE vakuutti komissiolle 12 päivänä elokuuta 2002 lähetetyssä kirjeessä, että CELF oli ainakin kahden vuoden ajan asettanut tilaajille toimitusehtoja, joilla näitä ”rangaistiin” liian pienistä tilauksista. SIDE väitti tällaisen hintapolitiikan vain pahentaneen SIDElle vahinkoa tuottanutta kilpailuongelmaa, koska tietyt CELFin entiset asiakkaat olivat sen seurauksena siirtyneet käyttämään SIDEn palveluja. SIDEn mukaan parhaita asiakkaita olivat kuitenkin ne, joilla oli suurimmat tilausmäärät.

| (228) | Tältä osin komissio ensinnäkin toteaa, että hinnaston muutoksista ilmoitettiin (64) siinä vaiheessa, kun riidanalaiset tuet oli lakkautettu tai niitä oli vähennetty merkittävästi, jolloin CELFin piti löytää vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotta se olisi pystynyt jatkamaan sille tulevien pienten tilausten toimittamista. |
| --- | --- |

(228)

Tältä osin komissio ensinnäkin toteaa, että hinnaston muutoksista ilmoitettiin (64) siinä vaiheessa, kun riidanalaiset tuet oli lakkautettu tai niitä oli vähennetty merkittävästi, jolloin CELFin piti löytää vaihtoehtoisia ratkaisuja, jotta se olisi pystynyt jatkamaan sille tulevien pienten tilausten toimittamista.

| (229) | Komissio vertaili (65) näiden kahden yrityksen numerotietoja eikä löytänyt niistä mitään sellaista, joka vahvistaisi SIDEn väitteen siitä, että CELFin asiakkaita olisi hiljattain siirtynyt sille. Itse asiassa SIDEn laskujen määrä ei näytä lainkaan kasvaneen. Se käsitteli vuonna 1999 kaikkiaan 2 187 laskua ja vuonna 2000 käsiteltiin 2 137 laskua. Komissio muistuttaa, että asiakasmääriä se ei pysty vertailemaan, koska SIDE ei ole toimittanut sille tietoja asiakkaistaan. |
| --- | --- |

(229)

Komissio vertaili (65) näiden kahden yrityksen numerotietoja eikä löytänyt niistä mitään sellaista, joka vahvistaisi SIDEn väitteen siitä, että CELFin asiakkaita olisi hiljattain siirtynyt sille. Itse asiassa SIDEn laskujen määrä ei näytä lainkaan kasvaneen. Se käsitteli vuonna 1999 kaikkiaan 2 187 laskua ja vuonna 2000 käsiteltiin 2 137 laskua. Komissio muistuttaa, että asiakasmääriä se ei pysty vertailemaan, koska SIDE ei ole toimittanut sille tietoja asiakkaistaan.

| (230) | Numerotiedot eivät komission mielestä myöskään osoita, että SIDEn toimittamien ”pienten tilausten” määrä olisi kasvanut sen jälkeen, kun CELF lakkasi saamasta tukea. Päinvastoin, sillä SIDEn toimittamat luvut osoittavat, että kirjojen määrä laskua kohti nousi keskimäärin 40,31 kappaleesta vuonna 1999 keskimäärin 49,38 kappaleeseen vuonna 2001. Jos CELFin asiakkaita olisi todellakin siirtynyt SIDElle, sen olisi pitänyt näkyä kirjojen määrän keskiarvon vähenemisenä kutakin laskua kohti. |
| --- | --- |

(230)

Numerotiedot eivät komission mielestä myöskään osoita, että SIDEn toimittamien ”pienten tilausten” määrä olisi kasvanut sen jälkeen, kun CELF lakkasi saamasta tukea. Päinvastoin, sillä SIDEn toimittamat luvut osoittavat, että kirjojen määrä laskua kohti nousi keskimäärin 40,31 kappaleesta vuonna 1999 keskimäärin 49,38 kappaleeseen vuonna 2001. Jos CELFin asiakkaita olisi todellakin siirtynyt SIDElle, sen olisi pitänyt näkyä kirjojen määrän keskiarvon vähenemisenä kutakin laskua kohti.

| (231) | Lopuksi komissio panee merkille, että SIDEn sähköisesti myymien kirjojen määrä on keskimäärin suurempi kuin CELFin, ja tämä koskee SIDEn koko toimintaa eikä pelkästään pienten tilausten käsittelyä. Riidanalaisten tukien poistaminen ei siis ole voinut johtaa CELFin asiakkaiden siirtymiseen SIDElle. |
| --- | --- |

(231)

Lopuksi komissio panee merkille, että SIDEn sähköisesti myymien kirjojen määrä on keskimäärin suurempi kuin CELFin, ja tämä koskee SIDEn koko toimintaa eikä pelkästään pienten tilausten käsittelyä. Riidanalaisten tukien poistaminen ei siis ole voinut johtaa CELFin asiakkaiden siirtymiseen SIDElle.

| (232) | Valtiontukien arvioinnin kannalta ovat joka tapauksessa merkityksellisiä vain tukien aiheuttamat kilpailuongelmat, eivät SIDEn kielteisinä pitämät tukien alentamisesta ja/tai lakkauttamisesta aiheutuneet vaikutukset. |
| --- | --- |

(232)

Valtiontukien arvioinnin kannalta ovat joka tapauksessa merkityksellisiä vain tukien aiheuttamat kilpailuongelmat, eivät SIDEn kielteisinä pitämät tukien alentamisesta ja/tai lakkauttamisesta aiheutuneet vaikutukset.

| (233) | Komissio toteaa SIDEn ja Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että tukien poistamisen ainoat näkyvät seuraukset olivat CELFin toimittamista pienistä tilauksista kertyneen liikevaihdon pieneneminen sekä sen asiakasmäärän tuntuva hupeneminen (–17,34 prosenttia vuosina 1999—2001), kuten seuraava taulukko 5 osoittaa:
  Taulukko 5: ”Pienet tilaukset ja pienet asiakastilit”: toiminnan kehitys
  Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot









  Vuosi | Liikevaihto: pienet tilaukset
  (euroina) | Kehitys | Asiakasmäärä | Kehitys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | 329 204 | | 2 171 | |
| 2000 | 301 605 | – 8,38 % | 2 007 | – 7,55 % |
| 2001 | 275 068 | – 8,80 % | 1 659 | – 17,34 % |

(233)

Komissio toteaa SIDEn ja Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella, että tukien poistamisen ainoat näkyvät seuraukset olivat CELFin toimittamista pienistä tilauksista kertyneen liikevaihdon pieneneminen sekä sen asiakasmäärän tuntuva hupeneminen (–17,34 prosenttia vuosina 1999—2001), kuten seuraava taulukko 5 osoittaa:

Taulukko 5: ”Pienet tilaukset ja pienet asiakastilit”: toiminnan kehitys

Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot

Vuosi

Liikevaihto: pienet tilaukset

(euroina)

Kehitys

Asiakasmäärä

Kehitys

1999

329 204

2 171

2000

301 605

– 8,38 %

2 007

– 7,55 %

2001

275 068

– 8,80 %

1 659

– 17,34 %

| (234) | Komissio toteaa vielä, että edellä mainittujen näkemysten kanssa ovat ristiriidassa SIDEn omat väitteet siitä, että arvioinnissa olisi otettava huomioon ainoastaan palvelun tarjoajan tallentamien tilausrivien määrä ja ettei tilauksen kokonaisarvolla olisi vaikutusta kannattavuuteen. Jos näin olisi, SIDEllä ei olisi mitään syytä katsoa, että väitetty CELFin asiakkaiden siirtyminen käyttämään sen palveluja (mitä komissiolle toimitetut numerotiedot eivät vahvista) on vain pahentanut sen toiminnalle vahingollisia kilpailuongelmia. (66) Lisäksi komissio panee merkille SIDEn ristiriitaisuuden, kun se 9 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä muistiossa selittää, että ”...pienten tilausten käsittely on loppujen lopuksi paljon kannattavampaa kuin suurten”. |
| --- | --- |

(234)

Komissio toteaa vielä, että edellä mainittujen näkemysten kanssa ovat ristiriidassa SIDEn omat väitteet siitä, että arvioinnissa olisi otettava huomioon ainoastaan palvelun tarjoajan tallentamien tilausrivien määrä ja ettei tilauksen kokonaisarvolla olisi vaikutusta kannattavuuteen. Jos näin olisi, SIDEllä ei olisi mitään syytä katsoa, että väitetty CELFin asiakkaiden siirtyminen käyttämään sen palveluja (mitä komissiolle toimitetut numerotiedot eivät vahvista) on vain pahentanut sen toiminnalle vahingollisia kilpailuongelmia. (66) Lisäksi komissio panee merkille SIDEn ristiriitaisuuden, kun se 9 päivänä joulukuuta 2002 päivätyssä muistiossa selittää, että ”...pienten tilausten käsittely on loppujen lopuksi paljon kannattavampaa kuin suurten”.

| (235) | Seuraava Ranskan viranomaisten ja SIDEn toimittamista tiedoista koottu taulukko 6 osoittaa, ettei SIDEn liikevaihdon nousujen ja laskujen ja CELFille valtiontukien korotusten ja vähennysten välillä ole mitään automaattista yhteyttä.
  Taulukko 6








  Viitevuosi | CELFille myönnetyt tuet (euroina) | SIDEn liike-vaihdon muutos | TUKI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1990 | 304 900 | – | – |
| 1991 | 373 500 | + | + |
| 1992 | 422 280 | – | + |
| 1993 | 382 650 | + | – |
| 1994 | 304 900 | – | – |
| 1995 | 304 900 | – | = |
| 1996 | 304 900 | – | = |
| 1997 | 243 920 | – | – |
| 1998 | 182 940 | + | – |
| 1999 | 121 960 | – | – |
| 2000 | 60 980 | + | – |
| 2001 | 38 110 | – | – |
| 2002 | 0 | – | 0 |

(235)

Seuraava Ranskan viranomaisten ja SIDEn toimittamista tiedoista koottu taulukko 6 osoittaa, ettei SIDEn liikevaihdon nousujen ja laskujen ja CELFille valtiontukien korotusten ja vähennysten välillä ole mitään automaattista yhteyttä.

Taulukko 6

Viitevuosi

CELFille myönnetyt tuet (euroina)

SIDEn liike-vaihdon muutos

TUKI

1990

304 900

–

–

1991

373 500

+

+

1992

422 280

–

+

1993

382 650

+

–

1994

304 900

–

–

1995

304 900

–

=

1996

304 900

–

=

1997

243 920

–

–

1998

182 940

+

–

1999

121 960

–

–

2000

60 980

+

–

2001

38 110

–

–

2002

0

–

0

| (236) | Komissio saattoi päätellä sekä CELFin että SIDEn toimittamista tiedoista, ettei CELFille maksettujen tukien määrä vaikuttanut automaattisesti SIDEn, markkinoiden ainoan toisen yleistä toimintaa harjoittavan vientiagentin, liiketoimintaan ja tulokseen. (67) SIDEn liikevaihto näyttää esimerkiksi useana vuonna laskeneen siitä huolimatta, että CELFille myönnetty tuki väheni. |
| --- | --- |

(236)

Komissio saattoi päätellä sekä CELFin että SIDEn toimittamista tiedoista, ettei CELFille maksettujen tukien määrä vaikuttanut automaattisesti SIDEn, markkinoiden ainoan toisen yleistä toimintaa harjoittavan vientiagentin, liiketoimintaan ja tulokseen. (67) SIDEn liikevaihto näyttää esimerkiksi useana vuonna laskeneen siitä huolimatta, että CELFille myönnetty tuki väheni.

| (237) | Lisäksi komissio huomauttaa, että ainoa näkyvä ja merkittävä seuraus CELFille maksettujen tukien lakkauttamisesta oli sen ”pienistä tilauksista” kertyneen liikevaihdon lasku ja ”pienten asiakastilien” määrän väheneminen. |
| --- | --- |

(237)

Lisäksi komissio huomauttaa, että ainoa näkyvä ja merkittävä seuraus CELFille maksettujen tukien lakkauttamisesta oli sen ”pienistä tilauksista” kertyneen liikevaihdon lasku ja ”pienten asiakastilien” määrän väheneminen.

| (238) | Sille toimitettujen numerotietojen perusteella komissio toteaa, että CELF näyttää luopuneen osasta tilauksia nyt, kun tuet on lakkautettu, mutta SIDE ei siitä huolimatta ole pyrkinyt saamaan näin vapautuneita asiakkaita itselleen. |
| --- | --- |

(238)

Sille toimitettujen numerotietojen perusteella komissio toteaa, että CELF näyttää luopuneen osasta tilauksia nyt, kun tuet on lakkautettu, mutta SIDE ei siitä huolimatta ole pyrkinyt saamaan näin vapautuneita asiakkaita itselleen.

| (239) | Komissio saattoi lisäksi todeta, etteivät kaudella 1994—2001 maksetut tuet edes kattaneet täysin pienten tilausten tukiohjelmasta aiheutuneita tappioita ja että niiden osuus CELFin kokonaisliikevaihdosta oli verrattain pieni: se laski 3,95 prosentista vuonna 1994 noin 0,29 prosenttiin vuonna 2001. (68) |
| --- | --- |

(239)

Komissio saattoi lisäksi todeta, etteivät kaudella 1994—2001 maksetut tuet edes kattaneet täysin pienten tilausten tukiohjelmasta aiheutuneita tappioita ja että niiden osuus CELFin kokonaisliikevaihdosta oli verrattain pieni: se laski 3,95 prosentista vuonna 1994 noin 0,29 prosenttiin vuonna 2001. (68)

| (240) | Kaikkien edellä analysoitujen seikkojen perusteella vaikuttaa siltä, että riidanalaiset tuet koskevat äärimmäisen pientä osaa vientiagentuuritoiminnasta eikä kyseistä palvelua selvästikään olisi voitu tarjota ilman kyseisiä tukia. On myös todettava, etteivät Ranskan myöntämät tuet olleet ylimitoitettuja kyseisestä toiminnasta aiheutuneisiin kustannuksiin nähden. |
| --- | --- |

(240)

Kaikkien edellä analysoitujen seikkojen perusteella vaikuttaa siltä, että riidanalaiset tuet koskevat äärimmäisen pientä osaa vientiagentuuritoiminnasta eikä kyseistä palvelua selvästikään olisi voitu tarjota ilman kyseisiä tukia. On myös todettava, etteivät Ranskan myöntämät tuet olleet ylimitoitettuja kyseisestä toiminnasta aiheutuneisiin kustannuksiin nähden.

| (241) | Komissio muistuttaa niin ikään — kuten edellä 132 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa mainitaan — että toimenpiteen vaikutus kaupankäyntiin ja kilpailun edellytyksiin yhteisössä on tässä tapauksessa erittäin vähäinen. Komission on otettava nämä tiedot huomioon silloin, kun se arvioi tuen yhteensopivuutta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan kanssa, kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin selvästi toteaa asiassa Ladbroke Racing Ltd vastaan komissio 27 päivänä tammikuuta 1998 annetussa tuomiossa. (69) |
| --- | --- |

(241)

Komissio muistuttaa niin ikään — kuten edellä 132 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa mainitaan — että toimenpiteen vaikutus kaupankäyntiin ja kilpailun edellytyksiin yhteisössä on tässä tapauksessa erittäin vähäinen. Komission on otettava nämä tiedot huomioon silloin, kun se arvioi tuen yhteensopivuutta perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan kanssa, kuten ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin selvästi toteaa asiassa Ladbroke Racing Ltd vastaan komissio 27 päivänä tammikuuta 1998 annetussa tuomiossa. (69)

| (242) | CELFille pienten tilausten tukiohjelmasta myönnetyt tuet eivät siis muuttaneet kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Ranskan viranomaisten toimenpide oli oikeassa suhteessa tavoitteeseensa nähden, ja sen avulla kyseistä palvelua tarjoava yritys saattoi kannattavuudesta huolehtimatta vastata poikkeuksellisesti sellaisen palvelun kysyntään, johon ei muutoin olisi voitu vastata. |
| --- | --- |

(242)

CELFille pienten tilausten tukiohjelmasta myönnetyt tuet eivät siis muuttaneet kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Ranskan viranomaisten toimenpide oli oikeassa suhteessa tavoitteeseensa nähden, ja sen avulla kyseistä palvelua tarjoava yritys saattoi kannattavuudesta huolehtimatta vastata poikkeuksellisesti sellaisen palvelun kysyntään, johon ei muutoin olisi voitu vastata.

B.   PERUSTAMISSOPIMUKSEN 86 ARTIKLAN 2 KOHDAN SOVELTAMINEN

1.   RANSKAN VIRANOMAISTEN KANTA

| (243) | Ranskan viranomaiset väittävät, kuten vuonna 1998, (70) että koska CELFille oli uskottu julkisen palvelun tehtävä, riitautettujen toimenpiteiden arvioinnissa on käytettävä perusteena perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaa, jossa todetaan seuraavaa: ”Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.” |
| --- | --- |

(243)

Ranskan viranomaiset väittävät, kuten vuonna 1998, (70) että koska CELFille oli uskottu julkisen palvelun tehtävä, riitautettujen toimenpiteiden arvioinnissa on käytettävä perusteena perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohtaa, jossa todetaan seuraavaa: ”Yrityksiin, jotka tuottavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja, sekä fiskaalisiin monopoleihin sovelletaan tämän sopimuksen määräyksiä ja varsinkin kilpailusääntöjä siltä osin kuin ne eivät oikeudellisesti tai tosiasiallisesti estä yrityksiä hoitamasta niille uskottuja erityistehtäviä. Kaupan kehitykseen ei saa vaikuttaa tavalla, joka olisi ristiriidassa yhteisön etujen kanssa.”

| (244) | Tältä osin Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet useita tekstejä, (71) jotka niiden mukaan vahvistavat, että CELFille uskottu tehtävä oli luonteeltaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua. |
| --- | --- |

(244)

Tältä osin Ranskan viranomaiset ovat toimittaneet useita tekstejä, (71) jotka niiden mukaan vahvistavat, että CELFille uskottu tehtävä oli luonteeltaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää palvelua.

| (245) | Näiden tekstien perusteella Ranskan viranomaiset selittävät, että kulttuuriministeriön kirjallisuusosasto teki vuoteen 2001 asti CELFin kanssa vuosittain tukisopimuksia, joissa määriteltiin ministeriön ja tuetun yrityksen välisen yhteistyön tavoitteet sekä kummankin osapuolen velvoitteet. |
| --- | --- |

(245)

Näiden tekstien perusteella Ranskan viranomaiset selittävät, että kulttuuriministeriön kirjallisuusosasto teki vuoteen 2001 asti CELFin kanssa vuosittain tukisopimuksia, joissa määriteltiin ministeriön ja tuetun yrityksen välisen yhteistyön tavoitteet sekä kummankin osapuolen velvoitteet.

| (246) | Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle nähtäväksi useita näistä tukisopimuksista. Ensimmäisen, 25 päivänä huhtikuuta 1991 päivätyn tukisopimuksen 1 artiklassa todetaan, että ”ministeriö myöntää CELFille tukea ulkomaille toimitettavien pienten kirjatilausten keskitettyyn käsittelyyn”. Toisessa, 23 päivänä lokakuuta 1997 päivätyssä tukisopimuksessa mainitaan ilmeisesti ensimmäisen kerran, että ”ministeriö myöntää tukea toimintakustannuksiin, joita CELFille aiheutuu pienten tilausten käsittelyyn liittyvästä julkisen palvelun tehtävästä”. Näiden jälkeen vuoteen 2001 asti tehdyt tukisopimukset ovat kaikki samanlaisia myönnetyn tuen määrää lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(246)

Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle nähtäväksi useita näistä tukisopimuksista. Ensimmäisen, 25 päivänä huhtikuuta 1991 päivätyn tukisopimuksen 1 artiklassa todetaan, että ”ministeriö myöntää CELFille tukea ulkomaille toimitettavien pienten kirjatilausten keskitettyyn käsittelyyn”. Toisessa, 23 päivänä lokakuuta 1997 päivätyssä tukisopimuksessa mainitaan ilmeisesti ensimmäisen kerran, että ”ministeriö myöntää tukea toimintakustannuksiin, joita CELFille aiheutuu pienten tilausten käsittelyyn liittyvästä julkisen palvelun tehtävästä”. Näiden jälkeen vuoteen 2001 asti tehdyt tukisopimukset ovat kaikki samanlaisia myönnetyn tuen määrää lukuun ottamatta.

2.   KOMISSION ARVIOINTI

| (247) | Komissio jo edellä totesi, että CELFille myönnetty tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että se soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (72) mukaan komission ei siis tarvitse enää arvioida kyseisestä järjestelmästä tuettua CELFin toimintaa perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan perusteella. Tämän vahvistaa 22 päivänä kesäkuuta 2000 annettu tuomio, (73) jossa yhteisöjen tuomioistuin toteaa, että perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla myönnetyistä tuista on ilmoitettava komissiolle. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen selvittää, ovatko CELFille myönnetyt tuet perusteltuja myös perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(247)

Komissio jo edellä totesi, että CELFille myönnetty tuki on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että se soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön (72) mukaan komission ei siis tarvitse enää arvioida kyseisestä järjestelmästä tuettua CELFin toimintaa perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan perusteella. Tämän vahvistaa 22 päivänä kesäkuuta 2000 annettu tuomio, (73) jossa yhteisöjen tuomioistuin toteaa, että perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla myönnetyistä tuista on ilmoitettava komissiolle. Sen vuoksi ei ole enää tarpeen selvittää, ovatko CELFille myönnetyt tuet perusteltuja myös perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla.

| (248) | Komissio huomauttaa yhteisöjen tuomioistuimen tosin tällä välin täsmentäneen asiassa Altmark 24 päivänä heinäkuuta 2003 annetussa tuomiossa, (74) millä edellytyksillä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää tehtävää hoitavalle yritykselle myönnettyä tukea ei voida luokitella valtiontueksi. Komissio kuitenkin toteaa, etteivät tuomiossa mainitut edellytykset tässä tapauksessa täyty. Ensinnäkään tuomion 89 kohdan vaatimuksia ei ole noudatettu, koska tuen perustana oleva säädös ei koske nimenomaisesti CELFiä. Lisäksi komissio katsoo, ettei tuen myöntämisessä liioin ole noudatettu tuomion 90 kohtaa, jonka mukaan parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen. Näin on siitä huolimatta, ettei tuki kokonaisuudessaan ylittänyt pienten tilausten käsittelystä aiheutuvien kustannusten korvaamiseen tarvittavaa summaa. |
| --- | --- |

(248)

Komissio huomauttaa yhteisöjen tuomioistuimen tosin tällä välin täsmentäneen asiassa Altmark 24 päivänä heinäkuuta 2003 annetussa tuomiossa, (74) millä edellytyksillä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvää tehtävää hoitavalle yritykselle myönnettyä tukea ei voida luokitella valtiontueksi. Komissio kuitenkin toteaa, etteivät tuomiossa mainitut edellytykset tässä tapauksessa täyty. Ensinnäkään tuomion 89 kohdan vaatimuksia ei ole noudatettu, koska tuen perustana oleva säädös ei koske nimenomaisesti CELFiä. Lisäksi komissio katsoo, ettei tuen myöntämisessä liioin ole noudatettu tuomion 90 kohtaa, jonka mukaan parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on vahvistettava etukäteen. Näin on siitä huolimatta, ettei tuki kokonaisuudessaan ylittänyt pienten tilausten käsittelystä aiheutuvien kustannusten korvaamiseen tarvittavaa summaa.

VI   PÄÄTELMÄ

| (249) | Edellä esitetyn perusteella vaikuttaa siltä, että kyseiset tuet vastaavat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa asetettuja vaatimuksia ja ne ovat oikeassa suhteessa niillä edistettyyn kulttuuriseen tavoitteeseen nähden. Kaiken kaikkiaan komissio toteaa, ettei tuki muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, |
| --- | --- |

(249)

Edellä esitetyn perusteella vaikuttaa siltä, että kyseiset tuet vastaavat perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdassa asetettuja vaatimuksia ja ne ovat oikeassa suhteessa niillä edistettyyn kulttuuriseen tavoitteeseen nähden. Kaiken kaikkiaan komissio toteaa, ettei tuki muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tuki, jota Ranska vuosina 1980—2001 myönsi Coopérative d'exportation du livre français'lle (CELF) ranskankielisten kirjojen pienten tilausten käsittelyä varten, on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Koska Ranska on laiminlyönyt ilmoittaa tästä tuesta komissiolle ennen sen toimeenpanoa, on se myönnetty laittomasti. Tuki soveltuu kuitenkin yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan d alakohdan nojalla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EYVL C 366, 5.12.1996, s. 7.

1

(2)  Asia T-155/98, Société internationale de diffusion et d'edition (SIDE) v. komissio (Kok. 2002, s. II—1179).

2

(3)  EYVL L 44, 18.2.1999, s. 37.

3

(4)  Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen kumoama virke on alleviivattu.

4

(5)  Ote 20. maaliskuuta 1992 päivätystä SIDEn kirjeestä.

5

(6)  SIDE valittaa pääasiassa, että kulttuuriministeriö epäsi siltä tuet, joita se kuitenkin oli myöntänyt CELFille.

6

(7)  Päätös NN 127/92, ”Ranskalaisten kirjojen viejille myönnetyt valtiontuet” (EYVL C 174, 25.6.1993, s. 6).

7

(8)  Asia T-49/93, Société internationale de diffusion et d'édition (SIDE) v. komissio (Kok. 1995, s. II—2501).

8

(9)  Jota sittemmin jatkettiin ”A l'Est de l'Europe” -ohjelmalla.

9

(10)  Ks. alaviite 1.

10

(11)  Asia C-332/98, Ranska v. komissio, ”Valtiontuki Coopérative d'exportation du livre français'lle” (Kok. 2002, s. I—4833).

11

(12)  Lisäksi kulttuuriministeriön edustajat oli kutsuttu osallistumaan tarkkailijoina CELFin hallintoneuvoston kokouksiin ja yhtiökokoukseen.

12

(13)  Vuonna 1980 perustettu perheyritys.

13

(14)  Ks. edellä 3 kappale.

14

(15)  Komissio täsmentää, että kyseisestä ohjelmasta myönnetyn tuen avulla kirjakaupoille voidaan myöntää alennusta luettelohinnoista; CELF osallistuu ohjelmaan samoin edellytyksin kuin muutkin toimijat, siis ei tässä tapauksessa vientiagentin ominaisuudessa.

15

(16)  Vakuutus, joka kattaa vientituotteiden maksamiseen sisältyvät riskit. SIDE ei toimita tuotteita sellaisiin maihin, joissa tämä vakuutus ei ole voimassa.

16

(17)  Se laati tätä varten muun muassa muistion, jonka aiheena oli ”niiden vahinkojen määrittäminen, joita SIDE on kärsinyt kulttuuriministeriön CELFille 1. huhtikuuta 1980 ja 31. maaliskuuta 1996 välisenä aikana myöntämien tukien takia”.

17

(18)  Vuodet 2000—2002 eli tukien merkittävän alentamisen ja niiden lopullisen lakkauttamisen välillä kulunut ajanjakso.

18

(19)  SIDE toimitti komissiolle muun muassa 18. maaliskuuta 2002 päivätyn CELFin kirjeen, jossa saksalaiselle asiakkaalle tiedotetaan ”pieniä tilauksia” koskevien yleisten myyntiehtojen muuttumisesta, joka näkyi hinnankorotuksina.

19

(20)  Ks. alaviite 1.

20

(21)  On huomattava, että CELF on ostanut kaksi tässä menettelyssä huomautuksensa esittäneistä kolmansista yrityksistä ja että Van Ginneken toimitti menettelyssä huomautuksia myös Hexalivren nimissä vuonna 1996.

21

(22)  CELFin entinen yleisedustaja, jonka liikesuhde CELFiin ”päättyi ikävästi”. CELF irtisanoi sen.

22

(23)  Tässä viitataan vuosiin 1996—1997.

23

(24)  Komissio havaitsi, että CELFillä on noin sata yhteistyökumppania, kun markkinoilla on useita tuhansia kustantajia.

24

(25)  Hexalivren osti vuonna 1998 eräs CELFin tytäryritys, joka itse on siitä lähtien ollut sidossuhteessa CELFiin.

25

(26)  Kursivointi ja alleviivaus komission.

26

(27)  Tec et Docin mukaan CELFin pitäisi rajoittaa toimintansa vientiagentin tehtäviin eikä sekaantua tieteellisten kirjojen vientitoimintaan.

27

(28)  Pienten tilausten osuus on SNIELin mukaan 6 prosenttia CELFin liiketoiminnasta, mikä tämän järjestön mukaan merkitsee sitä, että ”CELF on tukien avulla voinut kehittää 94:ää prosenttia toiminnastaan aloilla, joilla sen ei alun perin pitänyt lainkaan toimia”.

28

”CELF on tukien avulla voinut kehittää 94:ää prosenttia toiminnastaan aloilla, joilla sen ei alun perin pitänyt lainkaan toimia”

(29)  Kantelijan toimittama 18. heinäkuuta 1980 päivätty ”Syndicat national de l'éditionin” kirje tukee tätä väitettä.

29

(30)  Yhdistys muodostui joistakin kustantajista, joiden tavoitteena oli edistää ranskankielisten kirjojen levittämistä ulkomaille ja tukea vientiä harjoittavien kustantajien investointeja. Yhdistys sai valtiontukea kulttuuriministeriön kirjallisuusosastolta.

30

(31)  CELFin jäsenistöön kuuluu nykyisin vain yksi ulkomainen yritys, Editeur Casterman, jonka kotipaikka on Belgiassa; sen omistaa Flammarion, joka itse on italialaisen Rizzolin ranskalainen tytäryritys.

31

(32)  Ennen 29. kesäkuuta 1994 pidettyä yhtiökokousta voimassa olleessa CELFin yhtiöjärjestyksessä viitattiin nimenomaisesti pieniin tilauksiin. Yhtiöjärjestyksen silloisessa II artiklassa todettiin, että ’osuuskunnan tavoitteena on käsitellä pieniä tilauksia ulkomaille ja Ranskan merentakaisille alueille ja departementeille tai helpottaa niiden käsittelyä....’

32

(33)  Näitä markkinoita ei määritellä tullitilastoissa.

33

(34)  Tietyt yritykset (ranskankielisessä Afrikassa toimiva Servedit vuosina 1988—1993 ja Välimeren alueen maissa toimiva Ecole des loisirs vuonna 1995) saivat samanluonteista tukea, mutta erikoisaloille.

34

(35)  Ainoa muu tukea hakenut yritys.

35

(36)  Vuoteen 2001 asti, sillä tuki lakkautettiin vuoden 2002 alusta.

36

(37)  Esimerkiksi Ensemble baroque Limoge, Monastère Sainte Madeleine.

37

(38)  CELF toimii vientiagenttina yksinomaan ranskankielisille kirjoille, toisin kuin SIDE, joka välittää myös muunkielisiä kirjoja.

38

(39)  Toisin kuin SIDEn, CELFin toiminta on suuntautunut pelkästään vientiin.

39

(40)  www.celf.fr

40

(41)  SIDEn hallintoneuvoston 7. syyskuuta 1992 päivätty kirje komissiolle.

41

(42)  KOM(2003) 520 lopullinen.

42

(43)  SIDEn kirjeet, päivätty 22. toukokuuta ja 4. kesäkuuta 1991.

43

(44)  Ks. edellä 81 kappale.

44

(45)  Ks. edellä 10 kappale.

45

(46)  Euroopan yhteisöjen tiedote N:o 9-1984.

46

(47)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

47

(48)  Ks. edellä 10 kappale.

48

(49)  Ainakin vuoteen 1991 asti. Ks. 79 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

49

(50)  SIDEn toimittama raportti, s. 163.

50

(51)  Myös SIDE itse viittaa useissa kirjallisissa huomautuksissaan kirjojen vientitukiin.

51

(52)  Ks. edellä 90 kappale.

52

(53)  Aux Amateurs du Livre — International -yritystä koskeneet 7. syyskuuta 1992 ja 9. joulukuuta 2002 päivätyt kirjeet.

53

(54)  Tietojen mukaan CELFin markkinaosuus olisi noussut 86,60 prosentista vuonna 1992 aina 92,75 prosenttiin vuonna 2001, mikä tarkoittaisi, etteivät tuet olisi vaikuttaneet mitenkään CELFin asemaan, koska sille myönnettyjä tukia alennettiin jatkuvasti vuosista 1996 ja 1997 lähtien.

54

(55)  Komissio pitää valitettavana, ettei SIDE halunnut toimittaa tietoja asiakasmäärästään ja asiakastiliensä keskimääräisestä arvosta.

55

(56)  Ks. edellä 112 ja 113 kappale.

56

(57)  Ranskan frangeina.

57

(58)  CELFin prosenttiluvut on saatu Ranskan viranomaisilta ja SIDEn luvut siltä itseltään.

58

(59)  Suuret kustannusyhtiöt saavat periaatteessa merkittävimmät tilaukset; niiltä tulee levitykseen usein ”suurelle yleisölle” tarkoitettuja teoksia, joita myydään yleensä suurina määrinä.

59

(60)  Muistio, jonka aiheena on ”niiden vahinkojen määrittäminen, joita SIDE on kärsinyt kulttuuriministeriön CELFille 1. huhtikuuta 1980 ja 31. maaliskuuta 1996 välisenä aikana myöntämien tukien takia”.

60

(61)  SIDE esittää viisi muutakin esimerkkiä.

61

(62)  Ranskan viranomaiset kiistävät SIDEn esittämät muut esimerkit.

62

(63)  SIDEn alun perin toimittamassa selvityksessä käytettiin viitteenä CELFin ohjevähittäishinnasta (kaikkine veroineen) myöntämiä alennuksia, kun taas vientimyynnissä alennukset lasketaan yleensä verottomasta hinnasta. Tästä lähtien hintoja vertaillaan tämän korjatun hinnaston perusteella.

63

(64)  Ranska ei kiistä CELFin hinnanmuutoksia, vaan selittää, että sen oli nopeasti tarkistettava ”pienten tilausten” hintoja tukien vähenemisen takia.

64

(65)  Ks. myös taulukot 3A, 3B ja 3C.

65

(66)  Tätä kohtaa SIDE kommentoi seuraavasti: ”On selvää, että kiinnostavimpia asiakkaita ovat ne, joilla on suurimmat tilausmäärät — ei siksi, etteivät muut olisi kannattavia, vaan yksinkertaisesti siksi, että SIDElle, kuten mille tahansa liikeyritykselle, ovat aina mieluisimpia sellaiset asiakkaat, jotka tuottavat suuren liikevaihdon.”

66

(67)  Muistutukseksi komissio huomauttaa, että nyt esillä olevien luonteisia erityistukia maksettiin kahdelle muullekin yritykselle, nimittäin Serveditille ja Ecole des Loisirs'lle.

67

(68)  Ks. tältä osin myös liite II.

68

(69)  Asia T-67/94 (Kok. 1998, s. II—00001), ks. erityisesti 150—162 kohta.

69

(70)  Ks. edellä 24 kappale.

70

(71)  Ks. edellä 102 kappale.

71

(72)  Asia C-387/92, Banco Exterior de España v. Ayuntamiento de Valencia, tuomio 15. maaliskuuta 1994, Kok. 1994, s. I-0877.

72

(73)  Ks. edellä 24 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.

73

(74)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, Kok. 2003, s. I-7747.

74

---

LIITE I

Taulukko vuodesta 1980 lähtien maksettujen tukien kehityksestä (euroina)

| 1980 | 91 470 |
| --- | --- |
| 1981 | 91 470 |
| 1982 | 205 510 |
| 1983 | 164 640 |
| 1984 | 137 200 |
| 1985 | 141 780 |
| 1986 | 248 490 |
| 1987 | 214 950 |
| 1988 | 213 430 |
| 1989 | 259 160 |
| 1990 | 304 900 |
| 1991 | 373 500 |
| 1992 | 422 280 |
| 1993 | 382 650 |
| 1994 | 304 900 |
| 1995 | 304 900 |
| 1996 | 304 900 |
| 1997 | 243 920 |
| 1998 | 182 940 |
| 1999 | 121 960 |
| 2000 | 60 980 |
| 2001 | 38 110 |
| 2002 | 0 |

1980

91 470

1981

91 470

1982

205 510

1983

164 640

1984

137 200

1985

141 780

1986

248 490

1987

214 950

1988

213 430

1989

259 160

1990

304 900

1991

373 500

1992

422 280

1993

382 650

1994

304 900

1995

304 900

1996

304 900

1997

243 920

1998

182 940

1999

121 960

2000

60 980

2001

38 110

2002

0

---

LIITE II

CELFille myönnetyn korvaavan tuen asteittainen vähentäminen

Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot

| Vuosi | Tuen määrä (euroina) | Kulut yhteensä | Kulujen osuus prosentteina |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | 304 900 | 683 788 | 44,59 % |
| 1995 | 304 900 | 697 177 | 43,73 % |
| 1996 | 304 900 | 624 206 | 48,85 % |
| 1997 | 243 920 | 680 023 | 35,87 % |
| 1998 | 182 940 | 664 783 | 22,63 % |
| 1999 | 121 960 | 635 577 | 19,19 % |
| 2000 | 60 980 | 572 670 | 10,65 % |
| 2001 | 38 110 | 509 048 | 7,49 % |
| 2002 | 0 | 0 | 0 |

Vuosi

Tuen määrä (euroina)

Kulut yhteensä

Kulujen osuus prosentteina

1994

304 900

683 788

44,59 %

1995

304 900

697 177

43,73 %

1996

304 900

624 206

48,85 %

1997

243 920

680 023

35,87 %

1998

182 940

664 783

22,63 %

1999

121 960

635 577

19,19 %

2000

60 980

572 670

10,65 %

2001

38 110

509 048

7,49 %

2002

0

0

0

---

LIITE III

Tilausten käsittelyprosessi

SIDEn selvityksistä saadut tiedot

Uusi asiakas

| a) | Lähetetään ostajalle aineisto, joka sisältää






  — | yleiset myyntiehdot (sähköpostilla, faksilla tai postitse), |
| --- | --- | --- |

a)

Lähetetään ostajalle aineisto, joka sisältää

—

yleiset myyntiehdot (sähköpostilla, faksilla tai postitse),

| — | tilinavaushakemuslomakkeen (sähköpostilla, faksilla tai postitse). |
| --- | --- |

—

tilinavaushakemuslomakkeen (sähköpostilla, faksilla tai postitse).

| b) | Tilinavaushakemuksen saavuttua tarkistetaan asiakkaan maksukyky COFACEsta. |
| --- | --- |

b)

Tilinavaushakemuksen saavuttua tarkistetaan asiakkaan maksukyky COFACEsta.

| c) | Jos tilinavaukseen ei liity ongelmia, avataan asiakastili. |
| --- | --- |

c)

Jos tilinavaukseen ei liity ongelmia, avataan asiakastili.

| d) | Jos tilinavaukseen liittyy ongelmia, asiakkaan tilaus voidaan toimittaa vain ”pro forma” eli ennakkomaksun suorittamisen jälkeen). |
| --- | --- |

d)

Jos tilinavaukseen liittyy ongelmia, asiakkaan tilaus voidaan toimittaa vain ”pro forma” eli ennakkomaksun suorittamisen jälkeen).

Tiliasiakas

| a) | Tunnistetaan asiakas (asiakastilin numeron avulla).
  Haetaan tilattu tuote tietokannasta (640 000 nimikkeen joukosta, johon kuuluu kirjoja, äänikasetteja, CD-levyjä ja cd-romeja).
  Tallennus: kun tuote on tunnistettu, syötetään tilausmäärä, tilauspäivä ja asiakkaan viitenumero, minkä tiedot tallennetaan.






  — | Sama toistetaan, jos on tallennettava lisää tilausrivejä. |
| --- | --- | --- |

a)

Tunnistetaan asiakas (asiakastilin numeron avulla).

Haetaan tilattu tuote tietokannasta (640 000 nimikkeen joukosta, johon kuuluu kirjoja, äänikasetteja, CD-levyjä ja cd-romeja).

Tallennus: kun tuote on tunnistettu, syötetään tilausmäärä, tilauspäivä ja asiakkaan viitenumero, minkä tiedot tallennetaan.

—

Sama toistetaan, jos on tallennettava lisää tilausrivejä.

| — | Tilausten toimitustapaa voi vielä muuttaa asiakkaan toiveiden mukaan. |
| --- | --- |

—

Tilausten toimitustapaa voi vielä muuttaa asiakkaan toiveiden mukaan.

| b) | Tilattua teosta ei löydy tietokannasta






  — | Tallennetaan tilaus manuaalisesti.
  Ilmoitetaan teoksen nimi, tekijä, ISBN, kustantaja ja toimittaja. |
| --- | --- | --- |

b)

Tilattua teosta ei löydy tietokannasta

—

Tallennetaan tilaus manuaalisesti.

Ilmoitetaan teoksen nimi, tekijä, ISBN, kustantaja ja toimittaja.

| c) | Ohjelma luo jokaisesta kirjatilauksesta automaattisesti toimittajalle menevän tilauksen. |
| --- | --- |

c)

Ohjelma luo jokaisesta kirjatilauksesta automaattisesti toimittajalle menevän tilauksen.

| d) | Ohjelma lähettää tilaukset automaattisesti sille toimittajalle, joka toimittaa viitetiedoissa mainittuja tuotteita. |
| --- | --- |

d)

Ohjelma lähettää tilaukset automaattisesti sille toimittajalle, joka toimittaa viitetiedoissa mainittuja tuotteita.

| e) | Tilauslomakkeet tulostetaan ja lähetetään faksilla, postitse tai lähetin mukana toimittajille. |
| --- | --- |

e)

Tilauslomakkeet tulostetaan ja lähetetään faksilla, postitse tai lähetin mukana toimittajille.

Tavaran vastaanotto

| a) | Tavarakolli saapuu postitse tai lähetin mukana. |
| --- | --- |

a)

Tavarakolli saapuu postitse tai lähetin mukana.

| b) | Tarkistetaan, vastaavatko laskun tai tilauslomakkeen tiedot kollien sisältöä. |
| --- | --- |

b)

Tarkistetaan, vastaavatko laskun tai tilauslomakkeen tiedot kollien sisältöä.

| c) | Syötetään ohjelmaan tieto tavaran saapumisesta, jolloin saadaan näkyviin teosten ja tilaajien nimet. |
| --- | --- |

c)

Syötetään ohjelmaan tieto tavaran saapumisesta, jolloin saadaan näkyviin teosten ja tilaajien nimet.

| d) | Lähetetään mahdolliset reklamaatiot automaattisesti toimittajille. |
| --- | --- |

d)

Lähetetään mahdolliset reklamaatiot automaattisesti toimittajille.

| e) | Tulostetaan lista kullekin asiakkaalle tulleista kirjoista sekä asiakkaalle varatun ”lajittelulokeron” numero. |
| --- | --- |

e)

Tulostetaan lista kullekin asiakkaalle tulleista kirjoista sekä asiakkaalle varatun ”lajittelulokeron” numero.

| f) | Kun tilaus on valmis tai jos kirjat päätetään toimittaa asiakkaalle saman tien, ne pakataan laatikkoon lähetettäviksi. Pakettiin merkitään tarvittaessa paino ja kuljetushinta. |
| --- | --- |

f)

Kun tilaus on valmis tai jos kirjat päätetään toimittaa asiakkaalle saman tien, ne pakataan laatikkoon lähetettäviksi. Pakettiin merkitään tarvittaessa paino ja kuljetushinta.

Laskutus ja lähettäminen

| a) | Laskut ja kuormakirjat tulostetaan. Valitaan toimituksen lähetystapa asiakkaan toiveiden mukaan. Laskut viedään kirjanpitoon automaattisesti. Lasku lähetetään asiakkaalle postitse. |
| --- | --- |

a)

Laskut ja kuormakirjat tulostetaan. Valitaan toimituksen lähetystapa asiakkaan toiveiden mukaan. Laskut viedään kirjanpitoon automaattisesti. Lasku lähetetään asiakkaalle postitse.

| b) | Tilitys tehdään aina kuukauden lopussa, minkä jälkeen maksut vastaanotetaan kullekin asiakkaalle määritetyn eräpäivän mukaan. Oletuksena siis on, että asiakkaat ovat tiliasiakkaita. |
| --- | --- |

b)

Tilitys tehdään aina kuukauden lopussa, minkä jälkeen maksut vastaanotetaan kullekin asiakkaalle määritetyn eräpäivän mukaan. Oletuksena siis on, että asiakkaat ovat tiliasiakkaita.

| c) | Maksutapa: luottokortti — suuremmat summat suoritetaan pankkisiirrolla tai sekillä, joskus luottokirjeellä. |
| --- | --- |

c)

Maksutapa: luottokortti — suuremmat summat suoritetaan pankkisiirrolla tai sekillä, joskus luottokirjeellä.

---

LIITE IV

CELFin kirjanpidosta otettujen lukujen todentaminen — 1994

Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen pohjalta

Numerotiedot frangeina ja euroina

| | FRF | euro |
| --- | --- | --- |
| Kirjojen hankintakulut | 2 068 293 | 315 309 |
| — | Ostohinta |

FRF

euro

Kirjojen hankintakulut

2 068 293

315 309

—

Ostohinta

2 026 011

308 863

| — | Kuljetus ja lähettipalvelut |
| --- | --- |

—

Kuljetus ja lähettipalvelut

42 282

6 446

Henkilöstökulut

1 670 963

254 737

| — | Lähettämöön palkattu henkilöstö |
| --- | --- |

—

Lähettämöön palkattu henkilöstö

217 641

33 179

| — | Pakkaamoon palkattu henkilöstö |
| --- | --- |

—

Pakkaamoon palkattu henkilöstö

53 409

8 142

Myyntitehtäviin palkattu henkilöstö

| — | vyöhyke 1 |
| --- | --- |

—

vyöhyke 1

149 770

22 832

| — | vyöhyke 2 |
| --- | --- |

—

vyöhyke 2

157 627

24 030

| — | vyöhyke 3 |
| --- | --- |

—

vyöhyke 3

49 390

7 529

| — | Palkat: yleispalvelut |
| --- | --- |

—

Palkat: yleispalvelut

1 022 285

155 846

| — | Palkat: markkinointi |
| --- | --- |

—

Palkat: markkinointi

20 841

3 177

Yleiskulut

518 926

79 110

| — | Myyntipakkaukset |
| --- | --- |

—

Myyntipakkaukset

14 770

2 252

| — | Toimistohankinnat |
| --- | --- |

—

Toimistohankinnat

183 784

28 018

| — | Myyntikuljetukset |
| --- | --- |

—

Myyntikuljetukset

148 056

22 571

| — | Myyntikomissiot |
| --- | --- |

—

Myyntikomissiot

36 540

5 570

| — | Puhelin ja teleksi |
| --- | --- |

—

Puhelin ja teleksi

29 103

4 437

| — | Perintäkulut |
| --- | --- |

—

Perintäkulut

26 294

4 008

| — | Luottovakuutus |
| --- | --- |

—

Luottovakuutus

20 929

3 191

| — | Aineellisen käyttöomaisuuden poistot |
| --- | --- |

—

Aineellisen käyttöomaisuuden poistot

20 609

3 142

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

38 841

5 921

Välilliset kiinteät kulut

188 524

28 740

| — | Elinkeinovero |
| --- | --- |

—

Elinkeinovero

14 064

2 144

| — | Kirjanpidolliset tappiot |
| --- | --- |

—

Kirjanpidolliset tappiot

51 890

7 911

| — | Ulkoiset palvelut |
| --- | --- |

—

Ulkoiset palvelut

66 828

10 188

| — | Poikkeuskulut |
| --- | --- |

—

Poikkeuskulut

46 733

7 124

| — | Muut |
| --- | --- |

—

Muut

9 009

1 373

Kustannukset yhteensä

4 446 706

677 896

Huomautuksia

| 1) | Hankinta- ja kuljetuskulut (lähettipalvelut mukaan luettuina): Kulut laskettiin määrittämällä ensin liiketoiminnan kokonaiskustannukset suhteessa kirjojen määrään, jolloin tulokseksi saatiin 38 795 874 frangia (5 914 393 euroa). Jakamalla tämä summa kirjojen lukumäärällä saadaan yksikkökustannus kirjaa kohti. Vuonna 1994 myytyjen kirjojen kokonaismäärä oli 467 673, jolloin yksikkökustannukseksi tuli 82,95 frangia (12,65 euroa). Pienten tilausten hankinta- ja kuljetuskulujen määrittämiseksi kirjaa kohti laskettu yksikkökustannus kerrottiin pieniin tilauksiin sisältyneiden kirjojen määrällä, jolloin pienten tilausten hankinta- ja kuljetuskuluiksi saatiin 2 068 293 frangia (315 309 euroa). |
| --- | --- |

1)

Hankinta- ja kuljetuskulut (lähettipalvelut mukaan luettuina): Kulut laskettiin määrittämällä ensin liiketoiminnan kokonaiskustannukset suhteessa kirjojen määrään, jolloin tulokseksi saatiin 38 795 874 frangia (5 914 393 euroa). Jakamalla tämä summa kirjojen lukumäärällä saadaan yksikkökustannus kirjaa kohti. Vuonna 1994 myytyjen kirjojen kokonaismäärä oli 467 673, jolloin yksikkökustannukseksi tuli 82,95 frangia (12,65 euroa). Pienten tilausten hankinta- ja kuljetuskulujen määrittämiseksi kirjaa kohti laskettu yksikkökustannus kerrottiin pieniin tilauksiin sisältyneiden kirjojen määrällä, jolloin pienten tilausten hankinta- ja kuljetuskuluiksi saatiin 2 068 293 frangia (315 309 euroa).

| 2) | Henkilöstökulut: Tähän kustannuspaikkaan sovellettiin kerrointa 3 (kirjojen määrän perusteella), koska ”pienten tilausten” käsittelyyn liittyy niiden erityispiirteistä johtuvia hankaluuksia. Suurilta kustantajilta tai jakelijoilta tulevien teosten käsittely on automatisoitu EAN-koodilla, joka mahdollistaa teoksen tunnistuksen optisella lukijalla. Sen sijaan pienten kustantajien julkaisemissa teoksissa ei tavallisesti ole viivakoodia, joten tunnistus on hoidettava manuaalisesti.
  Suuret kustantajat perivät Pariisissa sijaitseville asiakkaille menevistä toimituksista toimialan vahvistaman kuljetusmaksun, joka oli 0,75 frangia kilolta, kun taas lähettipalvelu veloittaa pieniltä jakelijoilta tulevien kirjatoimitusten kuljetuksesta 6,5 frangia kilolta. Koska laskutus ulkomaisilta kirjakaupoilta on kiinteähintainen, tämän hankintalähteen käyttö johti lopulta voittomarginaalin kapenemiseen.
  Kun pieniin tilauksiin sovelletaan kerrointa 3, analyyttisessä kirjanpidossa voidaan ilmoittaa niiden tarkat käsittelykustannukset. |
| --- | --- |

2)

Henkilöstökulut: Tähän kustannuspaikkaan sovellettiin kerrointa 3 (kirjojen määrän perusteella), koska ”pienten tilausten” käsittelyyn liittyy niiden erityispiirteistä johtuvia hankaluuksia. Suurilta kustantajilta tai jakelijoilta tulevien teosten käsittely on automatisoitu EAN-koodilla, joka mahdollistaa teoksen tunnistuksen optisella lukijalla. Sen sijaan pienten kustantajien julkaisemissa teoksissa ei tavallisesti ole viivakoodia, joten tunnistus on hoidettava manuaalisesti.

Suuret kustantajat perivät Pariisissa sijaitseville asiakkaille menevistä toimituksista toimialan vahvistaman kuljetusmaksun, joka oli 0,75 frangia kilolta, kun taas lähettipalvelu veloittaa pieniltä jakelijoilta tulevien kirjatoimitusten kuljetuksesta 6,5 frangia kilolta. Koska laskutus ulkomaisilta kirjakaupoilta on kiinteähintainen, tämän hankintalähteen käyttö johti lopulta voittomarginaalin kapenemiseen.

Kun pieniin tilauksiin sovelletaan kerrointa 3, analyyttisessä kirjanpidossa voidaan ilmoittaa niiden tarkat käsittelykustannukset.

| 3) | Pakkaamo: Henkilöstökulujen laskennassa otettiin huomioon kirjojen määrä. |
| --- | --- |

3)

Pakkaamo: Henkilöstökulujen laskennassa otettiin huomioon kirjojen määrä.

| 4) | Myyntiosasto: Henkilöstökulut laskettiin soveltamalla kerrointa 3, sillä pienet tilaukset vaativat myyntihallinnolta muita perusteellisempaa käsittelyä. Käsittelyerojen perusteella analyyttiseen kirjanpitoon voidaan ilmoittaa tarkat käsittelykustannukset.

  Lisäselityksiä tilausnumeron antamisesta: Jos tilauksen kirjaamisessa tilausnumerolla ilmenee vaikeuksia, joudutaan suorittamaan lisätoimenpiteitä, olipa tilauksen arvo mikä hyvänsä.
  Ennen tilauksen tallennusta on haettava joitakin ennakkotietoja, kuten teoksen ISBN-numero sekä tietoja kustantajaluettelosta ja eri tietokannoista, tarkistettava teoksen saatavuus sekä vahvistettava tilauksen/kustantajan luottokelpoisuus. Jos tilauslomakkeen tietojen laadussa ja etenkin tilauksen tunnistuksessa on ongelmia, siitä aiheutuu aina lisäkustannuksia. Tällaisia ongelmia ilmenee usein silloin, kun kyseessä on pieni tilaus. Suuret kirjakaupat, joilla on merkittävää liikevaihtoa CELFin kanssa, ovat yleensä suurehkoja yrityksiä, jotka käyttävät hallintonsa järkeistämiseen tehokkaita välineitä ja etenkin standardimuotoisia tilauksia eli sellaisia, joissa on selkeät tunnistetiedot. CELFin asiakkaisiin kuuluu suuri määrä pieniä kirjakauppoja, joiden toiminnassa ei aina pystytä käyttämään kansainvälisen kaupan nykyaikaisia menetelmiä. Lisäksi tämäntyyppisiltä pieniltä yrityksiltä tulevista tilauksista on toisinaan vaikea saada selvää, ja osa tilauksen tekemiseen tarvittavista tiedoista saattaa puuttua, mikä vaatii ylimääräistä selvitystyötä ja aiheuttaa siis lisäkustannuksia. |
| --- | --- |

4)

Myyntiosasto: Henkilöstökulut laskettiin soveltamalla kerrointa 3, sillä pienet tilaukset vaativat myyntihallinnolta muita perusteellisempaa käsittelyä. Käsittelyerojen perusteella analyyttiseen kirjanpitoon voidaan ilmoittaa tarkat käsittelykustannukset.

Lisäselityksiä tilausnumeron antamisesta: Jos tilauksen kirjaamisessa tilausnumerolla ilmenee vaikeuksia, joudutaan suorittamaan lisätoimenpiteitä, olipa tilauksen arvo mikä hyvänsä.

Ennen tilauksen tallennusta on haettava joitakin ennakkotietoja, kuten teoksen ISBN-numero sekä tietoja kustantajaluettelosta ja eri tietokannoista, tarkistettava teoksen saatavuus sekä vahvistettava tilauksen/kustantajan luottokelpoisuus. Jos tilauslomakkeen tietojen laadussa ja etenkin tilauksen tunnistuksessa on ongelmia, siitä aiheutuu aina lisäkustannuksia. Tällaisia ongelmia ilmenee usein silloin, kun kyseessä on pieni tilaus. Suuret kirjakaupat, joilla on merkittävää liikevaihtoa CELFin kanssa, ovat yleensä suurehkoja yrityksiä, jotka käyttävät hallintonsa järkeistämiseen tehokkaita välineitä ja etenkin standardimuotoisia tilauksia eli sellaisia, joissa on selkeät tunnistetiedot. CELFin asiakkaisiin kuuluu suuri määrä pieniä kirjakauppoja, joiden toiminnassa ei aina pystytä käyttämään kansainvälisen kaupan nykyaikaisia menetelmiä. Lisäksi tämäntyyppisiltä pieniltä yrityksiltä tulevista tilauksista on toisinaan vaikea saada selvää, ja osa tilauksen tekemiseen tarvittavista tiedoista saattaa puuttua, mikä vaatii ylimääräistä selvitystyötä ja aiheuttaa siis lisäkustannuksia.

| 5) | Palkat: yleispalvelut: (hallinto, atk-tuki, puhelinvaihde, kirjanpito, markkinointi, siivous) kustannukset laskettiin suhteessa kirjojen määrään paitsi kirjanpidossa, jossa käytettiin perusteena laskujen määrää. |
| --- | --- |

5)

Palkat: yleispalvelut: (hallinto, atk-tuki, puhelinvaihde, kirjanpito, markkinointi, siivous) kustannukset laskettiin suhteessa kirjojen määrään paitsi kirjanpidossa, jossa käytettiin perusteena laskujen määrää.

| 6) | Yleiskulut: myyntipakkaukset, myyntikuljetukset ja aineellisen käyttöomaisuuden poistot: Kustannukset laskettiin kirjaa kohti. |
| --- | --- |

6)

Yleiskulut: myyntipakkaukset, myyntikuljetukset ja aineellisen käyttöomaisuuden poistot: Kustannukset laskettiin kirjaa kohti.

| 7) | Yleiskulut: toimistohankinnat: Kustannukset laskettiin laskujen määrän perusteella. |
| --- | --- |

7)

Yleiskulut: toimistohankinnat: Kustannukset laskettiin laskujen määrän perusteella.

| 8) | Yleiskulut: myyntikomissiot ja luottovakuutus: Kustannukset laskettiin suhteessa liikevaihtoon. |
| --- | --- |

8)

Yleiskulut: myyntikomissiot ja luottovakuutus: Kustannukset laskettiin suhteessa liikevaihtoon.

| 9) | Yleiskulut: puhelin, teleksi ja perintäkulut: Näihin sovellettiin kerrointa 2,5, sillä puhelinkulut vaihtelevat monien eri tekijöiden mukaan, ja niihin vaikuttavat muun muassa asiakkaiden vastaukset ja kustantajien hakeminen. Näitä kustannuksia koituu useista operaatioista, joita ovat kirjakaupan lähettämän tilauslomakkeen vastaanotto, tilausnumeron antaminen, tilauksen tallennus sekä kirjanpito, johon kirjataan kaikki edellä kuvailtuihin toimintoihin liittyvät menot. |
| --- | --- |

9)

Yleiskulut: puhelin, teleksi ja perintäkulut: Näihin sovellettiin kerrointa 2,5, sillä puhelinkulut vaihtelevat monien eri tekijöiden mukaan, ja niihin vaikuttavat muun muassa asiakkaiden vastaukset ja kustantajien hakeminen. Näitä kustannuksia koituu useista operaatioista, joita ovat kirjakaupan lähettämän tilauslomakkeen vastaanotto, tilausnumeron antaminen, tilauksen tallennus sekä kirjanpito, johon kirjataan kaikki edellä kuvailtuihin toimintoihin liittyvät menot.

| 10) | Elinkeinovero ja varaukset: Kustannukset laskettiin liikevaihdon perusteella. Ulkoiset palvelut (esimerkiksi vuokrat, matkakulut, menekinedistämiskulut jne.) ja poikkeuskulut: kustannukset laskettiin suhteessa kirjojen määrään. |
| --- | --- |

10)

Elinkeinovero ja varaukset: Kustannukset laskettiin liikevaihdon perusteella. Ulkoiset palvelut (esimerkiksi vuokrat, matkakulut, menekinedistämiskulut jne.) ja poikkeuskulut: kustannukset laskettiin suhteessa kirjojen määrään.

---

| 2.4.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2.4.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/58

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 4 päivänä maaliskuuta 2005,

jäsenvaltioille annettavasta luvasta myöntää tiettyjä vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevia poikkeuksia direktiivin 94/55/EY mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 440)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/263/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 21 päivänä marraskuuta 1994 annetun neuvoston direktiivin 94/55/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 9 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivin 94/55/EY 6 artiklan 9 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden oli ilmoitettava poikkeuksistaan ennakolta komissiolle ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä tai kahden vuoden kuluessa direktiivin liitteiden muutettujen toisintojen viimeisestä soveltamispäivästä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivin 94/55/EY 6 artiklan 9 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden oli ilmoitettava poikkeuksistaan ennakolta komissiolle ensimmäisen kerran 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä tai kahden vuoden kuluessa direktiivin liitteiden muutettujen toisintojen viimeisestä soveltamispäivästä.

| (2) | Eräät jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle ennen 31 päivää joulukuuta 2002 halustaan myöntää poikkeuksia direktiiviin 94/55/EY. Jäsenvaltioille direktiivin 94/55/EY mukaisesti annettavasta luvasta myöntää tiettyjä vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevia poikkeuksia 20 päivänä elokuuta 2003 tehdyllä päätöksellä 2003/635/EY (2) komissio antoi kyseisille jäsenvaltioille luvan myöntää päätöksen liitteissä I ja II luetellut poikkeukset. |
| --- | --- |

(2)

Eräät jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle ennen 31 päivää joulukuuta 2002 halustaan myöntää poikkeuksia direktiiviin 94/55/EY. Jäsenvaltioille direktiivin 94/55/EY mukaisesti annettavasta luvasta myöntää tiettyjä vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevia poikkeuksia 20 päivänä elokuuta 2003 tehdyllä päätöksellä 2003/635/EY (2) komissio antoi kyseisille jäsenvaltioille luvan myöntää päätöksen liitteissä I ja II luetellut poikkeukset.

| (3) | Direktiivin 94/55/EY liitteet A ja B on muutettu komission direktiivillä 2003/28/EY (3). Direktiivin 2003/28/EY mukaan jäsenvaltioiden oli saatettava kansallinen lainsäädäntö voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2003, ja direktiivin 94/55/EY 6 artiklan 9 kohdassa tarkoitettu viimeinen soveltamispäivä oli 30 päivä kesäkuuta 2003. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 94/55/EY liitteet A ja B on muutettu komission direktiivillä 2003/28/EY (3). Direktiivin 2003/28/EY mukaan jäsenvaltioiden oli saatettava kansallinen lainsäädäntö voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2003, ja direktiivin 94/55/EY 6 artiklan 9 kohdassa tarkoitettu viimeinen soveltamispäivä oli 30 päivä kesäkuuta 2003.

| (4) | Eräät jäsenvaltiot ilmoittivat halustaan myöntää poikkeuksia. Komissio on tarkastanut, että ilmoitukset ovat direktiivin 94/55/EY 6 artiklan 9 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia, ja hyväksynyt ne. Kyseisille jäsenvaltioille olisi siis annettava lupa myöntää kyseiset poikkeukset. |
| --- | --- |

(4)

Eräät jäsenvaltiot ilmoittivat halustaan myöntää poikkeuksia. Komissio on tarkastanut, että ilmoitukset ovat direktiivin 94/55/EY 6 artiklan 9 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisia, ja hyväksynyt ne. Kyseisille jäsenvaltioille olisi siis annettava lupa myöntää kyseiset poikkeukset.

| (5) | Samassa yhteydessä on katsottu hyödylliseksi koota kaikki tähän mennessä hyväksytyt poikkeukset yhteen päätökseen. Tästä syystä päätös 2003/635/EY olisi kumottava ja korvattava. |
| --- | --- |

(5)

Samassa yhteydessä on katsottu hyödylliseksi koota kaikki tähän mennessä hyväksytyt poikkeukset yhteen päätökseen. Tästä syystä päätös 2003/635/EY olisi kumottava ja korvattava.

| (6) | Sen varmistamiseksi, että poikkeuksia koskevat tiedot pysyvät ajan tasalla, komissio ehdottaa kaikkien voimassa olevien poikkeusten kattavaa päivittämistä vähintään viiden vuoden välein. |
| --- | --- |

(6)

Sen varmistamiseksi, että poikkeuksia koskevat tiedot pysyvät ajan tasalla, komissio ehdottaa kaikkien voimassa olevien poikkeusten kattavaa päivittämistä vähintään viiden vuoden välein.

| (7) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 94/55/EY 9 artiklalla perustetun vaarallisten aineiden kuljetuksia käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 94/55/EY 9 artiklalla perustetun vaarallisten aineiden kuljetuksia käsittelevän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Liitteessä I luetellut jäsenvaltiot voivat panna täytäntöön liitteessä I esitetyt poikkeukset, jotka koskevat niiden omalle alueelle rajoittuvia tiettyjen vaarallisten aineiden ainoastaan pieniin määriin liittyviä tiekuljetuksia.

Näitä poikkeuksia on sovellettava ketään syrjimättä.

2 artikla

Liitteessä II luetellut jäsenvaltiot voivat panna täytäntöön liitteessä II esitetyt poikkeukset, jotka koskevat niiden omalle alueelle rajoittuvia paikallisia kuljetuksia.

Näitä poikkeuksia on sovellettava ketään syrjimättä.

3 artikla

Kumotaan päätös 2003/635/EY.

Viittauksia kumottuun päätökseen pidetään viittauksina tähän päätökseen.

4 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltiolle.

Tehty Brysselissä 4 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Jacques BARROT

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 319, 12.12.1994, s. 7. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/111/EY (EUVL L 365, 10.12.2004, s. 25).

1

(2)  EUVL L 221, 4.9.2003, s. 17.

2

(3)  EUVL L 90, 8.4.2003, s. 45.

3

---

LIITE I

Jäsenvaltioiden myöntämät tiettyjen vaarallisten aineiden pieniä määriä koskevat poikkeukset

Belgia

RO-SQ 1.1

Asia: Luokka 1 — Pienet määrät

Viittaus direktiivin 94/55/EY (jäljempänä ’direktiivi’) liitteeseen: 1.1.3.6

Direktiivin liitteen sisältö: 1.1.3.6 kohdassa rajoitetaan tavallisessa ajoneuvossa kuljetettavien kaivosräjähteiden määrä 20 kilogrammaan.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté royal du 23 septembre 1958 sur les produits explosifs, modifié par l'arrêté royal du 14 mai 2000

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 111 artikla. Kaukana toimituspaikoista sijaitsevien varastojen toiminnanharjoittajat voivat saada luvan kuljettaa enintään 25 kg dynamiittia tai voimakkaita räjähdysaineita ja 300 nallia tavallisella moottoriajoneuvolla räjähdysaineyksikön asettamin ehdoin.

RO-SQ 1.2

Asia: Eri luokkien aineita sisältäneiden tyhjien puhdistamattomien konttien kuljettaminen

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1.1.6

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Poikkeus 6-97

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Rahtikirjassa on oltava maininta ”puhdistamattomia tyhjiä pakkauksia, jotka ovat sisältäneet eri luokkien aineita”.

Huomautuksia: Euroopan komissio on kirjannut poikkeuksen numerolla 21 (6 artiklan 10 kohdan nojalla).

Tanska

RO-SQ 2.1

Asia: Kotitalouksista ja tietyistä yrityksistä kerättyjen, vaarallisten aineiden jätteitä tai jäämiä sisältävien pakkausten tiekuljetus jätteistä huolehtimista varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: osa 2, 4.1.4, 4.1.10, 5.2, 5.4 ja 8.2

Direktiivin liitteen sisältö: Luokitusperiaatteet. Yhteenpakkaamista koskevat määräykset. Merkintöjä ja varoituslipukkeita koskevat määräykset. Rahtikirja.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. 3

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kotitalouksista tai tietyistä yrityksistä kerättyjä, kemikaalijätteitä tai -jäämiä sisältäviä sisäpakkauksia voidaan pakata yhteen tiettyihin UN-hyväksyttyihin ulkopakkauksiin. Kunkin sisäpakkausten sisältö saa olla enintään 5 kg tai 5 l. Poikkeukset luokitusta, merkintöjä ja varoituslipukkeita, asiakirjoja sekä koulutusta koskevista määräyksistä.

Huomautuksia: Tarkka luokitus ja kaikkien ADR-määräysten soveltaminen on mahdotonta, kun kemikaalijätteitä tai -jäämiä kerätään kotitalouksista ja tietyistä yrityksistä jätteistä huolehtimista varten. Jätteet ovat tyypillisesti vähittäismyyntipakkauksissa.

RO-SQ 2.2

Asia: Räjähde- ja sytytinpakkausten tiekuljetus samassa ajoneuvossa

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.5.2.2

Direktiivin liitteen sisältö: Yhteenpakkaamista koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Bekendtgørelse nr. 729 of 15. august 2001 om vejtransport of farligt gods § 4, stk. l

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 4 pykälän 1 momentin mukaan vaarallisten aineiden tiekuljetuksissa on noudatettava ADR-määräyksiä.

Huomautuksia: Käytännössä on tarpeellista, että räjähteet on voitava kuormata yhteen sytytinten kanssa samaan ajoneuvoon, kun näitä tavaroita kuljetetaan niiden varastointipaikalta työmaalle ja takaisin.

Kun vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevaa Tanskan lainsäädäntöä muutetaan, Tanskan viranomaiset sallivat tällaiset kuljetukset seuraavin ehdoin:

| 1) | Ryhmän D räjähteitä saa kuljettaa enintään 25 kg. |
| --- | --- |

1)

Ryhmän D räjähteitä saa kuljettaa enintään 25 kg.

| 2) | Ryhmän B sytyttimiä saa kuljettaa enintään 200 kappaletta. |
| --- | --- |

2)

Ryhmän B sytyttimiä saa kuljettaa enintään 200 kappaletta.

| 3) | Sytyttimet ja räjähteet on pakattava erikseen UN-sertifioituihin pakkauksiin direktiivin 94/55/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2000/16/EY, säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

3)

Sytyttimet ja räjähteet on pakattava erikseen UN-sertifioituihin pakkauksiin direktiivin 94/55/EY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2000/16/EY, säännösten mukaisesti.

| 4) | Sytyttimiä sisältävän pakkauksen ja räjähteitä sisältävän pakkauksen välisen etäisyyden on oltava vähintään yksi metri. Etäisyyden on säilyttävä myös äkillisessä jarrutuksessa. Sytyttimiä sisältävät pakkaukset ja räjähteitä sisältävät pakkaukset on sijoitettava siten, että ne voidaan poistaa nopeasti ajoneuvosta. |
| --- | --- |

4)

Sytyttimiä sisältävän pakkauksen ja räjähteitä sisältävän pakkauksen välisen etäisyyden on oltava vähintään yksi metri. Etäisyyden on säilyttävä myös äkillisessä jarrutuksessa. Sytyttimiä sisältävät pakkaukset ja räjähteitä sisältävät pakkaukset on sijoitettava siten, että ne voidaan poistaa nopeasti ajoneuvosta.

| 5) | Kaikkia muita vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevia sääntöjä on noudatettava. |
| --- | --- |

5)

Kaikkia muita vaarallisten aineiden tiekuljetuksia koskevia sääntöjä on noudatettava.

Saksa

RO-SQ 3.1

Asia: Autonosien, joiden luokitustunnus on 1.4G, yhteenpakkaaminen ja yhteenkuormaus eräiden vaarallisten aineiden kanssa (n4)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 4.1.10 ja 7.5.2.1

Direktiivin liitteen sisältö: Yhteenpakkaamista ja yhteenkuormausta koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 28

Kansallisen lainsäädännön sisältö: YK-numeroihin 0431 ja 0503 kuuluvia aineita voidaan kuormata yhteen tiettyjen vaarallisten esineiden kanssa (autonvalmistukseen liittyvät tuotteet) tiettyinä määrinä, jotka on lueteltu poikkeuksessa. Arvoa 1 000 (vastaa 1.1.3.6.4 kohtaa) ei saa ylittää.

Huomautuksia: Poikkeusta tarvitaan autojen turvalaitteiden nopeiden toimitusten mahdollistamiseksi paikallisen kysynnän mukaisesti. Koska kyseessä oleva tuotevalikoima on erittäin laaja, näitä tuotteita ei yleensä varastoida paikallisissa autokorjaamoissa.

RO-SQ 3.2

Asia: Poikkeus vaatimukseen, jonka mukaan 1.1.3.6 kohdassa määriteltyjen tiettyjen vaarallisten aineiden määrien mukana on oltava rahtikirja ja lähettäjän vakuutus (n1)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1.1.1 ja 5.4.1.1.6

Direktiivin liitteen sisältö: Rahtikirjan sisältö

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 18

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kaikki luokat luokkaa 7 lukuun ottamatta: rahtikirjaa ei tarvita, jos kuljetettavien tavaroiden määrä ei ylitä 1.1.3.6 kohdassa annettuja määriä.

Huomautuksia: Pakkausten merkinnöissä ja varoituslipukkeissa annettujen tietojen katsotaan riittävän kotimaisissa kuljetuksissa, sillä rahtikirja ei aina sovellu kuljetuksiin, joihin liittyy paikallista jakelua.

Euroopan komissio on kirjannut poikkeuksen numerolla 22 (6 artiklan 10 kohdan nojalla).

RO-SQ 3.3 (Peruutettu)

RO-SQ 3.4

Asia: Mittanormaalien ja polttoainepumppujen kuljettaminen (tyhjinä ja puhdistamattomina)

Viittaus direktiivin liitteeseen: YK-numeroita 1202, 1203 ja 1223 koskevat määräykset

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkaus, merkinnät, asiakirjat, kuljetus- ja käsittelyohjeet, ajoneuvon miehistön ohjeet

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 24

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Poikkeuksen soveltamista varten määritellään sovellettavat määräykset ja lisäsäännökset; 1 000 litraan saakka: puhdistamattomia tyhjiä pakkauksia vastaavat määräykset; yli 1 000 litraa: säiliöitä koskevien tiettyjen määräysten noudattaminen; kuljetus ainoastaan tyhjänä ja puhdistamattomana.

Huomautuksia: Luettelo nro 7, 38 ja 38a.

RO-SQ 3.5

Asia: Tiettyjen yksityiskäyttöön tarkoitettujen tavaroiden pieniä määriä koskeva poikkeus

Viittaus direktiivin liitteeseen: Tietyt luvun 3.2 taulukossa olevat YK-numerot luokissa 1—9

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljetuslupa ja -määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 3

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Luokat 1—9; poikkeus tiettyjen aineiden erittäin pienille määrille, jotka on pakattu yksityiskäyttöä varten; suurin määrä 50 kg kuljetusyksikköä kohden; sisäpakkaukseen sovelletaan yleisiä pakkausmääräyksiä.

Huomautuksia: Poikkeuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2004.

Luettelo nro 14*.

RO-SQ 3.6

Asia: Lupa yhteenpakkaamiseen

Viittaus direktiivin liitteeseen: 4.1.10.4 MP2

Direktiivin liitteen sisältö: Yhteenpakkaaminen kielletty

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 21

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Luokat 1.4S, 2, 3 ja 6.1; lupa pakata yhteen luokan 1.4S esineitä (pienten aseiden ammuksia), aerosoleja (luokka 2) sekä luokkiin 3 ja 6.1 kuuluvia puhdistus- ja käsittelyaineita (YK-numerot lueteltu) yhdistelmiksi, joita myydään pakkausryhmään II kuuluvassa yhteisessä pakkauksessa pieninä määrinä.

Huomautuksia: Luettelo nro 30*, 30a, 30b, 30c, 30d, 30e, 30f ja 30g.

Ranska

RO-SQ 6.1

Asia: Kannettavien ja siirrettävien gammaradiografialaitteiden kuljettaminen (18)

Viittaus direktiivin liitteeseen: Liitteet A ja B

Direktiivin liitteen sisältö: -

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route, Article 28

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Laitteiden käyttäjien suorittamille gammaradiografialaitteiden kuljetuksille erityisajoneuvoissa myönnetään poikkeus, mutta näihin kuljetuksiin sovelletaan erityismääräyksiä.

RO-SQ 6.2

Asia: Sellaisen hoitotoimenpiteistä syntyvän jätteen kuljetukset, johon liittyy infektiovaara ja jota käsitellään YK-numeroon 3291 kuuluvina anatomisina osina ja jonka massa on enintään 15 kg.

Viittaus direktiivin liitteeseen: Liitteet A ja B

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route, Article 12

Kansallisen lainsäädännön sisältö: ADR-määräysten vaatimuksista vapautetaan sellaisen hoitotoimenpiteistä syntyvän jätteen kuljetukset, johon liittyy infektiovaara ja jota käsitellään YK-numeroon 3291 kuuluvina anatomisina osina ja jonka massa on enintään 15 kg.

RO-SQ 6.3

Asia: Vaarallisten aineiden kuljettaminen julkisissa matkustaja-ajoneuvoissa (18)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.3.1

Direktiivin liitteen sisältö: Matkustajien ja vaarallisten aineiden kuljettaminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route, Article 21

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Vaarallisten aineiden kuljettaminen käsimatkatavarana julkisissa kulkuneuvoissa sallitaan: ainoastaan kollien pakkauksia, merkintöjä ja varoituslipukkeita koskevia 4.1, 5.2 ja 3.4 luvun määräyksiä sovelletaan.

Huomautuksia: Vaarallisia tavaroita saa kuljettaa käsimatkatavarana ainoastaan henkilökohtaiseen tai omaan ammattikäyttöön. Hengitysongelmista kärsivät potilaat voivat kuljettaa kannettavia kaasuastioita, joissa on yhteen matkaan riittävä määrä kaasua.

RO-SQ 6.4

Asia: Vaarallisten aineiden pienten määrien kuljettaminen omaan lukuun (18)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1

Direktiivin liitteen sisältö: Rahtikirja vaaditaan.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route, Article 23-2

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 5.4.1 kohdassa määrättyä rahtikirjaa ei tarvita, jos omaan lukuun kuljetetaan vaarallisten aineiden pieniä määriä, jotka eivät ylitä 1.1.3.6 kohdassa määrättyjä rajoja.

Irlanti

RO-SQ 7.2

Asia: Poikkeus ADR-määräysten 5.4.0 kohdan vaatimuksesta, jonka mukaan kuljetuksen mukana on oltava rahtikirja; poikkeus koskee luokan 3 torjunta-aineita, jotka on lueteltu 2.2.3.3 kohdassa FT2 torjunta-aineina (syttymispiste < 23 oC), ja luokan 6.1 torjunta-aineita, jotka on lueteltu 2.2.61.3 kohdassa T6 nestemäisinä torjunta-aineina (syttymispiste vähintään 23 oC), kun kuljetettavien vaarallisten aineiden määrät eivät ylitä 1.1.3.6 kohdassa vahvistettuja määriä.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4

Direktiivin liitteen sisältö: Rahtikirja vaaditaan.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Regulation 82(9) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Rahtikirjaa ei vaadita luokkiin 3 ja 6.1 kuuluvien torjunta-aineiden kuljetuksissa, kun kuljetettavien vaarallisten aineiden määrät eivät ylitä 1.1.3.6 kohdassa vahvistettuja määriä.

Huomautus: Vaatimus olisi tarpeettoman työläs näiden torjunta-aineiden paikallisissa kuljetuksissa ja toimituksissa.

RO-SQ 7.4

Asia: Poikkeus joistain ADR-määräysten pakkaamista, merkintöjä ja varoituslipukkeita koskevista vaatimuksista, kun kuljetetaan pieniä määriä (pienempiä kuin 1.1.3.6 kohdassa vahvistetut määrät) luokkaan 1 kuuluvia vanhentuneita pyroteknisiä esineitä, joiden luokituskoodi on 1.3G, 1.4G tai 1.4S ja joiden YK-numero on 0092, 0093, 0403 tai 0404, lähimpään varuskuntaan lopullista huolehtimista varten.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.1.3.6, 4.1, 5.2 ja 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Vanhentuneista pyroteknisistä aineista huolehtiminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Regulation 82(10) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Pakkaamista, merkintöjä ja varoituslipukkeita koskevia ADR-määräyksiä ei sovelleta YK-numeroon 0092, 0093, 0403 tai 0404 kuuluvien vanhentuneiden pyroteknisten esineiden kuljetuksiin lähimpään varuskuntaan sillä edellytyksellä, että ADR-määräysten yleisiä pakkausmääräyksiä noudatetaan ja rahtikirjassa annetaan lisätietoja. Poikkeusta sovelletaan ainoastaan näiden vanhentuneiden pyroteknisten esineiden paikallisiin kuljetuksiin lähimpään varuskuntaan, jossa niistä voidaan huolehtia turvallisesti.

Huomautuksia: Vanhentuneiden hätärakettien pienten määrien kuljettaminen varuskuntiin turvallista huolehtimista varten on aiheuttanut huviveneiden omistajille ja alusten tavarantoimittajille erityisesti pakkausvaatimuksiin liittyviä vaikeuksia. Poikkeus koskee ainoastaan pienten määrien (pienempien kuin 1.1.3.6 kohdassa vahvistetut määrät) paikallisia kuljetuksia.

RO-SQ 7.5

Asia: Poikkeus lukujen 6.7 ja 6.8 vaatimuksista, kun nimellisesti tyhjiä puhdistamattomia varastosäiliöitä (joita käytetään varastointiin tietyssä paikassa) kuljetetaan teitse puhdistusta, korjausta, testausta tai romutusta varten.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.7 ja 6.8

Direktiivin liitteen sisältö: Säiliöiden suunnittelua, rakennetta, tarkastamista ja testausta koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Proposed amendment to ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: [Ehdotettu] poikkeus ADR-määräysten lukujen 6.7 ja 6.8 vaatimuksista, kun nimellisesti tyhjiä puhdistamattomia varastosäiliöitä (joita käytetään varastointiin tietyssä paikassa) kuljetetaan teitse puhdistusta, korjausta, testausta tai romutusta varten. Poikkeusta sovelletaan seuraavin ehdoin: a) säiliöstä on poistettu niin suuri osa siihen liittyvistä putkistoista kuin on käytännössä mahdollista; b) säiliöön on asennettu sopiva paineenalennusventtiili, joka on käytössä koko kuljetuksen ajan; ja c) rajoittamatta b kohdan soveltamista kaikki säiliössä olevat aukot ja siihen mahdollisesti liittyvät putkistot on tukittu niin hyvin kuin se on käytännössä mahdollista vaarallisten aineiden vuotojen estämiseksi.

Huomautuksia: Näitä säiliöitä ei käytetä aineiden kuljetuksiin vaan niiden varastointiin tietyissä paikoissa. Ne sisältävät pieniä määriä vaarallisia aineita, kun niitä kuljetetaan toiseen paikkaan esim. puhdistusta tai korjausta varten.

Aiemmin 6 artiklan 10 kohdan nojalla kirjattu poikkeus.

RO-SQ 7.6

Asia: Poikkeus ADR-määräysten 5.3 ja 5.4 luvun, 7 osan ja liitteen B vaatimuksista juomien annosteluaineita sisältävien kaasupullojen kuljetuksissa, kun niitä kuljetetaan samassa ajoneuvossa kuin juomia, joiden annosteluun niitä käytetään.

Viittaus direktiivin liitteeseen: Luvut 5.3 ja 5.4, osa 7 ja liite B

Direktiivin liitteen sisältö: Ajoneuvon merkinnät, kuljetuksen mukana seuraavat asiakirjat sekä kuljetusvälineitä ja kuljetuksia koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Proposed amendment to ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: [Ehdotettu] poikkeus ADR-määräysten 5.3 ja 5.4 luvun, 7 osan ja liitteen B vaatimuksista juomien annosteluaineita sisältävien kaasupullojen kuljetuksissa, kun niitä kuljetetaan samassa ajoneuvossa kuin juomia, joiden annosteluun niitä käytetään

Huomautuksia: Pääasiallisena toimintana on sellaisten juomien pakkausten jakelu, jotka eivät ole ADR-määräysten alaisia aineita; niiden ohella kuljetetaan pieniä määriä pieniä pulloja, joissa on juomien annosteluaineita.

Aiemmin 6 artiklan 10 kohdan nojalla kirjattu poikkeus.

RO-SQ 7.7

Asia: Irlannin sisäisiä kuljetuksia koskeva poikkeus astioiden rakennetta ja testausta sekä käyttöä koskevista vaatimuksista, jotka sisältyvät ADR-määräysten 6.2 ja 4.1 lukuun; poikkeus koskee luokan 2 kaasuja sisältäviä kaasupulloja ja -astioita, joita on kuljetettu multimodaalisessa kuljetusketjussa, johon sisältyy merikuljetus, kun i) pullot ja astiat on rakennettu ja testattu ja niitä käytetään IMDG-koodin mukaisesti, ii) pulloja ja astioita ei täytetä uudelleen Irlannissa vaan ne palautetaan nimellisesti tyhjinä multimodaalisen kuljetusketjun lähtömaahan ja iii) pulloja ja astioita jaellaan paikallisesti pieninä määrinä.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.1.4.2, 4.1 ja 6.2

Direktiivin liitteen sisältö: Multimodaalikuljetuksia koskevat määräykset, merikuljetukset mukaan luettuina, pullojen ja astioiden käyttö luokan 2 kaasuille ja näiden pullojen ja astioiden rakenne ja testaus.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Proposed amendment to ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: [Ehdotus] Lukujen 4.1 ja 6.2 määräyksiä ei sovelleta luokan 2 kaasuille tarkoitettuihin pulloihin ja astioihin seuraavin ehdoin: i) pullot ja astiat on rakennettu ja testattu IMDG-koodin mukaisesti, ii) pulloja ja astioita käytetään IMDG-koodin mukaisesti, iii) pullot ja astiat on toimitettu lähettäjälle multimodaalikuljetuksena, johon sisältyy merikuljetus, iv) pullojen ja astioiden kuljetus multimodaalikuljetuksen vastaanottajalta (johon viitataan edellä iii kohdassa) loppukäyttäjälle koostuu yhdestä saman päivän aikana toteutettavasta kuljetustapahtumasta, v) pulloja ja astioita ei täytetä uudelleen Irlannin alueella ja ne palautetaan nimellisesti tyhjinä multimodaalikuljetuksen lähtömaahan (johon viitataan edellä iii kohdassa) ja vi) pulloja ja astioita jaellaan Irlannin alueella paikallisesti pieninä määrinä.

Huomautuksia: Tällaiset pullot ja astiat sisältävät loppukäyttäjien laatimien eritelmien mukaisia kaasuja, minkä vuoksi niitä on tuotava ADR-alueen ulkopuolelta. Käytön jälkeen nämä nimellisesti tyhjät pullot ja astiat on palautettava alkuperämaahan täytettäviksi uudelleen erityisten eritelmien mukaisilla kaasuilla; niitä ei saa täyttää uudelleen Irlannin alueella tai missään ADR-alueella. Vaikka pullot ja astiat eivät olekaan ADR-määräysten mukaisia, ne ovat IMDG-koodin mukaisia ja sen nojalla hyväksyttyjä. ADR-alueen ulkopuolelta alkavan multimodaalikuljetuksen on määrä päättyä maahantuojan tiloihin, josta näitä pulloja ja astioita on tarkoitus jaella paikallisesti pieninä määrinä Irlannissa sijaitseville loppukäyttäjille. Tällainen Irlannin alueella tapahtuva kuljetus kuuluu direktiivin 95/55/EY 6 artiklan 9 kohdan, sellaisena kuin se on muutettuna, soveltamisalaan.

Suomi

RO-SQ 13.1

Asia: Vaarallisten aineiden tiettyjen määrien kuljettaminen yksityisajoneuvoissa ja linja-autoissa.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 4.1, 5.4

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkausmääräykset, asiakirjat

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002, 313/2003)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Yksityisajoneuvoissa ja linja-autoissa saa kuljettaa ilman rahtikirjaa vaarallisia aineita 1.1.3.6 kohdassa tarkoitettuja määriä pienempinä määrinä siten, että suurin kokonaismassa on enintään 200 kg, eikä kaikkia pakkausvaatimuksia tarvitse noudattaa.

RO-SQ 13.2

Asia: Tyhjiä säiliöitä koskeva merkintä rahtikirjassa

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1.1.6

Direktiivin liitteen sisältö: Erityismääräykset tyhjille, puhdistamattomille pakkauksille, ajoneuvoille, konteille, säiliöille, monisäiliöajoneuvoille ja MEG-konteille

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002, 313/2003)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Sellaisten tyhjien puhdistamattomien säiliöajoneuvojen osalta, joissa on kuljetettu kahta tai useampaa YK-numeroon 1202, 1203 tai 1223 kuuluvaa ainetta, rahtikirjassa olevaa merkintää voidaan täydentää sanoilla ”viimeisin kuorma” ja ilmoittamalla sen tuotteen nimi, jonka syttymispiste on alhaisin: ”Tyhjä säiliöajoneuvo, 3, viimeisin kuorma: UN 1203 Moottoripolttoaine, II”.

RO-SQ 13.3

Asia: Räjähteiden kuljettamiseen käytettävän kuljetusyksikön varoituslipukkeet ja merkinnät

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.3.2.1.1

Direktiivin liitteen sisältö: Oranssikilpeä koskevat yleiset määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002, 313/2003)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kuljetusyksiköihin (yleensä pakettiautoihin), joissa kuljetetaan pieniä määriä räjähteitä (suurin nettopaino 1 000 kg) louhoksille ja työmaille, voidaan kiinnittää eteen ja taakse mallin nro 1 mukainen suurlipuke.

RO-SQ 13.4

Asia: Poikkeuksen RO-SQ 6.2 hyväksyminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Tarkennetaan tulevissa määräyksissä.

RO-SQ 13.5

Asia: Poikkeuksen RO-SQ 6.4 hyväksyminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Tarkennetaan tulevissa määräyksissä.

Yhdistynyt kuningaskunta

RO-SQ 15.1

Asia: Vähäistä vaaraa aiheuttavien radioaktiivisten esineiden, kuten kellojen, rannekellojen, savunilmaisimien ja kompassineulojen, kuljettaminen (E1)

Viittaus direktiivin liitteeseen: Useimmat ADR-määräysten vaatimukset

Direktiivin liitteen sisältö: Luokkaan 7 kuuluvien aineiden kuljettamista koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Radioactive Material (Road Transport) (Great Britain) Regulations 1996 reg 3(2)(f), (g) and (h)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Tiettyjen kaupallisten tuotteiden, jotka sisältävät vähäisiä määriä radioaktiivisia aineita, täydellinen vapauttaminen kansallisten säädösten vaatimuksista.

Huomautuksia: Tämä poikkeus on lyhytaikainen toimenpide, jota ei enää tarvita sen jälkeen kun IAEA: n määräysten vastaavat muutokset sisällytetään ADR-määräyksiin.

RO-SQ 15.2

Asia: Poikkeus vaatimukseen, jonka mukaan 1.1.3.6 kohdassa määriteltyjen tiettyjen vaarallisten aineiden määrien mukana on oltava rahtikirja (E2)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.1.3.6.2 ja 1.1.3.6.3

Direktiivin liitteen sisältö: Poikkeukset tietyistä vaatimuksista, kun kuljetetaan tiettyjä määriä kuljetusyksikköä kohden.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg.3 and reg.13 and Schedule 2(8)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Vähäisiä määriä kuljetettaessa ei tarvita rahtikirjaa, paitsi jos nämä määrät ovat osa suurempaa kuormaa.

Huomautuksia: Tämä poikkeus sopii kotimaanliikenteeseen, sillä rahtikirja ei aina sovellu kuljetuksiin, joihin liittyy paikallista jakelua.

RO-SQ 15.3

Asia: Kuumailmapalloissa käytettävien kevyiden metallisäiliöiden kuljettaminen täyttöpaikan ja lähtö- tai laskeutumispaikan välillä (E3)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.2

Direktiivin liitteen sisältö: Kaasuastioiden rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Tarkennetaan tulevissa määräyksissä.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Katso edellä.

Huomautuksia: Kuumailmapalloissa käytettävät kaasusäiliöt on suunniteltu mahdollisimman kevyiksi, joten ne eivät voi täyttää kaasusäiliöille asetettuja tavanomaisia vaatimuksia. Keskimääräisen kuumailmapallosäiliön vesitilavuus on 70 litraa, eikä suurimpienkaan säiliöiden tilavuus ylitä 90: tä litraa. Ajoneuvossa kuljetetaan yhdellä kertaa enintään viittä säiliötä.

RO-SQ 15.4

Asia: Poikkeus vaatimukseen, jonka mukaan matala-aktiivisia radioaktiivisia aineita kuljettavissa ajoneuvoissa on oltava sammuttimet (E4)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.1.4

Direktiivin liitteen sisältö: Vaatimus, jonka mukaan ajoneuvoissa on oltava sammuttimet

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Radioactive Material (Road Transport) (Great Britain) 1996, regs 34(4) and (5)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 34 säännön 4 kohdassa poistetaan sammuttimia koskeva vaatimus ajoneuvoilta, joissa kuljetetaan ainoastaan poikkeuksen piiriin kuuluvia kolleja (YK-numerot 2908, 2909, 2910 ja 2911).

34 säännön 5 kohdassa lievennetään vaatimusta tapauksissa, joissa kuljetetaan ainoastaan pieni määrä kolleja.

Huomautuksia: Sammuttimien kuljettaminen on käytännössä merkityksetöntä kuljetettaessa YK-numeroihin 2908, 2909, 2910 tai 2911 kuuluvia tavaroita, sillä niitä kuljetetaan usein pienissä ajoneuvoissa.

RO-SQ 15.5

Asia: Tavaroiden (lukuun ottamatta luokkien 1 ja 7 aineita) jakelu sisäpakkauksissa jakelukeskuksesta vähittäismyyjälle tai käyttäjälle tai vähittäismyyjältä loppukäyttäjälle (N1)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkausten rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Carriage of Dangerous Goods (Classification, Packaging & Labelling) and Use of Transportable Pressure Receptacles Regulations 1996, Regs. 6(1), 6(3) and 8(5) and Schedule 3

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Pakkauksissa ei tarvitse olla RID/ADR- tai UN-merkintää tai muita merkintöjä, jos ne sisältävät vähäisiä määriä tavaroita luettelon 3 mukaisesti.

Huomautuksia: ADR-määräysten vaatimukset eivät sovellu kuljetusten loppuvaiheisiin, jotka suuntautuvat jakelukeskuksesta vähittäismyyjälle tai käyttäjälle tai vähittäismyyjältä loppukäyttäjälle. Poikkeuksen tarkoituksena on sallia se, että vähittäismyyntiin tarkoitettujen tavaroiden sisäpakkauksia voidaan kuljettaa ilman ulkopakkauksia paikallisten jakelukuljetusten viimeisessä vaiheessa.

RO-SQ 15.6

Asia: Sellaisten nimellisesti tyhjien kiinteiden säiliöiden siirtäminen, joita ei ole tarkoitettu kuljetusvälineiksi (N2)

Viittaus direktiivin liitteeseen: Osat 5 ja 7—9

Direktiivin liitteen sisältö: Lähettämistä, kuljetusta, käyttöä ja ajoneuvoja koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Tarkennetaan tulevissa määräyksissä.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Katso edellä.

Huomautuksia: Tällaisten kiinteiden säiliöiden siirtäminen ei ole vaarallisten aineiden kuljettamista tavanomaisessa mielessä, eikä ADR-määräyksiä voida käytännössä soveltaa. Koska säiliöt ovat ”nimellisesti tyhjiä”, niiden tosiasiallisesti sisältämät määrät vaarallisia aineita ovat erittäin pieniä.

RO-SQ 15.7

Asia: Sallitaan erilainen ”enimmäismäärä kuljetusyksikössä” luokan 1 tavaroille 1.1.3.6.3 kohdassa olevan taulukon kuljetuskategorioissa 1 ja 2 (N10)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.1.3.6.3 ja 1.1.3.6.4

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljetusyksikköä kohden kuljetettaviin määriin liittyvät poikkeukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 13 and Schedule 5; reg. 14 and Schedule 4

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Vähäisiin räjähdemääriin ja räjähteiden yhteenkuormaukseen liittyviä poikkeuksia koskevat säännöt

Huomautuksia: Säännöksissä sallitaan luokan 1 tavaroille erilaiset enimmäismäärät, eli ”50” kuljetuskategoriassa 1 ja ”500” kuljetuskategoriassa 2. Yhteenkuormattujen kuormien laskemiseksi käytetään kuljetuskategorialle 2 kerrointa ”20” ja kuljetuskategorialle 3 kerrointa ”2”.

Aiemmin 6 artiklan 10 artiklan nojalla kirjattu poikkeus.

RO-SQ 15.8

Asia: EX/II-ajoneuvoissa kuljetettavien räjähteitä sisältävien esineiden suurimman sallitun nettomassan suurentaminen (N13)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.5.5.2

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljetettavien räjähteiden ja räjähteitä sisältävien esineiden määriä koskevat rajoitukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg.13, Schedule 3

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kuljetettavien räjähteiden ja räjähteitä sisältävien esineiden määriä koskevat rajoitukset

Huomautuksia: Yhdistyneen kuningaskunnan säännöksissä sallitaan II-tyypin ajoneuvoissa 5 000 kg: n suurin nettomassa yhteensopivuusryhmille 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1J.

Monet Euroopassa kuljetettavat luokkien 1.1C, 1.1D, 1.1E ja 1.1J esineet ovat suurikokoisia tai tilaa vieviä ja yli 2,5 metriä pitkiä. Ne ovat pääasiassa sotilaskäyttöön tarkoitettuja räjähdysaineita sisältäviä esineitä. EX/III-ajoneuvojen rakenteeseen liittyvien rajoitusten vuoksi (ajoneuvojen on oltava suljettuja) tällaisia esineitä on erittäin vaikea lastata ja purkaa. Eräiden esineiden lastaukseen ja purkamiseen tarvittaisiin erikoislaitteita reitin molemmissa päissä. Käytännössä tällaisia laitteita on saatavilla vain harvoin. Isossa-Britanniassa on käytössä vain muutamia EX/III-ajoneuvoja, ja teollisuuden kannalta olisi erittäin työlästä vaatia useampien EX/III-erikoisajoneuvojen rakentamista tämäntyyppisten räjähteiden kuljettamista varten.

Isossa-Britanniassa sotilasräjähteitä kuljettavat pääasiassa kaupalliset liikenteenharjoittajat, jotka eivät voi hyödyntää puitedirektiivissä säädettyä, sotilasajoneuvoja koskevaa poikkeusta. Tämän ongelman poistamiseksi Isossa-Britanniassa on ollut aina sallittua, että EX/II-ajoneuvoissa kuljetetaan enintään 5 000 kg tällaisia esineitä. Nykyinen raja ei aina riitä, koska yksi esine voi sisältää yli 1 000 kg räjähdettä.

Vuoden 1950 jälkeen on sattunut vain kaksi vaaratilannetta (molemmat 1950-luvulla), joissa on ollut mukana yli 5 000 kg räjähdysaineita. Vaaratilanteiden syinä olivat rengaspalo ja kuuman pakokaasujärjestelmän sytyttämät peitteet. Tulipalot olisivat voineet sattua myös pienemmällä kuormalla. Vaaratilanteet eivät aiheuttaneet kuolonuhreja tai vammoja.

On olemassa empiiristä näyttöä siitä, että oikein pakatut räjähteitä sisältävät esineet eivät todennäköisesti laukea iskun, esim. ajoneuvojen törmäyksen, seurauksena. Sotilasraporteista ja ohjusten iskukokeiden testitiedoista saatu näyttö osoittaa, että ammusten laukeaminen edellyttää iskunopeutta, joka on suurempi kuin 12 metrin pudotuskokeessa saavutettu nopeus.

Poikkeus ei vaikuttaisi voimassa oleviin turvallisuusnormeihin.

RO-SQ 15.9

Asia: Tiettyjen luokan 1 tavaroiden pieniä määriä koskeva poikkeus valvontavaatimuksesta (N12)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.4 ja 8.5 S1(6)

Direktiivin liitteen sisältö: Valvontavaatimukset ajoneuvoille, joissa kuljetetaan tiettyjä määriä vaarallisia aineita

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 24

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Lainsäädännössä säädetään turvallisista pysäköinti- ja valvontajärjestelyistä, mutta siinä ei edellytetä, että tiettyjen luokan 1 tavaroiden kuormia olisi valvottava kaiken aikaa, kuten edellytetään ADR-määräysten 8.5 luvun kohdassa S1(6).

Huomautuksia: ADR-määräyksiin sisältyviä valvontavaatimuksia ei voida aina toteuttaa kansallisella tasolla.

RO-SQ 15.10

Asia: Lievennetään rajoituksia, jotka koskevat räjähteiden kuljettamista yhteenkuormattuina ja yhdessä muiden vaarallisten aineiden kanssa rautatievaunuissa, ajoneuvoissa ja säiliöissä (N4/5/6)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.5.2.1 ja 7.5.2.2

Direktiivin liitteen sisältö: Tietyntyyppisten yhteenkuormausten rajoittaminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 18

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kansallinen lainsäädäntö on räjähteiden yhteenkuormauksen osalta vähemmän rajoittava sillä edellytyksellä, että tällainen kuljetus voidaan toteuttaa ilman riskejä.

Huomautuksia: Yhdistynyt kuningaskunta haluaa sallia joitain muunnelmia säännöistä, jotka koskevat räjähteiden yhteenkuormausta toisten räjähteiden ja muiden vaarallisten aineiden kanssa. Kaikkiin muunnelmiin liittyy yhtä tai useampaa kuorman osatekijää koskevia määrällisiä rajoituksia, ja nämä muunnelmat sallitaan ainoastaan siinä tapauksessa, että on toteutettu kaikki kohtuudella toteutettavissa olevat käytännön toimenpiteet, joilla estetään räjähteiden joutuminen kosketuksiin tällaisten aineiden kanssa tai se, että ne jollain muulla tavalla vaarantavat nämä aineet tai että nämä aineet vaarantavat räjähteet.

Esimerkkejä muunnelmista, jotka Yhdistynyt kuningaskunta saattaa haluta sallia:

| 1. | Räjähteitä, joille on annettu YK-numero 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 tai 0361, voidaan kuljettaa samassa ajoneuvossa sellaisten vaarallisten aineiden kanssa, joille on annettu YK-numero 1942. YK-numeroon 1942 kuuluvan kuljetettavan aineen määrää rajoitetaan siten, että sen katsotaan olevan räjähde, jonka luokitustunnus on 1.1D. |
| --- | --- |

1.

Räjähteitä, joille on annettu YK-numero 0029, 0030, 0042, 0065, 0081, 0082, 0104, 0241, 0255, 0267, 0283, 0289, 0290, 0331, 0332, 0360 tai 0361, voidaan kuljettaa samassa ajoneuvossa sellaisten vaarallisten aineiden kanssa, joille on annettu YK-numero 1942. YK-numeroon 1942 kuuluvan kuljetettavan aineen määrää rajoitetaan siten, että sen katsotaan olevan räjähde, jonka luokitustunnus on 1.1D.

| 2. | Räjähteitä, joille on annettu YK-numero 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 tai 0453, voidaan kuljettaa samassa ajoneuvossa kuin kuljetusluokan 2 vaarallisia aineita (lukuun ottamatta helposti syttyviä kaasuja, tartuntavaarallisia aineita ja myrkyllisiä aineita) tai kuljetusluokan 3 vaarallisia aineita tai mitä tahansa näiden yhdistelmää, jos kuljetusluokkaan 2 kuuluvien vaarallisten aineiden kokonaismassa on enintään 500 kg tai kokonaistilavuus enintään 500 l ja mainittujen räjähteiden kokonaisnettomassa on enintään 500 kg. |
| --- | --- |

2.

Räjähteitä, joille on annettu YK-numero 0191, 0197, 0312, 0336, 0403, 0431 tai 0453, voidaan kuljettaa samassa ajoneuvossa kuin kuljetusluokan 2 vaarallisia aineita (lukuun ottamatta helposti syttyviä kaasuja, tartuntavaarallisia aineita ja myrkyllisiä aineita) tai kuljetusluokan 3 vaarallisia aineita tai mitä tahansa näiden yhdistelmää, jos kuljetusluokkaan 2 kuuluvien vaarallisten aineiden kokonaismassa on enintään 500 kg tai kokonaistilavuus enintään 500 l ja mainittujen räjähteiden kokonaisnettomassa on enintään 500 kg.

| 3. | Räjähteitä, joiden luokitustunnus on 1.4G, voidaan kuljettaa samassa ajoneuvossa kuin kuljetusluokkaan 2 kuuluvia helposti syttyviä nesteitä ja helposti syttyviä kaasuja tai kuljetusluokkaan 3 kuuluvia huonosti syttyviä, ei-myrkyllisiä kaasuja tai mitä tahansa näiden yhdistelmää, jos vaarallisten aineiden yhteenlaskettu kokonaismassa on enintään 200 kg tai kokonaistilavuus enintään 200 l ja räjähteiden kokonaisnettomassa on enintään 20 kg. |
| --- | --- |

3.

Räjähteitä, joiden luokitustunnus on 1.4G, voidaan kuljettaa samassa ajoneuvossa kuin kuljetusluokkaan 2 kuuluvia helposti syttyviä nesteitä ja helposti syttyviä kaasuja tai kuljetusluokkaan 3 kuuluvia huonosti syttyviä, ei-myrkyllisiä kaasuja tai mitä tahansa näiden yhdistelmää, jos vaarallisten aineiden yhteenlaskettu kokonaismassa on enintään 200 kg tai kokonaistilavuus enintään 200 l ja räjähteiden kokonaisnettomassa on enintään 20 kg.

| 4. | Räjähteitä, joille on annettu YK-numero 0106, 0107 tai 0257, voidaan kuljettaa yhdessä sellaisten yhteensopivuusryhmään D, E tai F kuuluvien räjähdysainetta sisältävien esineiden kanssa, joiden osia ne ovat. YK-numeroon 0106, 0107 tai 0257 kuuluvien räjähteiden kokonaismäärä saa olla enintään 20 kg. |
| --- | --- |

4.

Räjähteitä, joille on annettu YK-numero 0106, 0107 tai 0257, voidaan kuljettaa yhdessä sellaisten yhteensopivuusryhmään D, E tai F kuuluvien räjähdysainetta sisältävien esineiden kanssa, joiden osia ne ovat. YK-numeroon 0106, 0107 tai 0257 kuuluvien räjähteiden kokonaismäärä saa olla enintään 20 kg.

RO-SQ 15.11

Asia: Vaihtoehto oranssikilville radioaktiivisten aineiden pienten määrien kuljetuksissa pienissä ajoneuvoissa

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.3.2

Direktiivin liitteen sisältö: Radioaktiivisia aineita kuljettavat pienet ajoneuvot on varustettava oranssikilvillä.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: The Radioactive Material (Road Transport) Regulations 2002 Regulation 5 (4) (d)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Sallitaan kaikki tässä prosessissa hyväksytyt poikkeukset. Pyydetty poikkeus on seuraava:

| 1. | Ajoneuvot on joko:






  a) | varustettava kilvillä ADR-määräysten 5.3.2 kohdan sovellettavien sääntöjen mukaisesti; tai |
| --- | --- | --- |

1.

Ajoneuvot on joko:

a)

varustettava kilvillä ADR-määräysten 5.3.2 kohdan sovellettavien sääntöjen mukaisesti; tai

| b) | niissä voi vaihtoehtoisesti olla jäljempänä 2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen varoituskyltti, kun kyse on ajoneuvoista, joiden paino on alle 3 500 kg ja joissa kuljetetaan alle kymmentä pakkausta, jotka sisältävät poikkeuksen piiriin kuuluvia halkeamiskelvottomia tai halkeamiskelpoisia radioaktiivisia aineita, ja kun näiden pakkausten kuljetusindeksien summa on korkeintaan 3. |
| --- | --- |

b)

niissä voi vaihtoehtoisesti olla jäljempänä 2 kohdassa esitettyjen vaatimusten mukainen varoituskyltti, kun kyse on ajoneuvoista, joiden paino on alle 3 500 kg ja joissa kuljetetaan alle kymmentä pakkausta, jotka sisältävät poikkeuksen piiriin kuuluvia halkeamiskelvottomia tai halkeamiskelpoisia radioaktiivisia aineita, ja kun näiden pakkausten kuljetusindeksien summa on korkeintaan 3.

| 2. | Edellä 1 kohdassa tarkoitetun varoituskyltin, jonka on oltava näkyvillä ajoneuvossa sen kuljettaessa radioaktiivisia aineita, on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  a) | Sen on oltava neliön muotoinen ja leveydeltään vähintään 12 cm. Kaikkien varoituskyltissä käytettyjen kirjainten on oltava mustia, lihavoituja ja selvästi luettavia. Kirjainten on oltava korkopainettuja tai stanssattuja. Sanassa ”RADIOACTIVE” käytettyjen suuraakkosten on oltava vähintään 12 mm korkeita, ja kaikkien suuraakkosten on oltava vähintään 5 mm korkeita. |
| --- | --- | --- |

2.

Edellä 1 kohdassa tarkoitetun varoituskyltin, jonka on oltava näkyvillä ajoneuvossa sen kuljettaessa radioaktiivisia aineita, on täytettävä seuraavat vaatimukset:

a)

Sen on oltava neliön muotoinen ja leveydeltään vähintään 12 cm. Kaikkien varoituskyltissä käytettyjen kirjainten on oltava mustia, lihavoituja ja selvästi luettavia. Kirjainten on oltava korkopainettuja tai stanssattuja. Sanassa ”RADIOACTIVE” käytettyjen suuraakkosten on oltava vähintään 12 mm korkeita, ja kaikkien suuraakkosten on oltava vähintään 5 mm korkeita.

| b) | Sen on oltava tulenkestävä siten, että kyltissä olevat sanat ovat edelleen luettavissa, jos kyltti altistuu tulelle ajoneuvon syttyessä tuleen. |
| --- | --- |

b)

Sen on oltava tulenkestävä siten, että kyltissä olevat sanat ovat edelleen luettavissa, jos kyltti altistuu tulelle ajoneuvon syttyessä tuleen.

| c) | Sen on oltava tukevasti kiinnitetty ajoneuvoon sellaiseen kohtaan, jossa se on selvästi kuljettajan nähtävissä mutta ei peitä hänen näkyvyyttään tielle, ja sen on oltava esillä ainoastaan silloin kun ajoneuvossa kuljetetaan radioaktiivisia aineita. |
| --- | --- |

c)

Sen on oltava tukevasti kiinnitetty ajoneuvoon sellaiseen kohtaan, jossa se on selvästi kuljettajan nähtävissä mutta ei peitä hänen näkyvyyttään tielle, ja sen on oltava esillä ainoastaan silloin kun ajoneuvossa kuljetetaan radioaktiivisia aineita.

| d) | Sen on oltava hyväksytyn muotoinen ja siinä on ilmoitettava nimi, osoite ja puhelinnumero hätätapauksia varten. |
| --- | --- |

d)

Sen on oltava hyväksytyn muotoinen ja siinä on ilmoitettava nimi, osoite ja puhelinnumero hätätapauksia varten.

Huomautuksia: Poikkeusta tarvitaan radioaktiivisten aineiden pienten määrien rajallisissa kuljetuksissa, mikä pääasiassa tarkoittaa radioaktiivisten aineiden yksittäisten potilasannosten kuljettamista paikallisten sairaalayksiköiden välillä, kun käytetään pieniä ajoneuvoja ja jopa pienen oranssikilven kiinnittäminen on vaikeaa. Kokemus on osoittanut, että oranssikilpien kiinnittäminen tällaisiin ajoneuvoihin on ongelmallista ja niitä on vaikea pitää kiinnitettyinä tavanomaisissa kuljetusolosuhteissa. Ajoneuvot varustetaan kilvillä, joissa ilmoitetaan pakkausten sisältö ADR-määräysten 5.3.1.5.2 kohdan (ja tavallisesti 5.3.1.7.4 kohdan) mukaisesti sekä yksilöidään selkeästi vaara. Lisäksi selvästi näkyvään paikkaan kiinnitetään tulenkestävä kyltti, jossa annetaan tarvittavat tiedot hätätapauksia varten. Käytännössä annetaan enemmän turvallisuuteen liittyviä tietoja kuin mitä ADR-määräysten 5.3.2 kohdassa vaaditaan.

---

LIITE II

Jäsenvaltioiden myöntämät poikkeukset niiden alueelle rajattuihin paikallisiin kuljetuksiin

BELGIA

RO-LT 1.1

Asia: Kuljetukset teollisuuslaitosten välittömässä läheisyydessä, mukaan luettuina kuljetukset yleisillä teillä

Viittaus direktiivin 94/55/EY (jäljempänä ’direktiivi’) liitteeseen: Liitteet A ja B

Direktiivin liitteen sisältö: Liitteet A ja B

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Poikkeukset 2-89, 4-97 ja 2-2000

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Poikkeukset koskevat asiakirjoja, kollien varoituslipukkeita ja merkintöjä sekä kuljettajan todistusta.

Huomautuksia: Vaarallisia aineita siirretään tuotantotilojen välillä

| — | Poikkeus 2-89: yleisen maantien ylittäminen (pakkauksissa olevat kemikaalit) |
| --- | --- |

—

Poikkeus 2-89: yleisen maantien ylittäminen (pakkauksissa olevat kemikaalit)

| — | Poikkeus 4-97: etäisyys 2 km (raakarautaharkot, joiden lämpötila on 600 °C) |
| --- | --- |

—

Poikkeus 4-97: etäisyys 2 km (raakarautaharkot, joiden lämpötila on 600 °C)

| — | Poikkeus 2-2000: etäisyys noin 500 m (IBC-pakkaukset, pakkausryhmät II ja III, luokat 3, 5.1, 6.1, 8 ja 9) |
| --- | --- |

—

Poikkeus 2-2000: etäisyys noin 500 m (IBC-pakkaukset, pakkausryhmät II ja III, luokat 3, 5.1, 6.1, 8 ja 9)

RO-LT 1.2

Asia: Sellaisten varastosäiliöiden siirtäminen, joita ei ole tarkoitettu kuljetusvälineiksi

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.1.3.2. f)

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Poikkeukset 6-82 ja 2-85

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Nimellisesti tyhjien varastosäiliöiden siirtäminen sallitaan puhdistamista tai kunnostusta varten.

Huomautuksia: Euroopan komissio on kirjannut poikkeuksen numerolla 7 (6 artiklan 10 kohdan nojalla).

RO-LT 1.3

Asia: Kuljettajien koulutus

Kolleissa ja säiliöissä kuljetettavien YK-numeroihin 1202, 1203 ja 1223 kuuluvien aineiden paikalliset kuljetukset (Belgian alueella 75 kilometrin säteellä rekisteröidystä toimipaikasta)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.2

Direktiivin liitteen sisältö:

Koulutuksen rakenne:

| 1) | Pakkauksia koskeva koulutus |
| --- | --- |

1)

Pakkauksia koskeva koulutus

| 2) | Säiliöitä koskeva koulutus |
| --- | --- |

2)

Säiliöitä koskeva koulutus

| 3) | Luokan 1 aineita koskeva erikoiskoulutus |
| --- | --- |

3)

Luokan 1 aineita koskeva erikoiskoulutus

| 4) | Luokan 7 aineita koskeva erikoiskoulutus |
| --- | --- |

4)

Luokan 7 aineita koskeva erikoiskoulutus

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Tarkennetaan tulevissa määräyksissä.

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Määritelmät — todistus — todistuksen myöntäminen — jäljennökset — voimassaolo ja voimassaolon jatkaminen — kurssien ja kokeiden järjestäminen — poikkeukset — seuraamukset — loppusäännökset.

Huomautuksia: Tarkoituksena on antaa peruskurssi, jonka päätteeksi suoritetaan koe, jossa rajoitutaan pakkauksissa ja säiliöissä kuljetettavien YK-numeroihin 1202, 1203 ja 1223 kuuluvien aineiden kuljettamiseen 75 kilometrin säteellä rekisteröidystä toimipaikasta. Koulutuksen pituuden on vastattava ADR-määräysten vaatimuksia. Viiden vuoden kuluttua kuljettajan on suoritettava täydennyskurssi ja läpäistävä koe. Todistuksessa on maininta ”YK-numeroihin 1202, 1203 ja 1223 kuuluvien aineiden kotimaiset kuljetukset direktiivin 94/55/EY 6 artiklan 9 kohdan mukaisesti”.

RO-LT 1.4

Asia: Vaarallisten aineiden kuljettaminen säiliöissä polttamalla tapahtuvaa hävittämistä varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 3.2

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Poikkeus 01-2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Toisin kuin 3.2 luvussa olevassa taulukossa määrätään, säiliötunnuksella L4BH varustettua säiliökonttia voidaan käyttää säiliötunnuksella L4DH varustetun säiliökontin sijasta, kun kuljetetaan YK-numeroon 3130 kuuluvaa ainetta (veden kanssa reagoiva nestemäinen aine, myrkyllinen, III, n.o.s) tietyissä olosuhteissa.

Huomautuksia: Tätä säännöstä voidaan soveltaa ainoastaan vaarallisten aineiden kuljetuksiin lyhyillä matkoilla.

RO-LT 1.5

Asia: Jätteiden kuljettaminen ongelmajätelaitoksiin

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.2, 5.4, 6.1 (vanhat määräykset: A5, 2X14, 2X12)

Direktiivin liitteen sisältö: Luokitus, merkinnät ja pakkauksia koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté royal relatif au transport de marchandises dangereuses par route

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Sen sijaan, että jätteet luokiteltaisiin ADR-määräysten mukaisesti, ne luokitellaan eri jäteryhmiin (syttyvät liuottimet, maalit, hapot, akut jne.) vaarallisten reaktioiden välttämiseksi tietyn ryhmän sisällä. Pakkausten rakennetta koskevat vaatimukset ovat vähemmän tiukat.

Huomautuksia: Määräystä voidaan soveltaa pienten jätemäärien kuljetuksiin ongelmajätelaitoksiin.

RO-LT 1.6

Asia: Poikkeuksen RO-LT 14.5 hyväksyminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: —

RO-LT 1.7

Asia: Poikkeuksen RO-LT 14.6 hyväksyminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: —

RO-LT 1.8

Asia: Poikkeuksen RO-LT 15.2 hyväksyminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: —

TANSKA

RO-LT 2.1

Asia: YK-numerot 1202, 1203, 1223 ja luokka 2 — ei rahtikirjaa

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1

Direktiivin liitteen sisältö: Rahtikirja vaaditaan.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Bekendtgørelse nr. 729 af 15/08/2001 om vejtransport af farligt gods

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kun kuljetetaan luokkaan 3 kuuluvia mineraaliöljytuotteita, YK-numeroihin 1202, 1203 ja 1223 kuuluvia aineita sekä luokkaan 2 kuuluvia kaasuja jakelun yhteydessä (tavaroita toimitetaan kahdelle tai useammalla vastaanottajalle ja palautetut tavarat kootaan samalla tavoin), rahtikirjaa ei tarvita, jos kirjallisissa ohjeissa mainitaan ADR-määräyksissä edellytettyjen tietojen lisäksi YK-numero, nimi ja luokka.

Huomautuksia: Edellä kuvatun kansallisen poikkeuksen syynä on sellaisten sähköisten laitteiden kehittäminen, joiden avulla esim. öljy-yhtiöt voivat jatkuvasti välittää asiakkaita koskevia tietoja ajoneuvoille. Koska nämä tiedot eivät ole saatavilla kuljetuksen alussa ja ne välitetään ajoneuvolle kuljetuksen aikana, rahtikirjaa ei voida laatia ennen kuljetuksen alkua. Tällaisia kuljetuksia suoritetaan rajatuilla alueilla.

Vastaavaa säännöstä koskeva Tanskan poikkeus on kirjattu 6 artiklan 10 kohdan nojalla.

SAKSA

RO-LT 3.1

Asia: Rahtikirjassa ei tarvitse ilmoittaa tiettyjä tietoja (n2).

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1.1.1

Direktiivin liitteen sisältö: Rahtikirjan sisältö

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 18

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Koskee kaikkia luokkia lukuun ottamatta luokkia 1 (paitsi 1.4S), 5.2 ja 7:

Rahtikirjassa ei tarvitse ilmoittaa

| a) | vastaanottajaa, kun on kyse paikallisista jakelukuljetuksista (lukuun ottamatta täysiä kuormia ja kuljetuksia, joita suoritetaan tietyillä reiteillä); |
| --- | --- |

a)

vastaanottajaa, kun on kyse paikallisista jakelukuljetuksista (lukuun ottamatta täysiä kuormia ja kuljetuksia, joita suoritetaan tietyillä reiteillä);

| b) | pakkausten määrää ja tyyppiä, jos 1.1.3.6 kohtaa ei sovelleta ja jos ajoneuvo on liitteiden A ja B kaikkien säännösten mukainen; |
| --- | --- |

b)

pakkausten määrää ja tyyppiä, jos 1.1.3.6 kohtaa ei sovelleta ja jos ajoneuvo on liitteiden A ja B kaikkien säännösten mukainen;

| c) | tyhjien puhdistamattomien säiliöiden osalta riittää viimeisen kuorman rahtikirja. |
| --- | --- |

c)

tyhjien puhdistamattomien säiliöiden osalta riittää viimeisen kuorman rahtikirja.

Huomautuksia: Kaikkien säännösten soveltaminen ei olisi käytännöllistä tällaisissa kuljetuksissa.

Euroopan komissio on kirjannut poikkeuksen numerolla 22 (6 artiklan 10 kohdan nojalla).

RO-LT 3.2

Asia: Luokkaan 9 kuuluvien PCB-kontaminoitujen aineiden kuljettaminen irtotavarana

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.3.1

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljetus irtotavarana

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 11

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kuljettaminen irtotavarana sallitaan vaihtokoreissa tai säiliöissä, jotka on tiivistetty nestettä ja pölyä läpäisemättömiksi.

Huomautuksia: Poikkeuksen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2004; vuodesta 2005 alkaen ADR- ja RID-määräykset ovat samat.

Ks. myös monenvälinen sopimus M137.

Luettelo nro 4*.

RO-LT 3.3

Asia: Pakattujen vaarallisten jätteiden kuljetukset

Viittaus direktiivin liitteeseen: Osat 1—5

Direktiivin liitteen sisältö: Luokitus, pakkaaminen ja merkinnät

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Gefahrgut-Ausnahmeverordnung - GGAV 2002 vom 6.11.2002 (BGBl. I S. 4350), geändert durch Artikel 2 der Verordnung vom 28.4.2003 (BGBl. I S. 595); Ausnahme 20

Kansallisen lainsäädännön sisältö: luokat 2—6.1, 8 ja 9; vaarallisten jätteiden yhteenpakkaaminen ja kuljetus pakkauksissa ja IBC-pakkauksissa; jätteet on pakattava sisäpakkauksissa (joissa ne on kerätty) ja luokiteltava erillisiin jäteryhmiin (vaarallisten reaktioiden välttäminen jäteryhmässä); jäteryhmiin liittyvät erityiset kirjalliset ohjeet, joita käytetään rahtikirjana; mm. kotitalous- ja laboratoriojätteen kerääminen.

Huomautuksia: Luettelo nro 6*.

KREIKKA

RO-LT 4.1

Asia: Poikkeus ennen 31. joulukuuta 2001 rekisteröityjen kiinteiden säiliöiden (säiliöajoneuvojen) turvallisuusvaatimuksiin tiettyjen vaarallisten aineiden luokkien paikallisia kuljetuksia tai pieniä määriä varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.6.3.6, 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5, 6.8.2.1.17—6.8.2.1.22, 6.8.2.1.28, 6.8.2.2, 6.8.2.2.1, 6.8.2.2.2.

Direktiivin liitteen sisältö: Rakennetta, varusteita, tyyppihyväksyntää, tarkastuksia ja testausta koskevat vaatimukset sekä merkintävaatimukset kiinteille säiliöille (säiliöajoneuvoille), irrotettaville säiliöille, säiliökonteille ja säiliövaihtokoreille, joiden säiliöt on valmistettu metallista, sekä monisäiliöajoneuvoille ja monisäiliökonteille (MEG-konteille).

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Τεχνικές Προδιαγραφές κατασκευής, εξοπλισμού και ελέγχων των δεξαμενών μεταφοράς συγκεκριμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων για σταθερές δεξαμενές (οχήματα-δεξαμενές), αποσυναρμολογούμενες δεξαμενές που βρίσκονται σε κυκλοφορία. (Requirements for the construction, equipment, inspections and tests of fixed tanks (tank-vehicles), demountable tanks being in circulation, for some categories of dangerous goods.)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Siirtymäsäännös: Kiinteitä säiliöitä (säiliöajoneuvoja), irrotettavia säiliöitä ja säiliökontteja, jotka on ensimmäisen kerran rekisteröity Kreikassa 1. tammikuuta 1985 ja 31. joulukuuta 2001 välisenä aikana, saa käyttää 31. joulukuuta 2010 saakka. Tämä siirtymäsäännös koskee ajoneuvoja, joita käytetään seuraavien vaarallisten aineiden kuljetuksiin: YK-numerot 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 ja 3257. Kuljetusten on koskettava pieniä määriä tai niiden on oltava paikallisia kuljetuksia edellä mainittuna ajanjaksona rekisteröidyillä ajoneuvoilla. Siirtymäkautta sovelletaan säiliöajoneuvoihin, jotka vastaavat seuraavia vaatimuksia:

| 1. | ADR-määräysten tarkastuksia ja testejä koskevat vaatimukset 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5 (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154). |
| --- | --- |

1.

ADR-määräysten tarkastuksia ja testejä koskevat vaatimukset 6.8.2.4.2, 6.8.2.4.3, 6.8.2.4.4, 6.8.2.4.5 (ADR 1999: 211.151, 211.152, 211.153, 211.154).

| 2. | Rakenneteräksestä valmistetun säiliön seinämän paksuuden on oltava vähintään 3 mm säiliöissä, joiden tilavuus on enintään 3 500 litraa, ja 4 mm säiliöissä, joiden tilavuus on enintään 6 000 litraa, väliseinien tyypistä tai paksuudesta riippumatta. |
| --- | --- |

2.

Rakenneteräksestä valmistetun säiliön seinämän paksuuden on oltava vähintään 3 mm säiliöissä, joiden tilavuus on enintään 3 500 litraa, ja 4 mm säiliöissä, joiden tilavuus on enintään 6 000 litraa, väliseinien tyypistä tai paksuudesta riippumatta.

| 3. | Jos käytetään alumiinia tai muita metalleja, säiliöiden on täytettävä seinämän paksuutta ja muita teknisiä eritelmiä koskevat vaatimukset, jotka on esitetty sen maan kansallisten viranomaisten hyväksymissä teknisissä piirustuksissa, jossa säiliöt on alun perin rekisteröity. Jos teknisiä piirustuksia ei ole, säiliöiden on täytettävä 6.8.2.1.17 kohdan (211.127) vaatimukset. |
| --- | --- |

3.

Jos käytetään alumiinia tai muita metalleja, säiliöiden on täytettävä seinämän paksuutta ja muita teknisiä eritelmiä koskevat vaatimukset, jotka on esitetty sen maan kansallisten viranomaisten hyväksymissä teknisissä piirustuksissa, jossa säiliöt on alun perin rekisteröity. Jos teknisiä piirustuksia ei ole, säiliöiden on täytettävä 6.8.2.1.17 kohdan (211.127) vaatimukset.

| 4. | Säiliöiden on täytettävä seuraavien reunanumeroiden tai kohtien vaatimukset: 211.128, 6.8.2.1.28 (211.129), 6.8.2.2, 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 (211.130, 211.131). |
| --- | --- |

4.

Säiliöiden on täytettävä seuraavien reunanumeroiden tai kohtien vaatimukset: 211.128, 6.8.2.1.28 (211.129), 6.8.2.2, 6.8.2.2.1 ja 6.8.2.2.2 (211.130, 211.131).

Tarkemmin sanottuna säiliöajoneuvoja, joiden paino on alle 4 tonnia, joita käytetään pelkästään kaasuöljyn (UN 1202) paikallisiin kuljetuksiin, jotka on rekisteröity ensimmäistä kertaa ennen 31. joulukuuta 2002 ja joiden säiliön seinämän paksuus on alle 3 mm, saa käyttää ainoastaan, jos ne muutetaan reunanumeron 211.127 (5)(b)4 kohdan (6.8.2.1.20 kohdan) mukaisesti.

RO-LT 4.2

Asia: Poikkeus perusajoneuvon rakennetta koskeviin vaatimuksiin vaarallisten aineiden paikallisiin kuljetuksiin tarkoitetuille ajoneuvoille, jotka on rekisteröity ensimmäistä kertaa ennen 31. joulukuuta 2001.

Viittaus direktiivin liitteeseen: ADR 2001: 9.2, 9.2.3.2, 9.2.3.3.

Direktiivin liitteen sisältö: Perusajoneuvon rakennetta koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Τεχνικές Προδιαγραφές ήδη κυκλοφορούντων οχημάτων που διενεργούν εθνικές μεταφορές ορισμένων κατηγοριών επικινδύνων εμπορευμάτων. (Technical requirements of vehicles already in use, intended for local transport of certain dangerous goods categories.)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Poikkeusta sovelletaan ajoneuvoihin, jotka on tarkoitettu vaarallisten aineiden paikallisiin kuljetuksiin (YK-numerot 1202, 1268, 1223, 1863, 2614, 1212, 1203, 1170, 1090, 1193, 1245, 1294, 1208, 1230, 3262 ja 3257) ja jotka on rekisteröity ensimmäisen kerran ennen 31. joulukuuta 2001.

Edellä mainittujen ajoneuvojen on täytettävä direktiivin 94/55/EY liitteessä B olevan 9 luvun (9.2.1—9.2.6 kohdan) vaatimukset seuraavin poikkeuksin.

Kohdan 9.2.3.2 vaatimuksia on noudatettava ainoastaan silloin, kun ajoneuvossa on sen valmistajan asentama lukkiutumaton jarrujärjestelmä, ja ajoneuvoihin on asennettava 9.2.3.3.1 kohdassa määritelty hidastin, mutta niiden ei tarvitse välttämättä täyttää 9.2.3.3.2 ja 9.2.3.3.3 kohdan vaatimuksia.

Ajopiirturin sähkönsyötössä on käytettävä suoraan akkuun kytkettyä turvajohdinta (reunanumero 220 514), ja teliakselin nostoon tarkoitetun laitteen sähkövarusteet on asennettava paikkaan, johon ajoneuvon valmistaja on ne alun perin asentanut, ja ne on suojattava asianmukaiseen tiiviiseen koteloon (reunanumero 220 517).

Lämmitysöljyn (UN 1202) paikallisiin kuljetuksiin tarkoitettujen erityisten säiliöajoneuvojen, joiden enimmäispaino on alle 4 tonnia, on täytettävä 9.2.2.3, 9.2.2.6, 9.2.4.3 ja 9.2.4.5 kohdan vaatimukset, muttei välttämättä muita vaatimuksia.

Huomautuksia: Edellä tarkoitettujen ajoneuvojen lukumäärä on pieni jo rekisteröityjen ajoneuvojen kokonaismäärään verrattuna, ja lisäksi ne on tarkoitettu ainoastaan paikallisiin kuljetuksiin. Pyydetyn poikkeuksen muoto, kyseessä olevan ajoneuvokannan koko ja kuljetettavien aineiden tyyppi eivät aiheuta liikenneturvallisuuteen liittyviä ongelmia.

ESPANJA

RO-LT 5.1

Asia: Erikoislaitteet vedettömän ammoniakin jakelua varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.8.2.2.2

Direktiivin liitteen sisältö: Jotta ulkopuolisten varusteiden (putket, sivuilla olevat suljinlaitteet) vahingoittuessa ei aiheutuisi vuotoja, on sisäpuolinen sulkuventtiili ja sen istukka suojattava ulkoisten voimien aiheuttamalta repeytymiseltä tai ne on suunniteltava siten, että ne kestävät nämä voimat. Täyttö- ja tyhjennyslaitteet (mukaan lukien laipat tai kierresulkimet) ja mahdolliset suojakuvut on voitava varmistaa tahatonta aukeamista vastaan.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Real Decreto 2115/1998, Anejo 1, Apartado 3

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Säiliöt, joita käytetään maataloudessa vedettömän ammoniakin jakeluun ja levittämiseen ja jotka on otettu käyttöön ennen 1. tammikuuta 1992, voidaan sisäpuolisten turvavarusteiden sijasta varustaa ulkopuolisilla turvavarusteilla sillä edellytyksellä, että ne tarjoavat vähintään yhtä hyvän suojan kuin säiliön seinä.

Huomautuksia: Ennen 1. tammikuuta 1992 maataloudessa käytettiin ainoastaan ulkoisilla turvavarusteilla varustettua säiliötyyppiä vedettömän ammoniakin suoraan levittämiseen maaperään. Tämäntyyppisiä säiliöitä on edelleen käytössä. Niitä ajetaan harvoin kuormattuina teillä, ja niitä käytetään ainoastaan lannoitteiden levittämisen suurtiloilla.

RANSKA

RO-LT 6.1

Asia: Merirahtikirjaa voidaan käyttää rahtikirjana aluksen purkamisen jälkeen tehtävillä lyhyillä matkoilla.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1

Direktiivin liitteen sisältö: Vaarallisten aineiden kuljetuksissa rahtikirjana käytettävässä asiakirjassa ilmoitettavat tiedot

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route, Article 23-4

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Merirahtikirjaa käytetään rahtikirjana 15 kilometrin säteellä satamasta.

RO-LT 6.2

Asia: Luokan 1 esineiden kuljettaminen yhdessä muihin luokkiin kuuluvien vaarallisten aineiden kanssa (91)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.5.2.1

Direktiivin liitteen sisältö: Erilaisilla varoituslipukkeilla varustettuja kolleja ei saa kuormata yhteen.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route, Article 26

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Yksinkertaisia sytyttimiä tai koottuja sytytysvälineitä ja luokkaan 1 kuulumattomia tavaroita voidaan kuormata yhteen tietyin edellytyksin ja enintään 200 kilometrin matkoja varten Ranskan alueella.

RO-LT 6.3

Asia: Kiinteiden nestekaasun varastosäiliöiden kuljettaminen (18)

Viittaus direktiivin liitteeseen: Liitteet A ja B

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route, Article 30

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kiinteiden nestekaasun varastosäiliöiden kuljettamiseen sovelletaan erityissääntöjä. Poikkeusta sovelletaan ainoastaan lyhyillä matkoilla.

RO-LT 6.4

Asia: Kuljettajien koulutusta ja maatalouskuljetuksissa (lyhyillä matkoilla) käytettävien ajoneuvojen hyväksymistä koskevat erityisvaatimukset

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.8.3.2; 8.2.1 ja 8.2.2

Direktiivin liitteen sisältö: Säiliöiden varusteet ja kuljettajien koulutus

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Arrêté du 1er juin 2001 relatif au transport de marchandises dangereuses par route, Article 29.2 - Annex D4

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Ajoneuvojen hyväksyntää koskevat erityismääräykset. Kuljettajien erityiskoulutus.

IRLANTI

RO-LT 7.1

Asia: Poikkeus 5.4.1.1.1 kohdan vaatimuksesta, jonka mukaan rahtikirjassa on mainittava i) vastaanottajien nimet ja osoitteet, ii) kollien määrä ja kuvaus ja iii) vaarallisten aineiden kokonaismäärä, kun kerosiinia, dieselöljyä ja nestekaasua (YK-numerot 1223, 1202 ja 1965) kuljetetaan loppukäyttäjille.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4

Direktiivin liitteen sisältö: Asiakirjat

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Regulation 82(2) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kun kerosiinia, dieselöljyä tai nestekaasua, joiden YK-numerot ovat 1223, 1202 ja 1965, siten kuin ne on määritelty ADR-määräysten liitteen B lisäyksessä B.5, kuljetetaan loppukäyttäjille, rahtikirjassa ei tarvitse mainita vastaanottajan nimeä ja osoitetta, kollien, IBC-pakkausten tai astioiden määrää ja kuvausta eikä kuljetettavan aineen kokonaismäärää.

Huomautuksia: Kun lämmitysöljyä toimitetaan kotitalousasiakkaille, asiakkaan säiliö täytetään tarpeen mukaan, joten todellista toimitettavaa määrää ja asiakkaiden määrää (yhdessä kuljetustapahtumassa) ei tunneta kuormatun säiliöajoneuvon lähtiessä matkaan. Kun nestekaasupulloja toimitetaan kotitalouksiin, tyhjät pullot korvataan täysillä, joten asiakkaiden määrää ja heidän yksittäisiä lähetyksiään ei tunneta kuljetustapahtuman alussa.

RO-LT 7.2

Asia: Poikkeus, jonka mukaan 5.4.1.1.1 kohdassa vaadittu rahtikirja voi olla viimeisimmän kuorman rahtikirja, kun kuljetetaan puhdistamattomia tyhjiä säiliöitä.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4

Direktiivin liitteen sisältö: Asiakirjat

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Regulation 82(3) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Viimeisimmän kuorman rahtikirja riittää, kun kuljetetaan puhdistamattomia tyhjiä säiliöitä.

Huomautuksia: Erityisesti kun toimitetaan bensiiniä ja/tai dieselöljyä huoltoasemille, säiliöajoneuvo palaa suoraan polttoainevarastoon (kuormattavaksi uudelleen seuraavia toimituksia varten) heti viimeisen kuorman toimittamisen jälkeen.

RO-LT 7.3

Asia: Poikkeus, jolla sallitaan sellaisten vaarallisten aineiden, joita koskee 7.5.11 kohdassa vahvistettu erityismääräys CV1 tai 8.5 kohdassa vahvistettu erityismääräys S1, kuormaaminen ja purkaminen julkisella paikalla ilman toimivaltaisten viranomaisten erityistä lupaa.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.5 ja 8.5

Direktiivin liitteen sisältö: Kuormaamista, purkamista ja käsittelyä koskevat lisämääräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Regulation 82(5) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Vaarallisten aineiden kuormaaminen ja purkaminen julkisella paikalla sallitaan ilman toimivaltaisen viranomaisen erityistä lupaa 7.5.11 ja 8.5 kohdan vaatimuksista poiketen.

Huomautuksia: Kotimaisissa kuljetuksissa tämä vaatimus aiheuttaa erittäin suuren työtaakan toimivaltaisille viranomaisille.

RO-LT 7.4

Asia: Poikkeus, jolla sallitaan emulsioräjähdysaineen perusmassan, jonka YK-numero on 3375, kuljettaminen säiliöissä.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 4.3

Direktiivin liitteen sisältö: Säiliöiden käyttö

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Regulation 82(6) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Emulsioräjähdysaineen perusmassan, jonka YK-numero on 3375, kuljettaminen säiliöissä sallitaan.

Huomautuksia: Perusmassa ei ole jauhemaisessa tai raemaisessa muodossa, vaikka se onkin luokiteltu kiinteäksi aineeksi.

RO-LT 7.5

Asia: Poikkeus 7.5.2.1 kohdassa määrättyyn yhteenkuormauskieltoon, kun yhteensopivuusryhmän B esineitä ja yhteensopivuusryhmän D aineita ja esineitä kuormataan samaan ajoneuvoon säiliöissä kuljetettavien luokkien 3, 5.1 ja 8 vaarallisten aineiden kanssa.

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.5

Direktiivin liitteen sisältö: Kuormaamista, purkamista ja käsittelyä koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Regulation 82(7) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Yhteensopivuusryhmään B kuuluvia luokan 1 esineitä sisältäviä kolleja ja yhteensopivuusryhmään D kuuluvia luokan 1 aineita ja esineitä sisältäviä kolleja voidaan kuljettaa samassa ajoneuvossa luokkiin 3, 5.1 ja 8 kuuluvien vaarallisten aineiden kanssa sillä edellytyksellä, että a) mainittuja luokan 1 kolleja kuljetetaan erillisissä konteissa/osastoissa, joiden rakenteen toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt, ja kuljetus tapahtuu toimivaltaisen viranomaisen asettamien vaatimusten mukaisesti ja b) mainittuja luokkien 3, 5.1 ja 8 aineita kuljetetaan astioissa, jotka täyttävät toimivaltaisen viranomaisen asettamat vaatimukset niiden suunnittelun, rakenteen, testauksen, tarkastuksen ja käytön osalta.

Huomautuksia: Tarkoituksena on sallia toimivaltaisen viranomaisen hyväksymissä olosuhteissa yhteensopivuusryhmiin B ja D kuuluvien luokan 1 aineiden ja esineiden kuormaaminen samaan ajoneuvoon säiliöissä kuljetettavien luokkien 3, 5.1 ja 8 vaarallisten aineiden kanssa esim. pumppausajoneuvoissa.

RO-LT 7.6

Asia: Poikkeus 4.3.4.2.2 kohdan vaatimuksesta, jonka mukaan taipuisat täyttö- ja tyhjennysputket/-letkut, joita ei ole kytketty kiinteästi säiliöajoneuvon säiliöihin, on pidettävä kuljetuksen aikana tyhjinä

Viittaus direktiivin liitteeseen: 4.3

Direktiivin liitteen sisältö: Säiliöajoneuvojen käyttö

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Regulation 82(8) of the ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: YK-numeroihin 1202, 1223, 1011 ja 1978 kuuluvien öljytuotteiden vähittäisjakelua suorittaviin säiliöajoneuvoihin asennettujen taipuisien letkukelojen (mukaan luettuina niihin liittyvät kiinteät putket) ei tarvitse olla tyhjiä tiekuljetuksen aikana sillä edellytyksellä, että vuotojen estämiseksi on toteutettu riittävät toimenpiteet.

Huomautuksia: Kotiintoimituksia suorittaviin säiliöajoneuvoihin asennettujen taipuisien letkujen on pysyttävä täysinä myös kuljetuksen aikana. Purkujärjestelmä (wet-line-järjestelmä) edellyttää, että säiliöajoneuvon mittarissa ja letkussa on öljyä, jotta asiakas saa oikean määrän tuotetta.

RO-LT 7.7

Asia: Poikkeus eräistä 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11 kohdan vaatimuksista, kun YK-numeroon 2067 kuuluvaa ammoniumnitraattilannoitetta kuljetetaan irtotavarana satamista vastaanottajille

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.0, 5.4.1.1.1 ja 7.5.11

Direktiivin liitteen sisältö: Vaatimus, jonka mukaan jokaisella kuljetuksella on oltava erillinen rahtikirja, jossa ilmoitetaan kuljetettavan kuorman oikea kokonaismäärä, sekä vaatimus, jonka mukaan ajoneuvo on puhdistettava ennen kuljetusta ja sen jälkeen.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Proposed amendment to ”Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations, 2004”

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Ehdotettu poikkeus, joka mahdollistaa rahtikirjaa ja ajoneuvon puhdistamista koskevien ADR-vaatimusten muuttamisen, jotta voidaan ottaa huomioon satamista vastaanottajille tapahtuvien irtotavarakuljetusten käytännön näkökohdat.

Huomautuksia: ADR-määräyksissä edellytetään a) erillistä rahtikirjaa, joka sisältää tietyssä kuormassa kuljetettujen vaarallisten aineiden kokonaismassan, ja b) erityismääräyksen CV24 soveltamista, jonka mukaan ajoneuvo olisi irtolastialuksen purkamisen aikana puhdistettava jokaisen sataman ja vastaanottajan välisen kuljetuksen jälkeen. Koska kuljetukset ovat paikallisia ja niissä on kyse irtolastialuksen purkamisesta, johon sisältyy useita saman aineen kuljetuksia (samana tai peräkkäisinä päivinä) irtolastialuksen ja vastaanottajan välillä, yhden rahtikirjan, jossa ilmoitetaan kunkin kuorman likimääräinen kokonaismassa, pitäisi riittää, eikä erityismääräyksen CV24 soveltamisen pitäisi olla tarpeellista.

ALANKOMAAT

RO-LT 10.1

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.1.3.6; 3.3; 4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10; 5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3; 7.5.4; 7.5.7; 8.1.2.1, a ja b alakohta; 8.1.5, c alakohta; 8.3.6.

Direktiivin liitteen sisältö:

1.1.3.6: Kuljetusyksikössä kuljetettavaan määrään liittyvät vapautukset

3.3: Tiettyjä aineita tai esineitä koskevat erityismääräykset

4.1.4: Luettelo pakkaustavoista; 4.1.6: Luokan 2 aineita koskevat erityispakkausmääräykset; 4.1.8: Tartuntavaarallisia aineita koskevat erityispakkausmääräykset; 4.1.10: Yhteenpakkaamista koskevat erityismääräykset

5.2.2: Kollien varoituslipukkeet; 5.4.0: ADR-määräysten mukaisesti kuljetettavien aineiden mukana on oltava tässä luvussa edellytetyt asiakirjat, ellei kuljetusta ole vapautettu kohtien 1.1.3.1—1.1.3.5 mukaisesti; 5.4.1: Vaarallisten aineiden rahtikirjat ja niihin liittyvät tiedot; 5.4.3: Kirjalliset turvallisuusohjeet

7.5.4: Ravinto- ja nautintoaineiden sekä eläinrehun käsittelyssä huomioon otettavat varotoimenpiteet; 7.5.7: Käsittely ja kuormaus

8.1.2.1: Muiden määräysten nojalla kuljetuksessa mukana pidettävien asiakirjojen lisäksi on vaarallisia aineita kuljettavassa kuljetusyksikössä oltava: a) kaikkia kuljetettavia vaarallisia aineita koskeva kohdassa 5.4.1 tarkoitettu rahtikirja ja, jos sovellettavissa, kohdassa 5.4.2 määritelty kontin pakkaustodistus; b) kohdassa 5.4.3 tarkoitetut kaikkia kuljetettavia vaarallisia aineita koskevat kirjalliset turvallisuusohjeet; 8.1.5: Vaarallisia aineita kuljettavassa kuljetusyksikössä on oltava: c) tarvittavat varusteet, joilla voidaan ryhtyä kohdan 5.4.3 mukaisten kirjallisten turvallisuusohjeiden lisä- ja erityistoimenpiteisiin; 8.3.6: Moottorin käyttäminen kuormauksen ja purkamisen aikana.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 3 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 3 artikla

Seuraavia ADR-määräysten kohtia ei sovelleta:

| a. | 1.1.3.6; |
| --- | --- |

a.

1.1.3.6;

| b. | 3.3; |
| --- | --- |

b.

3.3;

| c. | 4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10; |
| --- | --- |

c.

4.1.4; 4.1.6; 4.1.8; 4.1.10;

| d. | 5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3; |
| --- | --- |

d.

5.2.2; 5.4.0; 5.4.1; 5.4.3;

| e. | 7.5.4; 7.5.7; |
| --- | --- |

e.

7.5.4; 7.5.7;

| f. | 8.1.2.1, a ja b alakohta; 8.1.5. c alakohta; 8.3.6. |
| --- | --- |

f.

8.1.2.1, a ja b alakohta; 8.1.5. c alakohta; 8.3.6.

Huomautuksia: Järjestelmä on suunniteltu siten, että yksityiset kansalaiset voivat tuoda yhteen paikkaan pieniä määriä kemikaalijätettä. Järjestelmää sovelletaan aineiden jäämiin, kuten väriainejätteisiin. Vaaran tasoa minimoidaan kuljetusmuodon valinnalla, johon sisältyy muun muassa erityisten kuljetusyksiköiden käyttäminen ja selvästi näkyvillä olevat tupakointikieltokyltit.

Koska kuljetettavat määrät ovat pieniä ja pakkaukset erityislaatuisia, tässä artiklassa annetaan vapautus useiden ADR-määräysten osien noudattamisesta. Järjestelmässä on määrätty täydentävistä toimenpiteistä.

RO-LT 10.2

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.1.3.6

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljetusyksikössä kuljetettavaan määrään liittyvät vapautukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 10, onderdeel a, en 16, onderdeel b, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö:

| 10a. | Todistus kuljettajan ammatillisesta pätevyydestä ja 16 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmoitus ovat molemmat ajoneuvon mukana; |
| --- | --- |

10a.

Todistus kuljettajan ammatillisesta pätevyydestä ja 16 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu ilmoitus ovat molemmat ajoneuvon mukana;

| 16b. | Ajoneuvon kuljettajalla on CCV: n (Kuljettajien todistuslautakunta) myöntämä pätevyystodistus vaarallisten jätteiden kuljettamista varten. |
| --- | --- |

16b.

Ajoneuvon kuljettajalla on CCV: n (Kuljettajien todistuslautakunta) myöntämä pätevyystodistus vaarallisten jätteiden kuljettamista varten.

Huomautuksia: Koska kuljetettavat kotitalouksien vaaralliset jätteet voivat olla hyvin monenlaisia, kuljetuksen suorittajalla on oltava todistus ammatillisesta pätevyydestä huolimatta siitä, että kuljetettavat jätemäärät ovat pieniä. Lisävaatimuksena on se, että kuljetuksen suorittajalle on myönnetty vaarallisten jätteiden kuljettamista koskeva pätevyystodistus.

Tällä tavalla pyritään varmistamaan, ettei kuljetuksen suorittaja esimerkiksi pakkaa happoja ja emäksiä yhteen ja että hän tietää, kuinka toimia vaaratilanteissa.

RO-LT 10.3

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 1.1.3.6

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljetusyksikössä kuljetettavaan määrään liittyvät vapautukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 10b van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 10 artiklan b alakohta

Ajoneuvossa on oltava mukana kirjalliset turvallisuusohjeet ja järjestelmän perustamisesta annetun säädöksen liitteen mukaisesti kootut tiedot.

Huomautuksia: Koska järjestelmässä ei voida poiketa ADR-määräysten 1.1.3.6 kohdasta, kirjallisten turvallisuusohjeiden on oltava myös pienten määrien mukana. Tämä on katsottu tarpeelliseksi, koska kuljetettavat vaaralliset jätteet voivat olla hyvin monenlaisia, eivätkä jätteitä kuljetettavaksi antavat henkilöt (yksityiset kansalaiset) tunne niihin liittyvän vaaran tasoa.

RO-LT 10.4

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkausten rakennetta ja testausta koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 6 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijke afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 6 artikla

| 1. | Kotitalouksien vaaralliset jätteet on annettava kuljetettavaksi ilmatiiviisti suljetussa pakkauksessa, joka soveltuu kyseiselle aineelle, ja






  a) | luokkaan 6.2 kuuluvien esineiden osalta: pakkauksen on oltava sellainen, ettei se voi aiheuttaa vammoja kuljetettavaksi tuotaessa; |
| --- | --- | --- |

1.

Kotitalouksien vaaralliset jätteet on annettava kuljetettavaksi ilmatiiviisti suljetussa pakkauksessa, joka soveltuu kyseiselle aineelle, ja

a)

luokkaan 6.2 kuuluvien esineiden osalta: pakkauksen on oltava sellainen, ettei se voi aiheuttaa vammoja kuljetettavaksi tuotaessa;

| b) | teollista alkuperää olevien kotitalouksien vaarallisten jätteiden osalta: laatikko, jonka tilavuus on enintään 60 litraa ja jossa jäteaineet on eroteltu vaaraluokan mukaan (kiloa laatikkoa kohden). |
| --- | --- |

b)

teollista alkuperää olevien kotitalouksien vaarallisten jätteiden osalta: laatikko, jonka tilavuus on enintään 60 litraa ja jossa jäteaineet on eroteltu vaaraluokan mukaan (kiloa laatikkoa kohden).

| 2. | Pakkauksen on oltava ulkopuolelta puhdas kotitalouksien vaarallisista jätteistä. |
| --- | --- |

2.

Pakkauksen on oltava ulkopuolelta puhdas kotitalouksien vaarallisista jätteistä.

| 3. | Pakkauksessa on ilmoitettava aineen nimi. |
| --- | --- |

3.

Pakkauksessa on ilmoitettava aineen nimi.

| 4. | Kuhunkin keräykseen hyväksytään ainoastaan yksi 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu laatikko. |
| --- | --- |

4.

Kuhunkin keräykseen hyväksytään ainoastaan yksi 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu laatikko.

Huomautuksia: Tämä artikla seuraa 3 artiklasta, jossa todetaan, ettei ADR-määräysten tiettyjä osia sovelleta. Tässä järjestelmässä ei tarvita ADR-määräysten 6.1 kohdan mukaisia hyväksyttyjä pakkauksia. Tämä johtuu kuljetettavien vaarallisten aineiden pienistä määristä. Sen sijaan artiklassa vahvistetaan joukko sääntöjä muun muassa siitä, että vaaralliset aineet on toimitettava tiiviisti suljetuissa astioissa vuotojen estämiseksi.

RO-LT 10.5

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkausten rakennetta ja testausta koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 7, tweede lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 7 artiklan 2 kohta

Ajoneuvossa on oltava kuormatila, joka on erotettu kuljettajan tilasta paksulla yhtenäisellä seinällä, tai vaihtoehtoisesti kuormatila, joka ei ole erottamaton osa ajoneuvoa.

Huomautuksia: Tässä järjestelmässä ei tarvita ADR-määräysten 6.1 kohdan mukaisia hyväksyttyjä pakkauksia. Tämä johtuu kuljetettavien vaarallisten aineiden pienistä määristä. Tästä syystä tässä artiklassa säädetään lisävaatimuksista, joiden tarkoituksena on estää myrkyllisten kaasujen vuotaminen kuljettajan tilaan.

RO-LT 10.6

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkausten rakennetta ja testausta koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 8, eerste lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 8 artiklan 1 kohta

Suljetun ajoneuvon kuormatilan päällä on oltava jatkuvatoiminen tuuletin, jonka alapuolella on tuuletusaukot.

Huomautuksia: Tässä järjestelmässä ei tarvita ADR-määräysten 6.1 kohdan mukaisia hyväksyttyjä pakkauksia. Tämä johtuu kuljetettavien vaarallisten aineiden pienistä määristä. Tästä syystä tässä artiklassa säädetään lisävaatimuksista, joiden tarkoituksena on estää myrkyllisten kaasujen kertyminen kuormatilaan.

RO-LT 10.7

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkausten rakennetta ja testausta koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 9, eerste, tweede en derde lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 9 artikla

| 1. | Ajoneuvo on varustettava yksiköillä, jotka on kuljetuksen aikana






  a) | suojattu vahingossa tapahtuvalta siirtymiseltä; ja |
| --- | --- | --- |

1.

Ajoneuvo on varustettava yksiköillä, jotka on kuljetuksen aikana

a)

suojattu vahingossa tapahtuvalta siirtymiseltä; ja

| b) | suljettu kannella ja suojattu vahingossa tapahtuvalta avautumiselta. |
| --- | --- |

b)

suljettu kannella ja suojattu vahingossa tapahtuvalta avautumiselta.

| 2. | 1 kohdan b alakohtaa ei sovelleta keräystä varten suoritettavissa siirtymäkuljetuksissa tai silloin, kun ajoneuvo on pysäköitynä keräysreitillään. |
| --- | --- |

2.

1 kohdan b alakohtaa ei sovelleta keräystä varten suoritettavissa siirtymäkuljetuksissa tai silloin, kun ajoneuvo on pysäköitynä keräysreitillään.

| 3. | Ajoneuvoon on varattava riittävä suuri järjestelyalue, jotta kotitalouksien vaaralliset jätteet voidaan lajitella ja pakata eri yksiköihin. |
| --- | --- |

3.

Ajoneuvoon on varattava riittävä suuri järjestelyalue, jotta kotitalouksien vaaralliset jätteet voidaan lajitella ja pakata eri yksiköihin.

Huomautuksia: Tässä järjestelmässä ei tarvita ADR-määräysten 6.1 kohdan mukaisia hyväksyttyjä pakkauksia. Tämä johtuu kuljetettavien vaarallisten aineiden pienistä määristä. Tässä artiklassa pyritään takaamaan pakkausten varastointiyksiköiden avulla kunkin vaarallisten aineiden luokan asianmukainen varastointimenetelmä.

RO-LT 10.8

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkausten rakennetta ja testausta koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 14 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijke afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 14 artikla

| 1. | Kotitalouksien vaarallisia jätteitä kuljetetaan ainoastaan keräysastioissa. |
| --- | --- |

1.

Kotitalouksien vaarallisia jätteitä kuljetetaan ainoastaan keräysastioissa.

| 2. | Kunkin luokan aineille ja esineille on oltava erillinen astia. |
| --- | --- |

2.

Kunkin luokan aineille ja esineille on oltava erillinen astia.

| 3. | Luokan 8 aineille ja esineille on oltava erilliset astiat hapoille, emäksille ja akuille. |
| --- | --- |

3.

Luokan 8 aineille ja esineille on oltava erilliset astiat hapoille, emäksille ja akuille.

| 4. | Suihkepullot voidaan pakata suljettaviin pahvilaatikoihin sillä edellytyksellä, että näitä laatikoita kuljetetaan 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

4.

Suihkepullot voidaan pakata suljettaviin pahvilaatikoihin sillä edellytyksellä, että näitä laatikoita kuljetetaan 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| 5. | Jos on kerätty luokan 2 sammuttimia, ne voidaan pakata samaan astiaan sellaisten suihkepullojen kanssa, joita ei ole pakattu pahvilaatikoihin. |
| --- | --- |

5.

Jos on kerätty luokan 2 sammuttimia, ne voidaan pakata samaan astiaan sellaisten suihkepullojen kanssa, joita ei ole pakattu pahvilaatikoihin.

| 6. | Poiketen siitä, mitä 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, akkujen kuljetusastiassa ei tarvitse olla kantta, jos akut on asetettu astiaan siten, että akkujen kaikki aukot on suljettu ja ne on suunnattu ylöspäin. |
| --- | --- |

6.

Poiketen siitä, mitä 9 artiklan 1 kohdassa säädetään, akkujen kuljetusastiassa ei tarvitse olla kantta, jos akut on asetettu astiaan siten, että akkujen kaikki aukot on suljettu ja ne on suunnattu ylöspäin.

Huomautuksia: Tämä artikla seuraa 3 artiklasta, jossa todetaan, ettei ADR-määräysten tiettyjä osia sovelleta. Tässä järjestelmässä ei tarvita ADR-määräysten 6.1 kohdan mukaisia hyväksyttyjä pakkauksia. Tässä artiklassa vahvistetaan vaatimukset kotitalouksien vaarallisten jätteiden tilapäisessä säilytyksessä käytettäville astioille.

RO-LT 10.9

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Pakkausten rakennetta ja testausta koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 15 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijke afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 15 artikla

| 1. | Keräysastiat tai suihkepullojen kuljetukseen tarkoitetut laatikot on merkittävä selvästi seuraavasti:






  a) | pahvilaatikoihin kerätyt luokan 2 suihkepullot: sana ”SPUITBUSSEN” (suihkepulloja); |
| --- | --- | --- |

1.

Keräysastiat tai suihkepullojen kuljetukseen tarkoitetut laatikot on merkittävä selvästi seuraavasti:

a)

pahvilaatikoihin kerätyt luokan 2 suihkepullot: sana ”SPUITBUSSEN” (suihkepulloja);

| b) | luokan 2 sammuttimet ja suihkepullot: lipuke nro 2.2; |
| --- | --- |

b)

luokan 2 sammuttimet ja suihkepullot: lipuke nro 2.2;

| c) | luokan 3 sammuttimet ja suihkepullot: lipuke nro 3; |
| --- | --- |

c)

luokan 3 sammuttimet ja suihkepullot: lipuke nro 3;

| d) | luokan 4.1 maalijäte: lipuke nro 4.1; |
| --- | --- |

d)

luokan 4.1 maalijäte: lipuke nro 4.1;

| e) | luokan 6.1 myrkylliset aineet: lipuke nro 6.1; |
| --- | --- |

e)

luokan 6.1 myrkylliset aineet: lipuke nro 6.1;

| f) | luokan 6.2 esineet: lipuke nro 6.2; |
| --- | --- |

f)

luokan 6.2 esineet: lipuke nro 6.2;

| g) | luokan 8 syövyttävät aineet ja esineet: lipuke nro 8; ja lisäksi: |
| --- | --- |

g)

luokan 8 syövyttävät aineet ja esineet: lipuke nro 8; ja lisäksi:

| h) | emäksiset aineet: sana ”BASEN” (emäkset) |
| --- | --- |

h)

emäksiset aineet: sana ”BASEN” (emäkset)

| i) | happamat aineet: sana ”ZUREN” (hapot) |
| --- | --- |

i)

happamat aineet: sana ”ZUREN” (hapot)

| j) | akut: sana ”ACCU'S” (akut). |
| --- | --- |

j)

akut: sana ”ACCU'S” (akut).

| 2. | Samojen lipukkeiden ja merkintöjen on oltava selvästi näkyvillä ajoneuvossa olevissa suljettavissa tiloissa, joihin keräysastiat asetetaan. |
| --- | --- |

2.

Samojen lipukkeiden ja merkintöjen on oltava selvästi näkyvillä ajoneuvossa olevissa suljettavissa tiloissa, joihin keräysastiat asetetaan.

Huomautuksia: Tämä artikla seuraa 3 artiklasta, jossa todetaan, ettei ADR-määräysten tiettyjä osia sovelleta. Tässä järjestelmässä ei tarvita ADR-määräysten 6.1 kohdan mukaisia hyväksyttyjä pakkauksia. Tässä artiklassa vahvistetaan vaatimukset kotitalouksien vaarallisten jätteiden tilapäisessä säilytyksessä käytettävien astioiden tunnistamista varten.

RO-LT 10.10

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.5.4

Direktiivin liitteen sisältö: Ravinto- ja nautintoaineiden sekä eläinrehun käsittelyssä huomioon otettavat varotoimenpiteet

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 13 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 13 artikla

| 1. | Elintarvikkeiden ja rehujen kuljettaminen yhtä aikaa kotitalouksien vaarallisten jätteiden kanssa on kielletty. |
| --- | --- |

1.

Elintarvikkeiden ja rehujen kuljettaminen yhtä aikaa kotitalouksien vaarallisten jätteiden kanssa on kielletty.

| 2. | Ajoneuvon on oltava pysäköitynä keräyksen aikana. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvon on oltava pysäköitynä keräyksen aikana.

| 3. | Ajoneuvossa on oltava keltainen vilkkuvalo sen liikkuessa tai ollessa pysäköitynä keräystä varten. |
| --- | --- |

3.

Ajoneuvossa on oltava keltainen vilkkuvalo sen liikkuessa tai ollessa pysäköitynä keräystä varten.

| 4. | Kun keräystä suoritetaan tätä tarkoitusta varten määrätyssä paikassa, moottorin on oltava sammutettuna ja vilkkuvalo voidaan 3 kohdasta poiketen kääntää pois päältä. |
| --- | --- |

4.

Kun keräystä suoritetaan tätä tarkoitusta varten määrätyssä paikassa, moottorin on oltava sammutettuna ja vilkkuvalo voidaan 3 kohdasta poiketen kääntää pois päältä.

Huomautuksia: ADR-määräysten 7.5.4 kohdassa esitettyä kieltoa on tässä laajennettu, koska kuljetettavia aineita on niin monenlaisia, että kuormassa on lähes aina luokan 6.1 aineita.

RO-LT 10.11

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 7.5.9

Direktiivin liitteen sisältö: Tupakointikielto

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 9, vierde lid, van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 9 artikla

| 4. | Ajoneuvon sivuilla ja takaosassa on oltava selvästi näkyvät tupakointikieltokyltit. |
| --- | --- |

4.

Ajoneuvon sivuilla ja takaosassa on oltava selvästi näkyvät tupakointikieltokyltit.

Huomautuksia: Koska tässä järjestelmässä vaarallisia aineita tuovat kuljetettavaksi yksityiset kansalaiset, 9 artiklan 4 kohdassa määrätään, että tupakointikieltokylttien on oltava selvästi näkyvillä.

RO-LT 10.12

Asia: Vuonna 2002 käyttöön otettu järjestelmä kotitalouksien vaarallisten jätteiden kuljetusta varten

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.1.5

Direktiivin liitteen sisältö: Muut varusteet

Vaarallisia aineita kuljettavassa kuljetusyksikössä on oltava:

| a) | ajoneuvoa kohti vähintään yksi ajoneuvon massaan ja rengaskokoon nähden sopiva pyöräkiila; |
| --- | --- |

a)

ajoneuvoa kohti vähintään yksi ajoneuvon massaan ja rengaskokoon nähden sopiva pyöräkiila;

| b) | tarvittavat varusteet, joilla voidaan ryhtyä kohdan 5.4.3 mukaisten kirjallisten turvallisuusohjeiden yleisiin toimenpiteisiin, erityisesti:






  — | kaksi itsestään pystyssä pysyvää varoitusmerkkiä (esim. heijastavat kartiot tai kolmiot taikka ajoneuvon sähköjärjestelmästä riippumattomat vilkkuvat keltaista tai oranssia valoa antavat merkkilamput), |
| --- | --- | --- |

b)

tarvittavat varusteet, joilla voidaan ryhtyä kohdan 5.4.3 mukaisten kirjallisten turvallisuusohjeiden yleisiin toimenpiteisiin, erityisesti:

—

kaksi itsestään pystyssä pysyvää varoitusmerkkiä (esim. heijastavat kartiot tai kolmiot taikka ajoneuvon sähköjärjestelmästä riippumattomat vilkkuvat keltaista tai oranssia valoa antavat merkkilamput),

| — | sopiva varoitusliivi tai varoitusvaate (esim. kuten standardissa EN 471 on kuvattu) jokaiselle ajoneuvon miehistöön kuuluvalle, |
| --- | --- |

—

sopiva varoitusliivi tai varoitusvaate (esim. kuten standardissa EN 471 on kuvattu) jokaiselle ajoneuvon miehistöön kuuluvalle,

| — | yksi taskulamppu (ks. myös kohta 8.3.4) jokaiselle ajoneuvon miehistöön kuuluvalle, |
| --- | --- |

—

yksi taskulamppu (ks. myös kohta 8.3.4) jokaiselle ajoneuvon miehistöön kuuluvalle,

| — | lisämääräyksen S7 (ks. luku 8.5) mukainen hengityksen suojalaite, jos tämä lisämääräys on merkitty luvun 3.2 taulukon A sarakkeessa (19); |
| --- | --- |

—

lisämääräyksen S7 (ks. luku 8.5) mukainen hengityksen suojalaite, jos tämä lisämääräys on merkitty luvun 3.2 taulukon A sarakkeessa (19);

| c) | tarvittavat varusteet, joilla voidaan ryhtyä kohdan 5.4.3 mukaisten kirjallisten turvallisuusohjeiden lisä- ja erityistoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

c)

tarvittavat varusteet, joilla voidaan ryhtyä kohdan 5.4.3 mukaisten kirjallisten turvallisuusohjeiden lisä- ja erityistoimenpiteisiin.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Artikel 11 van de Regeling vervoer huishoudelijk gevaarlijk afval 2002

Kansallisen lainsäädännön sisältö: 11 artikla

Ajoneuvossa on oltava kunkin miehistön jäsenen ulottuvilla turvapakkaus, joka sisältää:

| a) | tiiviit suojalasit; |
| --- | --- |

a)

tiiviit suojalasit;

| b) | hengityssuojaimen; |
| --- | --- |

b)

hengityssuojaimen;

| c) | haponkestävät haalarit tai esiliinan; |
| --- | --- |

c)

haponkestävät haalarit tai esiliinan;

| d) | synteettiset kumikäsineet; |
| --- | --- |

d)

synteettiset kumikäsineet;

| e) | haponkestävät saappaat tai turvakengät; ja |
| --- | --- |

e)

haponkestävät saappaat tai turvakengät; ja

| f) | tislattua vettä sisältävän silmähuuhtelupullon. |
| --- | --- |

f)

tislattua vettä sisältävän silmähuuhtelupullon.

Huomautuksia: Koska kuljetettavat vaaralliset aineet voivat olla hyvin monenlaisia, pakollisista turvavarusteista on annettu lisävaatimuksia, jotka ovat tiukempia kuin ADR-määräysten 8.1.5 kohdassa.

SUOMI

RO-LT 13.1

Asia: Rahtikirjassa annettavien tietojen muuttaminen räjähteiden osalta

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1.2.1 a)

Direktiivin liitteen sisältö: Luokan 1 erityismääräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Liikenne- ja viestintäministeriön asetus vaarallisten aineiden kuljetuksesta tiellä (277/2002, 313/2003)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Rahtikirjassa voidaan räjähteiden nettomassan sijasta käyttää nallien lukumäärää ((1 000 nallia vastaa 1: tä kilogrammaa räjähdettä).

Huomautuksia: Näiden tietojen katsotaan riittävän kotimaankuljetuksissa. Poikkeusta soveltaa pääasiassa louhinta-ala pienten määrien paikallisissa kuljetuksissa.

Euroopan komissio on kirjannut poikkeuksen numerolla 31.

RO-LT 13.2

Asia: Poikkeuksen RO-LT 14.2 hyväksyminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Tarkennetaan tulevissa määräyksissä.

RO-LT 13.3

Asia: Poikkeuksen RO-LT 14.7 hyväksyminen

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Tarkennetaan tulevissa määräyksissä.

RUOTSI

RO-LT 14.1

Asia: Vaarallisten jätteiden kuljettaminen ongelmajätelaitoksiin

Viittaus direktiivin liitteeseen: Osa 2, 5.2 ja 6.1

Direktiivin liitteen sisältö: Luokitus, merkinnät ja varoituslipukkeet sekä pakkausten rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Säädöksessä on yksinkertaistetut luokitusperusteet, lievemmät pakkausten rakennetta ja testausta koskevat vaatimukset sekä lipukkeita ja merkintöjä koskevat muutetut vaatimukset.

Sen sijaan, että vaaralliset jätteet luokiteltaisiin ADR-määräysten mukaisesti, ne luokitellaan eri jäteryhmiin. Kuhunkin jäteryhmään sisältyy aineita, jotka ADR-määräysten mukaisesti voidaan pakata yhteen (yhteenkuormaus).

Kuhunkin kolliin on YK-numeron sijaan merkittävä asianmukainen jäteryhmän koodi.

Huomautuksia: Näitä säännöksiä voidaan soveltaa ainoastaan vaarallisten jätteiden kuljettamiseen julkisista kierrätyskeskuksista ongelmajätelaitoksiin.

RO-LT 14.2

Asia: Lähettäjän nimi ja osoite rahtikirjassa

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1.1

Direktiivin liitteen sisältö: Yleiset tiedot, joiden edellytetään olevan rahtikirjassa

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kansallisen lainsäädännön mukaan lähettäjän nimeä ja osoitetta ei tarvita, jos tyhjiä puhdistamattomia pakkauksia palautetaan osana jakelujärjestelmää.

Huomautuksia: Tyhjät puhdistamattomat pakkaukset, jotka palautetaan, sisältävät useimmiten vielä pieniä määriä vaarallisia aineita.

Tätä poikkeusta käytetään pääasiassa teollisuudessa, kun tyhjiä puhdistamattomia kaasuastioita palautetaan täysiä astioita vastaan.

RO-LT 14.3

Asia: Vaarallisten aineiden kuljetukset teollisuuslaitosten läheisyydessä, mukaan luettuina kuljetukset yleisillä teillä laitoksen eri osien välillä

Viittaus direktiivin liitteeseen: Liitteet A ja B

Direktiivin liitteen sisältö: Vaarallisten aineiden kuljetuksia yleisillä teillä koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kuljetukset teollisuuslaitosten läheisyydessä, mukaan luettuina kuljetukset yleisillä teillä laitoksen eri osien välillä. Poikkeus koskee kollien varoituslipukkeita ja merkintöjä, rahtikirjoja, kuljettajan todistusta sekä osan 9 mukaista hyväksymistodistusta.

Huomautuksia: On olemassa lukuisia tilanteita, joissa vaarallisia aineita siirretään yleisen tien eri puolilla sijaitsevien tuotantotilojen välillä. Tällaiset kuljetukset eivät ole vaarallisten aineiden kuljetuksia yksityisteillä, ja niihin pitäisi sen vuoksi soveltaa asianmukaisia vaatimuksia.

Vertaa myös direktiivin 96/49/EY 6 artiklan 14 kohta.

RO-LT 14.4

Asia: Viranomaisten takavarikoimien vaarallisten aineiden kuljetukset

Viittaus direktiivin liitteeseen: Liitteet A ja B

Direktiivin liitteen sisältö: Vaarallisten aineiden kuljetuksia yleisillä teillä koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Poikkeukset määräyksistä voidaan sallia, jos niiden syynä on työntekijöiden suojelu, purkamiseen liittyvät vaarat, aineiden käyttäminen todisteina jne.

Poikkeukset määräyksistä sallitaan ainoastaan siinä tapauksessa, että tavanomaisissa kuljetusolosuhteissa saavutetaan tyydyttävä turvallisuustaso.

Huomautuksia: Näitä poikkeuksia voivat soveltaa ainoastaan viranomaiset, jotka ovat takavarikoineet vaarallisia aineita.

Poikkeus on tarkoitettu paikallisiin kuljetuksiin. Kyseessä voi olla esim. poliisin takavarikoimien räjähteiden tai varastetun omaisuuden kuljettaminen. Tämäntyyppiset tavarat ovat ongelmallisia, koska niiden luokituksesta ei voi koskaan olla varma. Lisäksi tavaroita ei useinkaan ole pakattu ADR-määräysten mukaisesti eikä niissä ole määräysten mukaisia merkintöjä tai varoituslipukkeita. Poliisi tekee vuosittain useita satoja tällaisia kuljetuksia.

Salakuljetettu alkoholi on puolestaan kuljetettava takavarikointipaikalta tullivarastoon ja sieltä edelleen hävitettäväksi. Nämä paikat voivat sijaita varsin kaukana toisistaan. Sallitut poikkeukset ovat seuraavat: a) jokaista pakkausta ei tarvitse merkitä ja b) hyväksyttyjä pakkauksia ei tarvitse käyttää. Jokainen tällaisia pakkauksia sisältävä lava on kuitenkin merkittävä asianmukaisesti. Kaikkia muita vaatimuksia on noudatettava. Kunakin vuonna tehdään noin 20 tällaista kuljetusta.

RO-LT 14.5

Asia: Vaarallisten aineiden kuljettaminen satamissa ja niiden läheisyydessä

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.1.2, 8.1.5 ja 9.1.2

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljetusyksikössä mukana pidettävät asiakirjat; jokaisessa vaarallisia aineita kuljettavassa kuljetusyksikössä on oltava määrätyt varusteet; ajoneuvojen hyväksyntä.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Asiakirjoja (kuljettajan todistusta lukuun ottamatta) ei tarvitse kuljettaa kuljetusyksikön mukana.

Kuljetusyksikössä ei tarvitse olla 8.1.5 kohdassa määrättyjä varusteita.

Traktoreille ei tarvita hyväksymistodistusta.

Huomautuksia: Vertaa direktiivin 96/49/EY 6 artiklan 14 kohta.

RO-LT 14.6

Asia: Tarkastajien ADR-koulutustodistus

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.2.1

Direktiivin liitteen sisältö: Ajoneuvojen kuljettajien on osallistuttava koulutukseen.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Ajoneuvojen vuosikatsastuksia suorittavien tarkastajien ei tarvitse osallistua 8.2 luvussa mainituille kursseille eikä heillä tarvitse olla ADR-koulutustodistusta.

Huomautuksia: Joissain tapauksissa katsastuksessa testattavissa ajoneuvoissa saattaa olla kuormana vaarallisia aineita, esim. tyhjiä puhdistamattomia säiliöitä.

Luvun 1.3 ja kohdan 8.2.3 vaatimuksia sovelletaan kuitenkin edelleen.

RO-LT 14.7

Asia: Säiliöajoneuvoissa kuljetettavien YK-numeroihin 1202, 1203 ja 1223 kuuluvien aineiden paikallinen jakelu

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1.1.6 ja 5.4.1.4.1

Direktiivin liitteen sisältö: Tyhjät puhdistamattomat säiliöt ja säiliökontit on merkittävä rahtikirjaan 5.4.1.1.6 kohdan mukaisesti.

Jos vastaanottajia on useita, näiden nimet ja osoitteet voidaan merkitä muihin asiakirjoihin.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Tyhjiä puhdistamattomia säiliöitä tai säiliökontteja ei tarvitse merkitä rahtikirjaan 5.4.1.1.6 kohdan mukaisesti, jos aineen määräksi on lastaussuunnitelmassa merkitty nolla.

Vastaanottajien nimiä ja osoitteita ei tarvitse merkitä ajoneuvon mukana seuraaviin asiakirjoihin.

RO-LT 14.8

Asia: Sellaisten tyhjien puhdistamattomien varastosäiliöiden kuljettaminen, joita ei ole tarkoitettu kuljetusvälineiksi

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4.1.1.1, 6.8 ja 8.2.2.8.1

Direktiivin liitteen sisältö: Rahtikirja, säiliöiden rakennetta, testausta jne. koskevat vaatimukset sekä kuljettajan todistus

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: YK-numeroihin 1202, 1203, 1203 ja 1965 kuuluvia aineita voidaan kuljettaa varastosäiliöissä, joita ei ole tarkoitettu kuljetusvälineiksi. Säiliöt on tyhjennettävä.

Kuljetusyksikkö on merkittävä samalla tavoin kuin kyseistä ainetta kuljettava säiliöajoneuvo. Kuljettajalla on oltava 8.2.2.7.1 kohdan mukainen todistus.

Huomautuksia: Tätä poikkeusta sovelletaan, kun varastosäiliöitä on pakko siirtää esimerkiksi korjausta tai huoltoa varten.

Tämän poikkeuksen tarkoituksena on välttää riskejä ja ympäristövaikutuksia, joita liittyy tyhjien säiliöiden puhdistamiseen ennen kuljetusta.

Poikkeusta sovelletaan pieniin määriin. Tämäntyyppiset kuljetukset ovat usein paikallisia, mutta niiden pituus voi joskus olla yli 300 kilometriä harvaan asutussa Pohjois-Ruotsissa.

Kuljetusvaatimukset: Varastosäiliöihin asennetut varusteet on sijoitettava siten, etteivät ne voi vaurioitua kuljetuksen aikana. Ajoneuvon mukana on oltava asiakirjat, jotka osoittavat, että varastosäiliö on hyväksytty kyseessä olevaa ainetta varten. Sidosten ja kiinnikkeiden, joilla varastosäiliö on kiinnitetty ajoneuvoon, on voitava pitää paikallaan säiliö, joka on kaksi kertaa painavampi kuin kuljetettava varastosäiliö. Syttyviä aineita ei saa kuljettaa kuormana samassa ajoneuvossa kuin säiliötä.

RO-LT 14.9

Asia: Maataloustuotantopaikkoihin ja rakennustyömaihin liittyvät paikalliset kuljetukset

Viittaus direktiivin liitteeseen: 5.4, 6.8 ja 9.1.2

Direktiivin liitteen sisältö: Rahtikirja; säiliöiden rakenne; hyväksymistodistus

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Särskilda bestämmelser om vissa inrikes transporter av farligt gods på väg och i terräng

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Maataloustuotantopaikkoihin ja rakennustyömaihin liittyvissä paikallisissa kuljetuksissa ei tarvitse noudattaa tiettyjä määräyksiä:

| — | Vaarallisia aineita koskevaa vakuutusta ei tarvita. |
| --- | --- |

—

Vaarallisia aineita koskevaa vakuutusta ei tarvita.

| — | Kuljetuksissa voidaan edelleen käyttää vanhempia säiliöitä tai säiliökontteja, joita ei ole rakennettu 6.8 luvun vaatimusten vaan vanhemman kansallisen lainsäädännön vaatimusten mukaisesti ja jotka on asennettu henkilövaunuihin. |
| --- | --- |

—

Kuljetuksissa voidaan edelleen käyttää vanhempia säiliöitä tai säiliökontteja, joita ei ole rakennettu 6.8 luvun vaatimusten vaan vanhemman kansallisen lainsäädännön vaatimusten mukaisesti ja jotka on asennettu henkilövaunuihin.

| — | Paikallisiin kuljetuksiin tietyömaan läheisyydessä voidaan edelleen käyttää vanhoja säiliöajoneuvoja, jotka on tai joita ei ole varustettu tienpinnan päällystyslaitteilla ja jotka on tarkoitettu YK-numeroihin 1268, 1999, 3256 ja 3257 kuuluvien aineiden kuljettamiseen, mutta jotka eivät täytä 6.7 tai 6.8 luvun vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Paikallisiin kuljetuksiin tietyömaan läheisyydessä voidaan edelleen käyttää vanhoja säiliöajoneuvoja, jotka on tai joita ei ole varustettu tienpinnan päällystyslaitteilla ja jotka on tarkoitettu YK-numeroihin 1268, 1999, 3256 ja 3257 kuuluvien aineiden kuljettamiseen, mutta jotka eivät täytä 6.7 tai 6.8 luvun vaatimuksia.

| — | Henkilövaunuilla sekä säiliöajoneuvoilla, jotka on tai joita ei ole varustettu tienpinnan päällystyslaitteilla, ei tarvitse olla hyväksymistodistusta. |
| --- | --- |

—

Henkilövaunuilla sekä säiliöajoneuvoilla, jotka on tai joita ei ole varustettu tienpinnan päällystyslaitteilla, ei tarvitse olla hyväksymistodistusta.

Huomautuksia: Henkilövaunu on eräänlainen asuntovaunu, jossa on tilat työntekijöille ja johon on asennettu hyväksymätön säiliö tai säiliökontti metsätraktoreiden käyttämää dieselpolttoainetta varten.

RO-LT 14.10

Asia: Räjähteiden kuljetus säiliöissä

Viittaus direktiivin liitteeseen: 4.1.4

Direktiivin liitteen sisältö: Räjähteitä voidaan pakata ainoastaan 4.1.4 kohdan vaatimusten mukaisiin pakkauksiin.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Appendix S - Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act and the Swedish regulation SÄIFS 1993: 4

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Toimivaltainen kansallinen viranomainen hyväksyy ajoneuvot, jotka on tarkoitettu räjähteiden kuljettamiseen säiliöissä. Kuljetus säiliöissä on sallittu ainoastaan määräyksessä luetelluille räjähteille tai toimivaltaisen viranomaisen erityisluvalla.

Säiliöissä olevilla räjähteillä kuormattu ajoneuvo on merkittävä ja varustettava varoituslipukkeilla 5.3.2.1.1, 5.3.1.1.2 ja 5.3.1.4 kohdan mukaisesti. Vain yksi ajoneuvo kuljetusyksikössä saa sisältää vaarallisia aineita.

Huomautuksia: Poikkeusta sovelletaan ainoastaan kotimaanliikenteessä, ja kuljetukset ovat useimmiten paikallisia.

Kyseiset määräykset olivat voimassa ennen Ruotsin liittymistä Euroopan unioniin.

Vain kaksi yritystä suorittaa räjähteiden kuljetuksia säiliöajoneuvoilla. Lähitulevaisuudessa siirryttäneen emulsioräjähdysaineiden käyttöön.

Vanha poikkeus nro 84.

RO-LT 14.11

Asia: Kuljettajan todistus

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.2

Direktiivin liitteen sisältö: Ajoneuvon miehistön koulutusta koskevat määräykset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Appendix S - Specific regulations for the domestic transport of dangerous goods by road issued in accordance with the Transport of Dangerous Goods Act

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Kuljettajien koulutusta ei tarvita 8.2.1.1 kohdassa tarkoitetuilla ajoneuvoilla.

Huomautuksia: Paikalliset kuljetukset

YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

RO-LT 15.1

Asia: Yleisten teiden ylitys vaarallisia aineita kuljettavilla ajoneuvoilla (N8)

Viittaus direktiivin liitteeseen: Liitteet A ja B

Direktiivin liitteen sisältö: Vaarallisten aineiden kuljetuksia yleisillä teillä koskevat vaatimukset

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 3 Schedule 2 (3)(b); Carriage of Explosives by Road Regulations 1996, reg. 3(3)(b)

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevia määräyksiä ei sovelleta kuljetuksiin, jotka tehdään tien jakamalla yksityisalueella.

Huomautuksia: Tällainen tilanne syntyy helposti, kun tavaroita siirretään tien molemmilla puolilla sijaitsevalla yksityisalueella. Tällaiset siirrot eivät ole vaarallisten aineiden kuljetuksia yleisillä teillä käsitteen tavanomaisessa merkityksessä, eikä niihin pitäisi soveltaa mitään vaarallisten aineiden kuljetuksia koskevia määräyksiä.

RO-LT 15.2

Asia: Poikkeus kieltoon, jonka mukaan kuljettaja tai kuljettajan apulainen ei saa avata vaarallisten aineiden pakkauksia, paikallisessa jakeluketjussa, joka ulottuu paikallisesta jakelukeskuksesta vähittäismyyjälle tai loppukäyttäjälle ja vähittäismyyjältä loppukäyttäjälle (ei koske luokan 7 aineita) (N11)

Viittaus direktiivin liitteeseen: 8.3.3

Direktiivin liitteen sisältö: Kuljettaja tai kuljettajan apulainen eivät saa avata vaarallisten aineiden pakkauksia.

Viittaus kansalliseen lainsäädäntöön: Carriage of Dangerous Goods by Road Regulations 1996, reg. 12 (3).

Kansallisen lainsäädännön sisältö: Pakkausten avaamista koskevaa kieltoa lievennetään seuraavalla varauksella: ”Paitsi jos liikenteenharjoittaja on antanut siihen luvan”.

Huomautuksia: Jos liitteessä asetetun kiellon sanamuoto ymmärretään kirjaimellisesti, se voi aiheuttaa vakavia ongelmia vähittäiskaupan jakelukuljetuksille.

---