# Europeiska unionens L 33/5 fe

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 33 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 48 årgången5 februari 2005 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 33

Svensk utgåva

Lagstiftning

48 årgången5 februari 2005

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 202/2005 av den 18 januari 2005 om ändring av förordning nr 422/67/EEG, 5/67/Euratom om ersättning till kommissionens ordförande och ledamöter och till domstolens ordförande, domare, generaladvokater och justitiesekreterare och till förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 203/2005 av den 4 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 3 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 204/2005 av den 4 februari 2005 om i vilken utsträckning ansökningar om importlicenser inlämnade under januari 2005 för levande nötkreatur med en vikt på 80–300 kg inom ramen för den avgiftskvot som fastställts i förordning (EG) nr 1204/2004 kan beviljas | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 205/2005 av den 4 februari 2005 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 när det gäller upptagandet av vissa namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Valdemone – [SUB], Queso Ibores – [SUB], Pera de Jumilla – [SUB], Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta – [SUB], Sierra de Cádiz – [SUB], Requeijão Serra da Estrela – [SUB], Zafferano dell’Aquila – [SUB], Zafferano di San Gimignano – [SUB], Mantecadas de Astorga – [SGB] och Pan de Cea – [SGB]) | 6 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 206/2005 av den 4 februari 2005 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax | 8 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

Sida

*

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 202/2005 av den 18 januari 2005 om ändring av förordning nr 422/67/EEG, 5/67/Euratom om ersättning till kommissionens ordförande och ledamöter och till domstolens ordförande, domare, generaladvokater och justitiesekreterare och till förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare

1

Kommissionens förordning (EG) nr 203/2005 av den 4 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

3

Kommissionens förordning (EG) nr 204/2005 av den 4 februari 2005 om i vilken utsträckning ansökningar om importlicenser inlämnade under januari 2005 för levande nötkreatur med en vikt på 80–300 kg inom ramen för den avgiftskvot som fastställts i förordning (EG) nr 1204/2004 kan beviljas

5

*

Kommissionens förordning (EG) nr 205/2005 av den 4 februari 2005 om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 när det gäller upptagandet av vissa namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Valdemone – [SUB], Queso Ibores – [SUB], Pera de Jumilla – [SUB], Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta – [SUB], Sierra de Cádiz – [SUB], Requeijão Serra da Estrela – [SUB], Zafferano dell’Aquila – [SUB], Zafferano di San Gimignano – [SUB], Mantecadas de Astorga – [SGB] och Pan de Cea – [SGB])

6

*

Kommissionens förordning (EG) nr 206/2005 av den 4 februari 2005 om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax

8

| | | II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/102/EG:Kommissionens beslut av den 26 januari 2005 om ändring av besluten 2001/881/EG och 2002/459/EG med avseende på förteckningen över gränskontrollstationer
  (delgivet med nr K(2005) 126)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/103/EG:Kommissionens beslut av den 31 januari 2005 om en mekanism för tilldelning av kvoter av klorfluorkolväten till producenter och importörer för åren 2003–2009 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000
  (delgivet med nr K(2005) 134) | 65 |
| | * | 2005/104/EG:Kommissionens beslut av den 3 februari 2005 om ändring av beslut 2002/300/EG om upprättande av en förteckning över godkända zoner med avseende på Bonamia ostreae och/eller Marteilia refringens

  (delgivet med nr K(2005) 217)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/105/EG:Kommissionens beslut av den 3 februari 2005 om tillstånd för Sverige att ersätta statistiska undersökningar av nötkreatursbestånd med det system som föreskrivs i avdelning I i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000
  (delgivet med nr K(2005) 194)

   (
  1
  ) | 74 |

II   Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

*

2005/102/EG:Kommissionens beslut av den 26 januari 2005 om ändring av besluten 2001/881/EG och 2002/459/EG med avseende på förteckningen över gränskontrollstationer
  (delgivet med nr K(2005) 126)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2005) 126)

1

30

*

2005/103/EG:Kommissionens beslut av den 31 januari 2005 om en mekanism för tilldelning av kvoter av klorfluorkolväten till producenter och importörer för åren 2003–2009 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000
  (delgivet med nr K(2005) 134)

(delgivet med nr K(2005) 134)

65

*

2005/104/EG:Kommissionens beslut av den 3 februari 2005 om ändring av beslut 2002/300/EG om upprättande av en förteckning över godkända zoner med avseende på Bonamia ostreae och/eller Marteilia refringens

  (delgivet med nr K(2005) 217)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

(delgivet med nr K(2005) 217)

1

71

*

2005/105/EG:Kommissionens beslut av den 3 februari 2005 om tillstånd för Sverige att ersätta statistiska undersökningar av nötkreatursbestånd med det system som föreskrivs i avdelning I i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000
  (delgivet med nr K(2005) 194)

   (
  1
  )

(delgivet med nr K(2005) 194)

1

74

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till beslut nr 197 av den 23 mars 2004 om övergångsperioderna för införandet av det europeiska sjukförsäkringskortet i enlighet med artikel 5 i beslut nr 191 (EUT L 343 av den 19.11.2004) | 75 |

Rättelser

*

Rättelse till beslut nr 197 av den 23 mars 2004 om övergångsperioderna för införandet av det europeiska sjukförsäkringskortet i enlighet med artikel 5 i beslut nr 191 (EUT L 343 av den 19.11.2004)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG, EURATOM) nr 202/2005

av den 18 januari 2005

om ändring av förordning nr 422/67/EEG, 5/67/Euratom om ersättning till kommissionens ordförande och ledamöter och till domstolens ordförande, domare, generaladvokater och justitiesekreterare och till förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 210,

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 123,

med beaktande av rådets beslut 2004/752/EG, Euratom av den 2 november 2004 om upprättande av Europeiska unionens personaldomstol (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut 2004/752/Euratom har rådet till Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt knutit en särskild rättsinstans som skall avgöra tvister mellan Europeiska unionen och dess anställda, kallad ”Europeiska unionens personaldomstol”. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut 2004/752/Euratom har rådet till Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt knutit en särskild rättsinstans som skall avgöra tvister mellan Europeiska unionen och dess anställda, kallad ”Europeiska unionens personaldomstol”.

| (2) | Enligt artikel 225 a sjätte stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artikel 140 b sjätte stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen skall de bestämmelser i detta fördrag som avser domstolen tillämpas på de särskilda rättsinstanserna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 225 a sjätte stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och artikel 140 b sjätte stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen skall de bestämmelser i detta fördrag som avser domstolen tillämpas på de särskilda rättsinstanserna.

| (3) | Det är nödvändigt att fastställa löner, pensioner och ersättningar för denna domstols ordförande, ledamöter och justitiesekreterare. |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att fastställa löner, pensioner och ersättningar för denna domstols ordförande, ledamöter och justitiesekreterare.

| (4) | Rådets förordning nr 422/67/EEG, 5/67/Euratom (2) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Rådets förordning nr 422/67/EEG, 5/67/Euratom (2) bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning nr 422/67/EEG, 5/67/Euratom skall ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln skall ersättas med följande: |
| --- | --- |

1.

Titeln skall ersättas med följande:

| 2. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 21c

  1.   Om inte annat följer av punkterna 2 och 3 skall bestämmelserna i denna förordning om domstolens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare samt förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare även gälla personaldomstolens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare.
  2.   Den månatliga grundlönen till personaldomstolens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare skall utgöra en viss procent av grundlönen för en tjänsteman i Europeiska gemenskaperna i tredje löneklassen av lönegrad 16 (tredje löneklassen av A*16 t.o.m. den 30 april 2006), nämligen:








  — | : | ordförande | : | 104 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ledamöter | : | 100 %, |
| — | : | justitiesekreterare | : | 90 %. |

2.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 21c

1.   Om inte annat följer av punkterna 2 och 3 skall bestämmelserna i denna förordning om domstolens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare samt förstainstansrättens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare även gälla personaldomstolens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare.

2.   Den månatliga grundlönen till personaldomstolens ordförande, ledamöter och justitiesekreterare skall utgöra en viss procent av grundlönen för en tjänsteman i Europeiska gemenskaperna i tredje löneklassen av lönegrad 16 (tredje löneklassen av A*16 t.o.m. den 30 april 2006), nämligen:

—

:

ordförande

:

104 %,

—

:

ledamöter

:

100 %,

—

:

justitiesekreterare

:

90 %.

3.   Det månatliga representationstillägg som avses i artikel 4.3 skall uppgå till:

| — | : | ordförande | : | 554 euro, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ledamöter | : | 500 euro, |
| — | : | justitiesekreterare | : | 400 euro. |

—

:

ordförande

:

554 euro,

—

:

ledamöter

:

500 euro,

—

:

justitiesekreterare

:

400 euro.

Personaldomstolens ordförande samt ordförandena för avdelningarna med tre domare har dessutom under tjänsteperioden rätt till ett särskilt tjänstetillägg på 500 euro per månad.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 18 januari 2005.

På rådets vägnar

J.-C. JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 333, 9.11.2004, s. 7.

1

(2)  EGT 187, 8.8.1967, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1292/2004 (EUT L 243, 15.7.2004, s. 23).

2

---

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 203/2005

av den 4 februari 2005

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om tillämpningsföreskrifter för importordningen för frukt och grönsaker (1), särskilt artikel 4.1 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 3223/94 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilagan till den förordningen.

| (2) | Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpningen av dessa kriterier bör schablonvärdena vid import fastställas till de nivåer som anges i bilagan till denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3223/94 skall fastställas enligt tabellen i bilagan.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 5 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 337, 24.12.1994, s. 66. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1947/2002 (EGT L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAGA

till kommissionens förordning av den 4 februari 2005 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | 052 | 109,0 |
| 204 | 73,4 |
| 212 | 157,6 |
| 248 | 82,5 |
| 624 | 81,4 |
| 999 | 100,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 176,0 |
| 204 | 87,7 |
| 999 | 131,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 65,9 |
| 999 | 65,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 185,8 |
| 204 | 183,1 |
| 999 | 184,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,6 |
| 204 | 48,2 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 38,4 |
| 421 | 23,4 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 68,4 |
| 999 | 44,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 76,5 |
| 204 | 71,1 |
| 624 | 72,5 |
| 999 | 73,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,7 |
| 204 | 85,3 |
| 400 | 77,7 |
| 464 | 131,4 |
| 624 | 70,7 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 77,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,5 |
| 999 | 54,5 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 118,0 |
| 404 | 65,2 |
| 720 | 47,9 |
| 999 | 83,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,0 |
| 400 | 93,0 |
| 528 | 59,8 |
| 720 | 41,5 |
| 999 | 72,1 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

052

109,0

204

73,4

212

157,6

248

82,5

624

81,4

999

100,8

0707 00 05

052

176,0

204

87,7

999

131,9

0709 10 00

220

65,9

999

65,9

0709 90 70

052

185,8

204

183,1

999

184,5

0805 10 20

052

44,6

204

48,2

212

50,3

220

38,4

421

23,4

448

35,9

624

68,4

999

44,2

0805 20 10

052

76,5

204

71,1

624

72,5

999

73,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,7

204

85,3

400

77,7

464

131,4

624

70,7

662

36,0

999

77,1

0805 50 10

052

54,5

999

54,5

0808 10 80

052

104,3

400

118,0

404

65,2

720

47,9

999

83,9

0808 20 50

388

94,0

400

93,0

528

59,8

720

41,5

999

72,1

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 2081/2003 (EUT L 313, 28.11.2003, s. 11). Koden ”999” betecknar ”övriga ursprung”.

---

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 204/2005

av den 4 februari 2005

om i vilken utsträckning ansökningar om importlicenser inlämnade under januari 2005 för levande nötkreatur med en vikt på 80–300 kg inom ramen för den avgiftskvot som fastställts i förordning (EG) nr 1204/2004 kan beviljas

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1254/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för nötkött (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1204/2004 av den 29 juni 2004 om öppnande och förvaltning av en tullkvot för levande nötkreatur med en vikt på 80–300 kg med ursprung i Bulgarien eller Rumänien (1 juli 2004–30 juni 2005) (2), särskilt artikel 1.4 och artikel 4 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 1.3 b i förordning (EG) nr 1204/2004 fastställs det antal levande nötkreatur med en vikt på 80–300 kg och med ursprung i Bulgarien eller Rumänien, vilka får importeras på särskilda villkor under perioden 1 januari–31 mars 2005. De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicens är sådana att importlicenser kan beviljas för hela den kvantitet som ansökningarna gäller. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 1.3 b i förordning (EG) nr 1204/2004 fastställs det antal levande nötkreatur med en vikt på 80–300 kg och med ursprung i Bulgarien eller Rumänien, vilka får importeras på särskilda villkor under perioden 1 januari–31 mars 2005. De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importlicens är sådana att importlicenser kan beviljas för hela den kvantitet som ansökningarna gäller.

| (2) | De kvantiteter för vilka det kan ansökas om licenser från och med den 1 april 2005 bör fastställas inom ramarna för den totala kvantiteten på 153 000 djur, i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1204/2004. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter för vilka det kan ansökas om licenser från och med den 1 april 2005 bör fastställas inom ramarna för den totala kvantiteten på 153 000 djur, i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1204/2004.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Alla ansökningar om importlicenser som lämnats in i januari 2005 i enlighet med artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1204/2004 skall beviljas för hela den kvantitet som ansökningarna gäller.

2.   De tillgängliga kvantiteter som avses i artikel 1.3 c i förordning (EG) nr 1204/2004 skall uppgå till 66 945 djur.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 5 februari 2005.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 februari 2005.

På kommissionens vägnar

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 21. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 270, 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EUT L 230, 30.6.2004, s. 32.

2

---

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 205/2005

av den 4 februari 2005

om komplettering av bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 när det gäller upptagandet av vissa namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Valdemone – [SUB], Queso Ibores – [SUB], Pera de Jumilla – [SUB], Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta – [SUB], Sierra de Cádiz – [SUB], Requeijão Serra da Estrela – [SUB], Zafferano dell’Aquila – [SUB], Zafferano di San Gimignano – [SUB], Mantecadas de Astorga – [SGB] och Pan de Cea – [SGB])

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2081/92 av den 14 juli 1992 om skydd för geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 6.3 och 6.4 första strecksatsen i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Italiens ansökan om registrering av de tre namnen ”Valdemone”, ”Zafferano dell'Aquila” och ”Zafferano di San Gimignano”, samt Spaniens ansökan om registrering av de sex namnen ”Queso Ibores”, ”Pera de Jumilla”, ”Aceite de Terra Alta” eller ”Oli de Terra Alta”, ”Sierra de Cádiz”, ”Mantecadas de Astorga” och ”Pan de Cea” samt Portugals ansökan om registrering av namnet ”Requeijão Serra da Estrela” har, i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EEG) nr 2081/92, offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Italiens ansökan om registrering av de tre namnen ”Valdemone”, ”Zafferano dell'Aquila” och ”Zafferano di San Gimignano”, samt Spaniens ansökan om registrering av de sex namnen ”Queso Ibores”, ”Pera de Jumilla”, ”Aceite de Terra Alta” eller ”Oli de Terra Alta”, ”Sierra de Cádiz”, ”Mantecadas de Astorga” och ”Pan de Cea” samt Portugals ansökan om registrering av namnet ”Requeijão Serra da Estrela” har, i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EEG) nr 2081/92, offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Eftersom ingen invändning enligt artikel 7 i förordning (EEG) nr 2081/92 har framförts till kommissionen, bör dessa namn tas upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom ingen invändning enligt artikel 7 i förordning (EEG) nr 2081/92 har framförts till kommissionen, bör dessa namn tas upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till förordning (EG) nr 2400/96 (3) skall kompletteras med namnen i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 208, 24.7.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1215/2004 (EUT L 232, 1.7.2004, s. 1).

1

(2)  EUT C 58, 6.3.2004, s. 10 (Valdemone).

2

EUT C 58, 6.3.2004, s. 14 (Queso Ibores).

EUT C 58, 6.3.2004, s. 17 (Pera de Jumilla).

EUT C 61, 10.3.2004, s. 22 (Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta).

EUT C 88, 8.4.2004, s. 6 (Sierra de Cádiz).

EUT C 88, 8.4.2004, s. 10 (Requeijão Serra da Estrela).

EUT C 93, 17.4.2004, s. 23 (Zafferano dell’Aquila).

EUT C 93, 17.4.2004, s. 27 (Zafferano di San Gimignano).

EUT C 98, 23.4.2004, s. 24 (Mantecadas de Astorga).

EUT C 98, 23.4.2004, s. 29 (Pan de Cea).

(3)  EGT L 327, 18.12.1996, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1898/2004 (EUT L 328, 30.10.2004, s. 66).

3

---

BILAGA

PRODUKTER I BILAGA I TILL FÖRDRAGET, AVSEDDA ATT ANVÄNDAS SOM LIVSMEDEL

Oljor och fetter (smör, margarin, oljor etc.)

ITALIEN

Valdemone (SUB)

SPANIEN

Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta (SUB)

Sierra de Cádiz (SUB)

Ost

SPANIEN

Queso Ibores (SUB)

Frukt

SPANIEN

Pera de Jumilla (SUB)

Andra produkter av animaliskt ursprung (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör)

PORTUGAL

Requeijão Serra da Estrela (SUB)

Övriga produkter i bilaga I – Kryddor

ITALIEN

Zafferano dell’Aquila (SUB)

Zafferano di San Gimignano (SUB)

LIVSMEDEL SOM AVSES I BILAGA I TILL FÖRORDNING (EEG) nr 2081/92

Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

SPANIEN

Pan de Cea (SGB)

Mantecadas de Astorga (SGB)

---

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/8

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 206/2005

av den 4 februari 2005

om införande av slutgiltiga skyddsåtgärder beträffande import av odlad lax

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3285/94 av den 22 december 1994 om gemensamma importregler och om upphävande av förordning (EG) nr 518/94 (1), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 2474/2000 (2), särskilt artikel 16 i denna,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 519/94 av den 7 mars 1994 om gemenskapsregler för import från vissa tredje länder och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 1765/82, (EEG) nr 1766/82 och (EEG) nr 3420/83 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 427/2003 (4), särskilt artikel 15 i denna,

efter samråd med den rådgivande kommitté som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 3285/94 och förordning (EG) nr 519/94, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 6 februari 2004 underrättade Irland och Förenade kungariket kommissionen om att utvecklingen i fråga om importen av odlad atlantlax syntes påkalla skyddsåtgärder enligt förordningarna (EG) nr 3285/94 och (EG) nr 519/94. De lade fram uppgifter innehållande den tillgängliga, på grundval av artikel 10 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 8 i förordning (EG) nr 519/94 fastställda, bevisningen och begärde att kommissionen skulle vidta skyddsåtgärder i enlighet med de båda förordningarna. |
| --- | --- |

(1)

Den 6 februari 2004 underrättade Irland och Förenade kungariket kommissionen om att utvecklingen i fråga om importen av odlad atlantlax syntes påkalla skyddsåtgärder enligt förordningarna (EG) nr 3285/94 och (EG) nr 519/94. De lade fram uppgifter innehållande den tillgängliga, på grundval av artikel 10 i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 8 i förordning (EG) nr 519/94 fastställda, bevisningen och begärde att kommissionen skulle vidta skyddsåtgärder i enlighet med de båda förordningarna.

| (2) | Irland och Förenade kungariket lade fram bevisning för att importen till Europeiska gemenskapen av odlad atlantlax ökade snabbt såväl i absoluta tal som i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

Irland och Förenade kungariket lade fram bevisning för att importen till Europeiska gemenskapen av odlad atlantlax ökade snabbt såväl i absoluta tal som i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen.

| (3) | De gjorde gällande att ökningen i volymen av importen av odlad atlantlax bl.a. hade negativa inverkningar på priserna på likadana eller direkt konkurrerande produkter i gemenskapen och på gemenskapsproducenternas marknadsandel och att detta i sin tur vållade gemenskapsproducenterna skada. |
| --- | --- |

(3)

De gjorde gällande att ökningen i volymen av importen av odlad atlantlax bl.a. hade negativa inverkningar på priserna på likadana eller direkt konkurrerande produkter i gemenskapen och på gemenskapsproducenternas marknadsandel och att detta i sin tur vållade gemenskapsproducenterna skada.

| (4) | De gjorde vidare gällande att med beaktande av de uppgifter som gemenskapsproducenterna lämnat skulle varje fördröjning i antagandet av skyddsåtgärder från Europeiska gemenskapens sida vålla skada som det skulle vara svårt att avhjälpa och att åtgärder därför borde antas snarast möjligt. |
| --- | --- |

(4)

De gjorde vidare gällande att med beaktande av de uppgifter som gemenskapsproducenterna lämnat skulle varje fördröjning i antagandet av skyddsåtgärder från Europeiska gemenskapens sida vålla skada som det skulle vara svårt att avhjälpa och att åtgärder därför borde antas snarast möjligt.

| (5) | Kommissionen underrättade därpå alla medlemsstater om situationen och samrådde med dem om importvillkoren, importutvecklingen och bevisningen för allvarlig skada samt om de olika aspekterna av den ekonomiska och handelsmässiga situationen beträffande gemenskapsprodukten i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade därpå alla medlemsstater om situationen och samrådde med dem om importvillkoren, importutvecklingen och bevisningen för allvarlig skada samt om de olika aspekterna av den ekonomiska och handelsmässiga situationen beträffande gemenskapsprodukten i fråga.

| (6) | Den 6 mars 2004 inledde kommissionen en undersökning beträffande förekomsten av eller risken för allvarlig skada för gemenskapsproducenter av produkter som är likadana som eller direkt konkurrerar med importprodukten, vilken i enlighet med vad som anges nedan definieras som färsk, kyld eller fryst odlad lax, även filéad (nedan kallad ”den berörda produkten”) (5). Undersökningsperioden utgörs av 2003 och skadeundersökningsperioden löper från början av 2000 till utgången av 2003. |
| --- | --- |

(6)

Den 6 mars 2004 inledde kommissionen en undersökning beträffande förekomsten av eller risken för allvarlig skada för gemenskapsproducenter av produkter som är likadana som eller direkt konkurrerar med importprodukten, vilken i enlighet med vad som anges nedan definieras som färsk, kyld eller fryst odlad lax, även filéad (nedan kallad ”den berörda produkten”) (5). Undersökningsperioden utgörs av 2003 och skadeundersökningsperioden löper från början av 2000 till utgången av 2003.

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande producenter, importörer, intresseorganisationer för exporterande producenter och importörer och gemenskapsproducenter som den visste var berörda samt företrädare för exportländer om att en undersökning inletts. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter, till intresseorganisationer för laxodlare i gemenskapen och till parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av undersökningen. Kommissionen gav också, i enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 519/94 och artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 3285/94, direkt berörda parter möjlighet att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande producenter, importörer, intresseorganisationer för exporterande producenter och importörer och gemenskapsproducenter som den visste var berörda samt företrädare för exportländer om att en undersökning inletts. Kommissionen sände frågeformulär till alla dessa parter, till intresseorganisationer för laxodlare i gemenskapen och till parter som givit sig till känna inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande av undersökningen. Kommissionen gav också, i enlighet med artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 519/94 och artikel 6 i rådets förordning (EG) nr 3285/94, direkt berörda parter möjlighet att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (8) | Kommissionen införde provisoriska skyddsåtgärder den 13 augusti 2004. Dessa hänsköts till rådet enligt artikel 15.5 i rådets förordning (EG) nr 519/94 och artikel 16.7 i rådets förordning (EG) nr 3285/94 och löpte ut den 6 december 2004. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen införde provisoriska skyddsåtgärder den 13 augusti 2004. Dessa hänsköts till rådet enligt artikel 15.5 i rådets förordning (EG) nr 519/94 och artikel 16.7 i rådets förordning (EG) nr 3285/94 och löpte ut den 6 december 2004.

| (9) | Efter offentliggörandet av de provisoriska åtgärderna fortsatte kommissionen sin undersökning med tanke på att fastställa slutgiltiga undersökningsresultat. Myndigheterna i vissa länder och vissa exporterande producenter, intresseorganisationer för exporterande producenter, gemenskapsproducenter, leverantörer, bearbetningsföretag, importörer och intresseorganisationer för dessa lämnade synpunkter skriftligen. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter prövades och beaktades vid fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten. Alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett slutgiltigt avgörande inhämtades och kontrollerades. Kontrollbesök företogs på plats hos åtta gemenskapsproducenter. |
| --- | --- |

(9)

Efter offentliggörandet av de provisoriska åtgärderna fortsatte kommissionen sin undersökning med tanke på att fastställa slutgiltiga undersökningsresultat. Myndigheterna i vissa länder och vissa exporterande producenter, intresseorganisationer för exporterande producenter, gemenskapsproducenter, leverantörer, bearbetningsföretag, importörer och intresseorganisationer för dessa lämnade synpunkter skriftligen. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter prövades och beaktades vid fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten. Alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett slutgiltigt avgörande inhämtades och kontrollerades. Kontrollbesök företogs på plats hos åtta gemenskapsproducenter.

| (10) | Alla samarbetsvilliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka slutgiltiga skyddsåtgärder avsågs införas samt om de föreslagna åtgärdernas form. Parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter, och dessa prövades samt beaktades där så ansågs lämpligt i de slutgiltiga undersökningsresultaten. |
| --- | --- |

(10)

Alla samarbetsvilliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka slutgiltiga skyddsåtgärder avsågs införas samt om de föreslagna åtgärdernas form. Parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter, och dessa prövades samt beaktades där så ansågs lämpligt i de slutgiltiga undersökningsresultaten.

2.   FÖRTECKNING ÖVER SAMARBETSVILLIGA PARTER

| | |
| --- | --- |

3.   BERÖRD PRODUKT

| (11) | Den produkt med avseende på vilken kommissionen underrättats om att importutvecklingen synes påkalla skyddsåtgärder är färsk, kyld eller fryst odlad atlantlax, även filéad. |
| --- | --- |

(11)

Den produkt med avseende på vilken kommissionen underrättats om att importutvecklingen synes påkalla skyddsåtgärder är färsk, kyld eller fryst odlad atlantlax, även filéad.

| (12) | All odlad lax bör dock inbegripas i begreppet berörd produkt. Att låta den produkt som berörs av undersökningen utgöras enbart av odlad atlantlax skulle innebära att den berörda produkten definieras alltför snävt. All odlad lax kan på grundval av de olika laxarternas konkreta kännetecken (storlek, form, smak osv.), produktionsprocessen och utbytbarheten ur konsumentperspektiv hos alla typer av odlad lax anses utgöra en och samma produkt. Odlad lax säljs visserligen i olika beredningar (urtagen fisk med eller utan huvud, filé), men dessa är avsedda för samma slutanvändning och är utan vidare utbytbara. |
| --- | --- |

(12)

All odlad lax bör dock inbegripas i begreppet berörd produkt. Att låta den produkt som berörs av undersökningen utgöras enbart av odlad atlantlax skulle innebära att den berörda produkten definieras alltför snävt. All odlad lax kan på grundval av de olika laxarternas konkreta kännetecken (storlek, form, smak osv.), produktionsprocessen och utbytbarheten ur konsumentperspektiv hos alla typer av odlad lax anses utgöra en och samma produkt. Odlad lax säljs visserligen i olika beredningar (urtagen fisk med eller utan huvud, filé), men dessa är avsedda för samma slutanvändning och är utan vidare utbytbara.

| (13) | Vissa parter gjorde gällande att fryst lax utgör en annan produkt än färsk lax och inte borde omfattas av definitionen av den berörda produkten. En part noterade att fryst lax klassificeras enligt ett annat nomenklaturnummer och gjorde gällande att den är avsedd för och föredras av industriella livsmedelsföretag och rökningsföretag, medan konsumenterna föredrar färsk lax. En annan part påstod att fryst lax inte lämpar sig som råmaterial vid rökning av lax. Det hävdades även att den infrastruktur som bearbetningsföretag behöver för färsk respektive fryst lax skiljer sig åt. Det anfördes vidare att marknaderna för färsk respektive fryst lax är helt åtskilda, vilket skulle visas av bristen på korrelation i prisutvecklingen för färsk respektive fryst lax, och till stöd för detta angavs särskilda exempel på detaljhandlare, bearbetningsföretag och konsumentprofiler som krävde en beredning och inte den andra. En part hävdade att de normala presentationerna av fryst lax (hel fisk, filéer osv.) inte var desamma som för färsk lax. |
| --- | --- |

(13)

Vissa parter gjorde gällande att fryst lax utgör en annan produkt än färsk lax och inte borde omfattas av definitionen av den berörda produkten. En part noterade att fryst lax klassificeras enligt ett annat nomenklaturnummer och gjorde gällande att den är avsedd för och föredras av industriella livsmedelsföretag och rökningsföretag, medan konsumenterna föredrar färsk lax. En annan part påstod att fryst lax inte lämpar sig som råmaterial vid rökning av lax. Det hävdades även att den infrastruktur som bearbetningsföretag behöver för färsk respektive fryst lax skiljer sig åt. Det anfördes vidare att marknaderna för färsk respektive fryst lax är helt åtskilda, vilket skulle visas av bristen på korrelation i prisutvecklingen för färsk respektive fryst lax, och till stöd för detta angavs särskilda exempel på detaljhandlare, bearbetningsföretag och konsumentprofiler som krävde en beredning och inte den andra. En part hävdade att de normala presentationerna av fryst lax (hel fisk, filéer osv.) inte var desamma som för färsk lax.

| (14) | Dessa påståenden befanns emellertid sakna grund. Det faktum att en produkt klassificeras enligt olika nomenklaturnummer är en enskild faktor bland flera som bör beaktas och är inte avgörande i sig. Bearbetningsföretag använder både färsk och fryst odlad lax. Både färska och frysta beredningar säljs vanligtvis på detaljhandelsnivå och på samma försäljningsställen (trots att vissa försäljningsställen antingen säljer bara färsk eller fryst lax), även om det finns bevisning för små prisskillnader. Båda typerna säljs i olika presentationer och förbrukas direkt av konsumenter. Vissa konsumenter kanske föredrar att köpa produkten färsk eller kyld medan andra föredrar laxen fryst, och vissa beredningar anses vara av högre kvalitet än andra, men dessa preferenser och uppfattningar anses inte vara avgörande. Båda beredningar har samma slutanvändning och konkurrerar på samma marknad. |
| --- | --- |

(14)

Dessa påståenden befanns emellertid sakna grund. Det faktum att en produkt klassificeras enligt olika nomenklaturnummer är en enskild faktor bland flera som bör beaktas och är inte avgörande i sig. Bearbetningsföretag använder både färsk och fryst odlad lax. Både färska och frysta beredningar säljs vanligtvis på detaljhandelsnivå och på samma försäljningsställen (trots att vissa försäljningsställen antingen säljer bara färsk eller fryst lax), även om det finns bevisning för små prisskillnader. Båda typerna säljs i olika presentationer och förbrukas direkt av konsumenter. Vissa konsumenter kanske föredrar att köpa produkten färsk eller kyld medan andra föredrar laxen fryst, och vissa beredningar anses vara av högre kvalitet än andra, men dessa preferenser och uppfattningar anses inte vara avgörande. Båda beredningar har samma slutanvändning och konkurrerar på samma marknad.

| (15) | En part gjorde gällande att det inte fanns någon korselasticitet mellan efterfrågan på färsk lax respektive efterfrågan på fryst lax och anförde till stöd för detta undersökningsresultaten i rådets förordning (EG) nr 930/2003. Emellertid erkänns i den förordningen förekomsten av priskonkurrens mellan dessa två produkter. |
| --- | --- |

(15)

En part gjorde gällande att det inte fanns någon korselasticitet mellan efterfrågan på färsk lax respektive efterfrågan på fryst lax och anförde till stöd för detta undersökningsresultaten i rådets förordning (EG) nr 930/2003. Emellertid erkänns i den förordningen förekomsten av priskonkurrens mellan dessa två produkter.

| (16) | Argumentet att fryst lax inte är samma produkt som färsk lax måste därför avvisas. |
| --- | --- |

(16)

Argumentet att fryst lax inte är samma produkt som färsk lax måste därför avvisas.

| (17) | Färsk, kyld eller fryst odlad lax (dvs. annan än vild) i de olika beredningar som beskrivits anses därför utgöra en och samma produkt. Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13. |
| --- | --- |

(17)

Färsk, kyld eller fryst odlad lax (dvs. annan än vild) i de olika beredningar som beskrivits anses därför utgöra en och samma produkt. Den klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13.

4.   LIKADANA ELLER DIREKT KONKURRERANDE PRODUKTER

| (18) | En undersökning har genomförts i syfte att fastställa om den av gemenskapsproducenterna framställda produkten – dvs. odlad lax (nedan kallad ”den likadana produkten”) – är likadan som eller direkt konkurrerar med den berörda importerade produkten. |
| --- | --- |

(18)

En undersökning har genomförts i syfte att fastställa om den av gemenskapsproducenterna framställda produkten – dvs. odlad lax (nedan kallad ”den likadana produkten”) – är likadan som eller direkt konkurrerar med den berörda importerade produkten.

| (19) | För detta fastställande beaktades i synnerhet följande undersökningsresultat.






  a) | Den internationella klassificeringen i tullhänseende (dvs. det sexsiffriga HS-undernumret) var densamma för den importerade produkten och gemenskapsprodukten. De har dessutom samma eller likartade konkreta kännetecken (smak, storlek, form, konsistens osv.). Gemenskapsprodukten marknadsförs ofta som en produkt av högre kvalitet och säljs ofta till högre pris i detaljhandeln. Produkter kan dock vara ”likadana” även om de inte är fullständigt identiska, och smärre skillnader i kvalitet räcker inte för att ändra det allmänna undersökningsresultatet att den importerade produkten och gemenskapsprodukten är likadana. |
| --- | --- | --- |

(19)

För detta fastställande beaktades i synnerhet följande undersökningsresultat.

a)

Den internationella klassificeringen i tullhänseende (dvs. det sexsiffriga HS-undernumret) var densamma för den importerade produkten och gemenskapsprodukten. De har dessutom samma eller likartade konkreta kännetecken (smak, storlek, form, konsistens osv.). Gemenskapsprodukten marknadsförs ofta som en produkt av högre kvalitet och säljs ofta till högre pris i detaljhandeln. Produkter kan dock vara ”likadana” även om de inte är fullständigt identiska, och smärre skillnader i kvalitet räcker inte för att ändra det allmänna undersökningsresultatet att den importerade produkten och gemenskapsprodukten är likadana.

| b) | Den importerade produkten och gemenskapsprodukten säljs via likartade eller identiska försäljningskanaler, det är lätt för köparna att få information om priserna och den berörda importerade produkten och gemenskapsprodukten konkurrerar huvudsakligen via priset. |
| --- | --- |

b)

Den importerade produkten och gemenskapsprodukten säljs via likartade eller identiska försäljningskanaler, det är lätt för köparna att få information om priserna och den berörda importerade produkten och gemenskapsprodukten konkurrerar huvudsakligen via priset.

| c) | Den importerade produkten och gemenskapsprodukten är avsedda för samma eller likartad slutanvändning. De är följaktligen produkter som utgör alternativ till eller substitut för varandra, och de är lätt utbytbara. |
| --- | --- |

c)

Den importerade produkten och gemenskapsprodukten är avsedda för samma eller likartad slutanvändning. De är följaktligen produkter som utgör alternativ till eller substitut för varandra, och de är lätt utbytbara.

| d) | Konsumenter uppfattar den importerade produkten och gemenskapsprodukten som alternativ till varandra när det gäller att tillgodose ett specifikt behov och ur denna synvinkel utgör de skillnader som vissa exportörer och importörer identifierat endast smärre variationer. |
| --- | --- |

d)

Konsumenter uppfattar den importerade produkten och gemenskapsprodukten som alternativ till varandra när det gäller att tillgodose ett specifikt behov och ur denna synvinkel utgör de skillnader som vissa exportörer och importörer identifierat endast smärre variationer.

| (20) | Slutsatsen är därför att den importerade produkten och gemenskapsprodukten är ”likadana eller direkt konkurrerande”. |
| --- | --- |

(20)

Slutsatsen är därför att den importerade produkten och gemenskapsprodukten är ”likadana eller direkt konkurrerande”.

5.   IMPORT

5.1   Ökning av importen

5.1.1   Inledning

| (21) | En undersökning grundad på uppgifter för perioden 2000–2003 och med inriktning på importen under den senaste period för vilken tillförlitliga uppgifter är tillgängliga har genomförts i syfte att fastställa om den berörda produkten importeras till gemenskapen i så kraftigt förhöjd kvantitet – i absoluta tal eller i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen – och på sådana villkor att gemenskapsproducenterna orsakas eller riskerar att orsakas allvarlig skada. En part påstod att ökningen av importen kunde hänföras till den omständigheten att importuppgifterna omfattade importen av vild lax. Undersökningen visade dock att även om Eurostatuppgifterna inte gjorde någon åtskillnad mellan vild och odlad lax, tydde de tillgängliga uppgifterna (amerikansk och kanadensisk exportstatistik) på att importen av vild lax till gemenskapen har minskat sedan 2001. Det faktum att Eurostatuppgifterna omfattar import av alla laxtyper är således inte ansvarigt för den observerade importökningen. En part gjorde också gällande att det var olämpligt att använda år 2000 som basår, eftersom laxpriserna var ovanligt höga under det året. Analysen inriktas emellertid på den viktigaste utvecklingen under den senaste perioden, och resultatet av analysen skulle inte ändras om 1999 eller 2001 användes som basår. |
| --- | --- |

(21)

En undersökning grundad på uppgifter för perioden 2000–2003 och med inriktning på importen under den senaste period för vilken tillförlitliga uppgifter är tillgängliga har genomförts i syfte att fastställa om den berörda produkten importeras till gemenskapen i så kraftigt förhöjd kvantitet – i absoluta tal eller i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen – och på sådana villkor att gemenskapsproducenterna orsakas eller riskerar att orsakas allvarlig skada. En part påstod att ökningen av importen kunde hänföras till den omständigheten att importuppgifterna omfattade importen av vild lax. Undersökningen visade dock att även om Eurostatuppgifterna inte gjorde någon åtskillnad mellan vild och odlad lax, tydde de tillgängliga uppgifterna (amerikansk och kanadensisk exportstatistik) på att importen av vild lax till gemenskapen har minskat sedan 2001. Det faktum att Eurostatuppgifterna omfattar import av alla laxtyper är således inte ansvarigt för den observerade importökningen. En part gjorde också gällande att det var olämpligt att använda år 2000 som basår, eftersom laxpriserna var ovanligt höga under det året. Analysen inriktas emellertid på den viktigaste utvecklingen under den senaste perioden, och resultatet av analysen skulle inte ändras om 1999 eller 2001 användes som basår.

| (22) | De slutgiltiga undersökningsresultaten nedan grundar sig således på uppgifter för tidsperioden 2000–2003. |
| --- | --- |

(22)

De slutgiltiga undersökningsresultaten nedan grundar sig således på uppgifter för tidsperioden 2000–2003.

5.1.2   Importvolym

| (23) | Importen ökade från 372 789 ton år 2000 till 455 948 ton år 2003, vilket motsvarar en ökning med 22 %. Importen ökade med 15 % från 2002 till 2003. |
| --- | --- |

(23)

Importen ökade från 372 789 ton år 2000 till 455 948 ton år 2003, vilket motsvarar en ökning med 22 %. Importen ökade med 15 % från 2002 till 2003.

| (24) | Importen i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen minskade, från 254 % år 2000 till 235 % år 2001, men har sedan dess ökat igen, till 239 % år 2003. Även om detta innebär en minskning jämfört med 2000 bör det noteras att importen efter en nedgång 2001 har ökat i förhållande till produktionen varje år sedan dess. Dessutom bör det noteras att importen under 2003 ökade i absoluta tal med 15 %, vilket är en mycket högre ökningstakt än tidigare år. |
| --- | --- |

(24)

Importen i förhållande till den totala produktionen i gemenskapen minskade, från 254 % år 2000 till 235 % år 2001, men har sedan dess ökat igen, till 239 % år 2003. Även om detta innebär en minskning jämfört med 2000 bör det noteras att importen efter en nedgång 2001 har ökat i förhållande till produktionen varje år sedan dess. Dessutom bör det noteras att importen under 2003 ökade i absoluta tal med 15 %, vilket är en mycket högre ökningstakt än tidigare år.

| (25) | Av kvartalsuppgifter för 2002 och 2003 framgår att importen under varje kvartal 2003 var högre än under motsvarande kvartal 2002 och att de största ökningarna (upp till 20,8 %) inträffade under andra halvåret 2003. | K1 2002 | K2 2002 | K3 2002 | K4 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |
| | K1 2003 | K2 2003 | K3 2003 | K4 2003 |
| Volym (ton) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Ökning i förhållande till föregående år | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |
| Källa: Eurostat. |

(25)

Av kvartalsuppgifter för 2002 och 2003 framgår att importen under varje kvartal 2003 var högre än under motsvarande kvartal 2002 och att de största ökningarna (upp till 20,8 %) inträffade under andra halvåret 2003.

K1 2002

K2 2002

K3 2002

K4 2002

Volym (ton)

86 753

96 988

93 375

119 657

K1 2003

K2 2003

K3 2003

K4 2003

Volym (ton)

92 667

108 655

112 862

141 763

Ökning i förhållande till föregående år

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

Källa: Eurostat.

5.1.3   Slutsats

| (26) | På grundval av importuppgifter för perioden 2000–2003 dras slutsatsen att det under den senaste tiden har skett en plötslig, brant och markant ökning av importen, både i absoluta tal och i förhållande till produktionen. |
| --- | --- |

(26)

På grundval av importuppgifter för perioden 2000–2003 dras slutsatsen att det under den senaste tiden har skett en plötslig, brant och markant ökning av importen, både i absoluta tal och i förhållande till produktionen.

5.2   Priser på importprodukter

| (27) | De villkor på vilka importen ägde rum har också undersökts, med hjälp av Eurostatuppgifter. Dessa uppgifter omfattar visserligen en mindre kvantitet vild lax, men denna anses inte ha haft några väsentliga inverkningar på priserna. |
| --- | --- |

(27)

De villkor på vilka importen ägde rum har också undersökts, med hjälp av Eurostatuppgifter. Dessa uppgifter omfattar visserligen en mindre kvantitet vild lax, men denna anses inte ha haft några väsentliga inverkningar på priserna.

| (28) | I detta avseende bör det noteras att en betydande andel av importen av odlad lax från Norge (som har en marknadsandel i gemenskapen på omkring 55 %) mellan september 1997 och maj 2003 omfattades av prisåtaganden i samband med de då gällande antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna. Överträdelser av dessa prisåtaganden från vissa norska exporterande producenters sida under 2002 ledde till att detta instruments effektivitet började undergrävas och orsakade prisfall. I december 2002 föreslogs det att de gällande antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge skulle upphävas, och så skedde i maj 2003. Fallet i priserna på importen under 2002 och första halvåret 2003 berodde delvis på att vissa norska exportörer överträdde prisåtagandena eller frivilligt drog tillbaka dessa. |
| --- | --- |

(28)

I detta avseende bör det noteras att en betydande andel av importen av odlad lax från Norge (som har en marknadsandel i gemenskapen på omkring 55 %) mellan september 1997 och maj 2003 omfattades av prisåtaganden i samband med de då gällande antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna. Överträdelser av dessa prisåtaganden från vissa norska exporterande producenters sida under 2002 ledde till att detta instruments effektivitet började undergrävas och orsakade prisfall. I december 2002 föreslogs det att de gällande antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge skulle upphävas, och så skedde i maj 2003. Fallet i priserna på importen under 2002 och första halvåret 2003 berodde delvis på att vissa norska exportörer överträdde prisåtagandena eller frivilligt drog tillbaka dessa.

| (29) | Importpriserna föll med 28,5 % från 2000 till 2003. Denna prisminskning anses gå utöver den normala prisfluktuationen på marknaden, på grund av dess storlek i absoluta tal och på grund av att de exporterande producenternas vinster inte låg över det normala år 2000 och att produktionskostnaderna inte minskade i betydande grad mellan 2000 och 2003. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser (euro/kg) | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Källa: Eurostat. |

(29)

Importpriserna föll med 28,5 % från 2000 till 2003. Denna prisminskning anses gå utöver den normala prisfluktuationen på marknaden, på grund av dess storlek i absoluta tal och på grund av att de exporterande producenternas vinster inte låg över det normala år 2000 och att produktionskostnaderna inte minskade i betydande grad mellan 2000 och 2003.

2000

2001

2002

2003

Importpriser (euro/kg)

3,55

2,99

2,87

2,54

Källa: Eurostat.

| (30) | Prisutvecklingen under senare tid framgår tydligare av kvartalsuppgifterna. Importpriserna var relativt stabila under 2002 (mellan 2,83 och 2,93 euro/kg), sjönk från 2,87 euro/kg under det första kvartalet 2003 till 2,24 euro/kg under det tredje kvartalet 2003 och återhämtade sig delvis under det fjärde kvartalet 2003 (2,48 euro/kg). | K1 2002 | K2 2002 | K3 2002 | K4 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpriser (euro/kg) | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |
| | K1 2003 | K2 2003 | K3 2003 | K4 2003 |
| Importpriser (euro/kg) | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |
| Källa: Eurostat. |

(30)

Prisutvecklingen under senare tid framgår tydligare av kvartalsuppgifterna. Importpriserna var relativt stabila under 2002 (mellan 2,83 och 2,93 euro/kg), sjönk från 2,87 euro/kg under det första kvartalet 2003 till 2,24 euro/kg under det tredje kvartalet 2003 och återhämtade sig delvis under det fjärde kvartalet 2003 (2,48 euro/kg).

K1 2002

K2 2002

K3 2002

K4 2002

Importpriser (euro/kg)

2,83

2,93

2,86

2,85

K1 2003

K2 2003

K3 2003

K4 2003

Importpriser (euro/kg)

2,87

2,62

2,24

2,48

Källa: Eurostat.

| (31) | Eurostatuppgifter för det första halvåret 2004 tyder på att priserna först steg, även om de inte nådde upp till genomsnittet för 2003, men att de därefter följde en nedåtgående trend. De senaste tillgängliga uppgifterna visar att priserna fortsätter att sjunka och att de är mycket låga. Trots vissa påståenden om att priserna skulle börja stiga, har detta inte skett och de nuvarande extremt låga priserna bekräftas av källor inom laxodlingsindustrin i exportländer. |
| --- | --- |

(31)

Eurostatuppgifter för det första halvåret 2004 tyder på att priserna först steg, även om de inte nådde upp till genomsnittet för 2003, men att de därefter följde en nedåtgående trend. De senaste tillgängliga uppgifterna visar att priserna fortsätter att sjunka och att de är mycket låga. Trots vissa påståenden om att priserna skulle börja stiga, har detta inte skett och de nuvarande extremt låga priserna bekräftas av källor inom laxodlingsindustrin i exportländer.

5.3   Importens marknadsandel

| (32) | Importens marknadsandel sjönk från 73,5 % år 2000 till 71,9 % år 2001 och låg kvar på ungefär samma nivå år 2002 (72 %). År 2003 steg importens marknadsandel från 72,0 % 2002 till 73,9 %, vilket utgjorde en ökning med 1,9 procentenheter och den högsta nivån under skadeundersökningsperioden. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 73,9 % |

(32)

Importens marknadsandel sjönk från 73,5 % år 2000 till 71,9 % år 2001 och låg kvar på ungefär samma nivå år 2002 (72 %). År 2003 steg importens marknadsandel från 72,0 % 2002 till 73,9 %, vilket utgjorde en ökning med 1,9 procentenheter och den högsta nivån under skadeundersökningsperioden.

2000

2001

2002

2003

Import

73,5 %

71,9 %

72,0 %

73,9 %

6.   DEFINITION AV GEMENSKAPSPRODUCENTERNA

| (33) | I stort sett all produktion av den berörda produkten i gemenskapen skedde i Skottland och Irland, men det finns även två producenter i Frankrike och åtminstone en i Lettland. |
| --- | --- |

(33)

I stort sett all produktion av den berörda produkten i gemenskapen skedde i Skottland och Irland, men det finns även två producenter i Frankrike och åtminstone en i Lettland.

| (34) | Under 2003 uppgick den totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten till 190 903 ton, av vilken de producenter som samarbetade till fullo i den preliminära fasen av undersökningen svarade för 85 231 ton, vilket motsvarade 45 % av den totala produktionen i gemenskapen. De svarade alltså för en betydande del av den totala produktionen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 5.3 c i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 15.1 i förordning (EG) nr 519/94. De anses därför utgöra gemenskapsproducenterna. |
| --- | --- |

(34)

Under 2003 uppgick den totala produktionen i gemenskapen av den berörda produkten till 190 903 ton, av vilken de producenter som samarbetade till fullo i den preliminära fasen av undersökningen svarade för 85 231 ton, vilket motsvarade 45 % av den totala produktionen i gemenskapen. De svarade alltså för en betydande del av den totala produktionen i gemenskapen i den mening som avses i artikel 5.3 c i förordning (EG) nr 3285/94 och artikel 15.1 i förordning (EG) nr 519/94. De anses därför utgöra gemenskapsproducenterna.

7.   OFÖRUTSEDDA OMSTÄNDIGHETER

| (35) | Enligt norska statens prognos från slutet av 2002 skulle den totala produktionen av lax i Norge under 2003 bli ungefär 446 000 ton. I februari 2003 räknade Kontali Analyse (en tillhandahållare av branschinformation) med en produktion på 475 000 ton. Produktionen i Norge skulle om den prognosen visade sig korrekt bli 30 000 ton högre än under 2002, men större delen av produktionsökningen väntades gå till tillväxtmarknader som Ryssland och Polen och till marknader i Fjärran Östern, t.ex. Japan, Hongkong, Taiwan och Kina. Tillväxten i Fjärran Östern hade varit negativ sedan 2000, men Norge räknade med att kunna vända på nedgången under 2003 genom att öppna den kinesiska marknaden. |
| --- | --- |

(35)

Enligt norska statens prognos från slutet av 2002 skulle den totala produktionen av lax i Norge under 2003 bli ungefär 446 000 ton. I februari 2003 räknade Kontali Analyse (en tillhandahållare av branschinformation) med en produktion på 475 000 ton. Produktionen i Norge skulle om den prognosen visade sig korrekt bli 30 000 ton högre än under 2002, men större delen av produktionsökningen väntades gå till tillväxtmarknader som Ryssland och Polen och till marknader i Fjärran Östern, t.ex. Japan, Hongkong, Taiwan och Kina. Tillväxten i Fjärran Östern hade varit negativ sedan 2000, men Norge räknade med att kunna vända på nedgången under 2003 genom att öppna den kinesiska marknaden.

| (36) | Den faktiska produktionen i Norge under 2003 uppgick till 509 000 ton (ungefär 63 000 ton mer än norska statens prognos och 6 % mer än Kontalis prognos). Produktionen i Norge under 2003 var 64 000 ton (14 %) högre än under 2002. Nedgången i försäljningen i Fjärran Östern kunde inte vändas under 2003, utan förstärktes i stället (minus 6 %). Dessutom avtog ökningen i försäljningen på tillväxtmarknaderna (från 47 % till 32 % i Ryssland och från 50 % till 30 % i andra europeiska länder utanför unionen). Den totala förbrukningen i världen ökade bara med 6 %, jämfört med 9 % under 2002 och 14 % under 2001. Att produktionsprognoserna skulle visa sig vara felaktiga kunde inte förutses, och utvecklingen av förbrukningen i världen var också oförutsebar. |
| --- | --- |

(36)

Den faktiska produktionen i Norge under 2003 uppgick till 509 000 ton (ungefär 63 000 ton mer än norska statens prognos och 6 % mer än Kontalis prognos). Produktionen i Norge under 2003 var 64 000 ton (14 %) högre än under 2002. Nedgången i försäljningen i Fjärran Östern kunde inte vändas under 2003, utan förstärktes i stället (minus 6 %). Dessutom avtog ökningen i försäljningen på tillväxtmarknaderna (från 47 % till 32 % i Ryssland och från 50 % till 30 % i andra europeiska länder utanför unionen). Den totala förbrukningen i världen ökade bara med 6 %, jämfört med 9 % under 2002 och 14 % under 2001. Att produktionsprognoserna skulle visa sig vara felaktiga kunde inte förutses, och utvecklingen av förbrukningen i världen var också oförutsebar.

| (37) | Norge ställdes till följd av detta inför ett allvarligt överproduktionsproblem, vilket man också föreföll inse. I ett försök att få bort överskottsutbudet från marknaden övervägde vissa norska producenter i augusti 2003 att frysa 30 000 ton odlad lax. Denna idé övergavs dock senare och marknaden fortsatte att kännetecknas av överutbud. |
| --- | --- |

(37)

Norge ställdes till följd av detta inför ett allvarligt överproduktionsproblem, vilket man också föreföll inse. I ett försök att få bort överskottsutbudet från marknaden övervägde vissa norska producenter i augusti 2003 att frysa 30 000 ton odlad lax. Denna idé övergavs dock senare och marknaden fortsatte att kännetecknas av överutbud.

| (38) | I december 2002 hade kommissionen lagt fram ett förslag om att antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge skulle upphävas. Åtgärderna upphävdes i maj 2003. De hade i stor utsträckning varit utformade som minimiprisåtaganden, i kraft av vilka de berörda exporterande producenterna i praktiken tillförsäkrades ett minimipris. När förslaget om att upphäva åtgärderna lades fram drog många norska exporterande producenter tillbaka sina åtaganden eller upphörde att iaktta dessa. Gruppen norska laxodlare betraktad i sin helhet är kraftigt skuldsatt hos norska banker. När priserna sjönk och det inte längre fanns några minimiprisarrangemang började norska banker som lånat ut pengar till norska laxodlare vidta åtgärder för att minska sin exponering, genom att begära återbetalning. Detta skapade en ond cirkel: odlarna tog ut (”skördade”) mer lax från sina odlingar för försäljning, priserna pressades ned ytterligare och trycket att exportera ökade. En viss temporär och begränsad anpassning av importpriserna var visserligen att vänta som en följd av upphävandet av åtgärderna beträffande importen från Norge, men omfattningen av prisfallet (vilket förstärktes på grund av överproduktionen) och den onda cirkel som uppstått på grund av de ovan redovisade åtgärderna från bankernas sida kunde inte förutses. |
| --- | --- |

(38)

I december 2002 hade kommissionen lagt fram ett förslag om att antidumpnings- och antisubventionsåtgärderna beträffande import från Norge skulle upphävas. Åtgärderna upphävdes i maj 2003. De hade i stor utsträckning varit utformade som minimiprisåtaganden, i kraft av vilka de berörda exporterande producenterna i praktiken tillförsäkrades ett minimipris. När förslaget om att upphäva åtgärderna lades fram drog många norska exporterande producenter tillbaka sina åtaganden eller upphörde att iaktta dessa. Gruppen norska laxodlare betraktad i sin helhet är kraftigt skuldsatt hos norska banker. När priserna sjönk och det inte längre fanns några minimiprisarrangemang började norska banker som lånat ut pengar till norska laxodlare vidta åtgärder för att minska sin exponering, genom att begära återbetalning. Detta skapade en ond cirkel: odlarna tog ut (”skördade”) mer lax från sina odlingar för försäljning, priserna pressades ned ytterligare och trycket att exportera ökade. En viss temporär och begränsad anpassning av importpriserna var visserligen att vänta som en följd av upphävandet av åtgärderna beträffande importen från Norge, men omfattningen av prisfallet (vilket förstärktes på grund av överproduktionen) och den onda cirkel som uppstått på grund av de ovan redovisade åtgärderna från bankernas sida kunde inte förutses.

| (39) | Under 2003 föll värdet på den norska kronan med 13 % i förhållande till euron, med 12 % i förhållande till den danska kronan och med 14 % i förhållande till den svenska kronan. Förändringar i valutakurserna är visserligen att vänta, men det rörde sig här om relativt stora och ihållande förändringar som låg utanför det normala intervallet för valutafluktuationer. Under 2003 föll även värdet på det brittiska pundet i förhållande till euron, men bara med 6 %, vilket gjorde odlad lax som producerats i Förenade kungariket dyrare i euroområdet i förhållande till lax som importerats från Norge än vad den hade varit i början av året. De viktigaste importörerna av norsk odlad lax i gemenskapen är Danmark, Sverige, Tyskland och Polen. En stor del av denna import transporteras direkt vidare inom gemenskapen till länder i euroområdet, t.ex. till Frankrike och Spanien. Dessutom säljs mer än hälften av den odlade lax som importeras till Danmark och i stort sett all den odlade lax som importeras till Polen och till andra nya medlemsstater vidare i euroområdet efter bearbetning. Fallet i värdet på den norska kronan i förhållande till euron fick därför konsekvenser inte bara för importen från Norge direkt till euroområdet, utan även för importen till de länder (t.ex. Danmark och Polen) som bearbetar odlad lax för att sälja den vidare i euroområdet. Följden av förändringarna i valutakurserna var att gemenskapsmarknaden i dess helhet blev mer attraktiv för de norska exporterande producenterna, vilket i viss utsträckning skyddade dem från verkningarna av nedgången i deras priser i euro och danska och svenska kronor och hjälpte dem att bibehålla sina exportintäkter i sin nationella valuta. Priserna per enhet föll dock även i norska kronor. Förändringarna i valutakurserna gjorde samtidigt importerad lax billigare i gemenskapen och import mer attraktiv för importörer och användare som t.ex. bearbetningsindustrin. Följden blev att en stor del av överproduktionen i Norge exporterades till gemenskapen. |
| --- | --- |

(39)

Under 2003 föll värdet på den norska kronan med 13 % i förhållande till euron, med 12 % i förhållande till den danska kronan och med 14 % i förhållande till den svenska kronan. Förändringar i valutakurserna är visserligen att vänta, men det rörde sig här om relativt stora och ihållande förändringar som låg utanför det normala intervallet för valutafluktuationer. Under 2003 föll även värdet på det brittiska pundet i förhållande till euron, men bara med 6 %, vilket gjorde odlad lax som producerats i Förenade kungariket dyrare i euroområdet i förhållande till lax som importerats från Norge än vad den hade varit i början av året. De viktigaste importörerna av norsk odlad lax i gemenskapen är Danmark, Sverige, Tyskland och Polen. En stor del av denna import transporteras direkt vidare inom gemenskapen till länder i euroområdet, t.ex. till Frankrike och Spanien. Dessutom säljs mer än hälften av den odlade lax som importeras till Danmark och i stort sett all den odlade lax som importeras till Polen och till andra nya medlemsstater vidare i euroområdet efter bearbetning. Fallet i värdet på den norska kronan i förhållande till euron fick därför konsekvenser inte bara för importen från Norge direkt till euroområdet, utan även för importen till de länder (t.ex. Danmark och Polen) som bearbetar odlad lax för att sälja den vidare i euroområdet. Följden av förändringarna i valutakurserna var att gemenskapsmarknaden i dess helhet blev mer attraktiv för de norska exporterande producenterna, vilket i viss utsträckning skyddade dem från verkningarna av nedgången i deras priser i euro och danska och svenska kronor och hjälpte dem att bibehålla sina exportintäkter i sin nationella valuta. Priserna per enhet föll dock även i norska kronor. Förändringarna i valutakurserna gjorde samtidigt importerad lax billigare i gemenskapen och import mer attraktiv för importörer och användare som t.ex. bearbetningsindustrin. Följden blev att en stor del av överproduktionen i Norge exporterades till gemenskapen.

| (40) | En part anförde att överproduktion utomlands inte nödvändigtvis leder till ökad import till gemenskapen. Detta är visserligen riktigt ur teoretisk synvinkel, men undersökningen visar att överproduktionen i detta specifika fall medförde en ökad import till gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

En part anförde att överproduktion utomlands inte nödvändigtvis leder till ökad import till gemenskapen. Detta är visserligen riktigt ur teoretisk synvinkel, men undersökningen visar att överproduktionen i detta specifika fall medförde en ökad import till gemenskapen.

| (41) | Det hävdades också att avvecklingen av handelspolitiska skyddsåtgärder och valutakursfluktuationerna kunde ha förutsetts. Den djupgående effekten av avvecklingen av handelspolitiska skyddsåtgärder i kombination med de relativt stora och varaktiga valutakursfluktuationerna var emellertid inte förutsebar. |
| --- | --- |

(41)

Det hävdades också att avvecklingen av handelspolitiska skyddsåtgärder och valutakursfluktuationerna kunde ha förutsetts. Den djupgående effekten av avvecklingen av handelspolitiska skyddsåtgärder i kombination med de relativt stora och varaktiga valutakursfluktuationerna var emellertid inte förutsebar.

| (42) | Slutsatsen dras därför att de oförutsedda omständigheter som låg till grund för ökningen av importen till gemenskapen utgjordes av den (trots prognoserna om en lägre ökning av produktionen) betydande överproduktionen i Norge, vars följder förstärktes på grund av att den norska industrin inte lyckades uppnå den planerade tillväxten i sin export till marknader utanför gemenskapen och på grund av att upphävandet av de handelspolitiska skyddsåtgärderna beträffande importen från Norge och de ovan redovisade åtgärderna från de norska bankernas sida fick oväntat stora verkningar, samt av ökningen i värdet på euron, som gjorde att gemenskapsmarknaden blev ovanligt attraktiv för de norska exporterande producenterna. |
| --- | --- |

(42)

Slutsatsen dras därför att de oförutsedda omständigheter som låg till grund för ökningen av importen till gemenskapen utgjordes av den (trots prognoserna om en lägre ökning av produktionen) betydande överproduktionen i Norge, vars följder förstärktes på grund av att den norska industrin inte lyckades uppnå den planerade tillväxten i sin export till marknader utanför gemenskapen och på grund av att upphävandet av de handelspolitiska skyddsåtgärderna beträffande importen från Norge och de ovan redovisade åtgärderna från de norska bankernas sida fick oväntat stora verkningar, samt av ökningen i värdet på euron, som gjorde att gemenskapsmarknaden blev ovanligt attraktiv för de norska exporterande producenterna.

8.   ALLVARLIG SKADA

8.1   Inledning

| (43) | I syfte att det skall kunna avgöras om gemenskapsproducenterna av den likadana produkten har vållats allvarlig skada har det gjorts en bedömning av alla relevanta faktorer av objektiv och kvantifierbar natur som påverkar gemenskapsproducenternas situation. Det har med avseende på den berörda produkten särskilt gjorts en bedömning av utvecklingen i fråga om samlade uppgifter för gemenskapen om förbrukning, produktionskapacitet, produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, försäljning och marknadsandel. Dessa samlade uppgifter grundar sig på statistiska uppgifter som Förenade kungariket och Irland inhämtat med hjälp av ingående utfrågningar av industrin. När det gäller företagsspecifika uppgifter så grundas dessa på uppgifter som de samarbetsvilliga gemenskapsproducenterna har lämnat om kassaflöde, avkastning på sysselsatt kapital, lager, priser, prisunderskridande och lönsamhet under åren 2000–2003. |
| --- | --- |

(43)

I syfte att det skall kunna avgöras om gemenskapsproducenterna av den likadana produkten har vållats allvarlig skada har det gjorts en bedömning av alla relevanta faktorer av objektiv och kvantifierbar natur som påverkar gemenskapsproducenternas situation. Det har med avseende på den berörda produkten särskilt gjorts en bedömning av utvecklingen i fråga om samlade uppgifter för gemenskapen om förbrukning, produktionskapacitet, produktion, kapacitetsutnyttjande, sysselsättning, produktivitet, försäljning och marknadsandel. Dessa samlade uppgifter grundar sig på statistiska uppgifter som Förenade kungariket och Irland inhämtat med hjälp av ingående utfrågningar av industrin. När det gäller företagsspecifika uppgifter så grundas dessa på uppgifter som de samarbetsvilliga gemenskapsproducenterna har lämnat om kassaflöde, avkastning på sysselsatt kapital, lager, priser, prisunderskridande och lönsamhet under åren 2000–2003.

| (44) | Det bör redan från början noteras att produktionscykeln fram till skörden är lång och relativt oflexibel i laxodlingsindustrin, såväl i gemenskapen som på andra håll, och att den odlade laxen vid skörd måste säljas omedelbart, eftersom den endast i fryst tillstånd kan lagras mer än några dagar. Infrysning är dyrt, och frysningskapaciteten i gemenskapen är hur som helst begränsad. Produktionsnivån måste följaktligen planeras åtminstone två år i förväg och kan efter det att planerna satts i verket ändras endast marginellt. Ett överskott i utbudet har därför fördröjd verkan på produktionen, men det har omedelbara och kraftiga verkningar på priserna. |
| --- | --- |

(44)

Det bör redan från början noteras att produktionscykeln fram till skörden är lång och relativt oflexibel i laxodlingsindustrin, såväl i gemenskapen som på andra håll, och att den odlade laxen vid skörd måste säljas omedelbart, eftersom den endast i fryst tillstånd kan lagras mer än några dagar. Infrysning är dyrt, och frysningskapaciteten i gemenskapen är hur som helst begränsad. Produktionsnivån måste följaktligen planeras åtminstone två år i förväg och kan efter det att planerna satts i verket ändras endast marginellt. Ett överskott i utbudet har därför fördröjd verkan på produktionen, men det har omedelbara och kraftiga verkningar på priserna.

8.2   Analys av gemenskapsproducenternas situation

8.2.1   Förbrukning

| (45) | Förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten fastställdes som den totala produktionen hos alla producenter i gemenskapen plus den totala importen till gemenskapen (enligt Eurostats uppgifter) minus exporten från gemenskapen. |
| --- | --- |

(45)

Förbrukningen i gemenskapen av den berörda produkten fastställdes som den totala produktionen hos alla producenter i gemenskapen plus den totala importen till gemenskapen (enligt Eurostats uppgifter) minus exporten från gemenskapen.

| (46) | Mellan 2000 och 2003 ökade förbrukningen i gemenskapen med 21,7 %, från 507 705 ton till 618 038 ton. |
| --- | --- |

(46)

Mellan 2000 och 2003 ökade förbrukningen i gemenskapen med 21,7 %, från 507 705 ton till 618 038 ton.

| (47) | Det bör noteras att lax har relativt hög priselasticitet, och den påtagligt större ökningen av förbrukningen under 2003 kan därför åtminstone delvis förklaras av fallet i priserna på grossistnivå. |
| --- | --- |

(47)

Det bör noteras att lax har relativt hög priselasticitet, och den påtagligt större ökningen av förbrukningen under 2003 kan därför åtminstone delvis förklaras av fallet i priserna på grossistnivå.

8.2.2   Gemenskapsproducenternas produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (48) | Produktionen av odlad lax i gemenskapen begränsas i praktiken via av myndigheter utfärdade licenser i vilka den högsta kvantitet levande fisk som får hållas i vattnet på en viss plats vid en viss tidpunkt anges. De ovan angivna kapacitetsuppgifterna grundar sig på den maximikvantitet som det beviljats licenser för, inte på den fysiska kapacitet att hålla fisk som gemenskapsproducenternas burar har. Kostnaderna för att ansöka om och behålla licenser är relativt låga, och överkapacitet kan följaktligen behållas till låg kostnad. |
| --- | --- |

(48)

Produktionen av odlad lax i gemenskapen begränsas i praktiken via av myndigheter utfärdade licenser i vilka den högsta kvantitet levande fisk som får hållas i vattnet på en viss plats vid en viss tidpunkt anges. De ovan angivna kapacitetsuppgifterna grundar sig på den maximikvantitet som det beviljats licenser för, inte på den fysiska kapacitet att hålla fisk som gemenskapsproducenternas burar har. Kostnaderna för att ansöka om och behålla licenser är relativt låga, och överkapacitet kan följaktligen behållas till låg kostnad.

| (49) | Undersökningen visade att den teoretiska produktionskapaciteten låg på ungefär samma nivå under perioden 2000–2002 och ökade med 2,2 % från 2002 till 2003. |
| --- | --- |

(49)

Undersökningen visade att den teoretiska produktionskapaciteten låg på ungefär samma nivå under perioden 2000–2002 och ökade med 2,2 % från 2002 till 2003.

| (50) | Kapacitetsutnyttjandet (dvs. den faktiska kvantiteten fisk i burarna i förhållande till den kvantitet som det beviljats licenser för) ökade från 43 % år 2000 till 48 % år 2001 och ökade därefter ytterligare till 55 % år 2003. Denna utveckling återspeglar den omständigheten att produktionsökningen från 2000 till 2003 var större än ökningen av den kvantitet som det beviljats licenser för, som bara ökade med 2,2 %. |
| --- | --- |

(50)

Kapacitetsutnyttjandet (dvs. den faktiska kvantiteten fisk i burarna i förhållande till den kvantitet som det beviljats licenser för) ökade från 43 % år 2000 till 48 % år 2001 och ökade därefter ytterligare till 55 % år 2003. Denna utveckling återspeglar den omständigheten att produktionsökningen från 2000 till 2003 var större än ökningen av den kvantitet som det beviljats licenser för, som bara ökade med 2,2 %.

8.2.3   Gemenskapsproducenternas produktion

| (51) | Produktionen (uttryckt i kvantiteten skördad fisk) ökade med 30 % från 146 664 ton år 2000 till 190 903 ton år 2003, efter en årlig ökning på 13,7 %. |
| --- | --- |

(51)

Produktionen (uttryckt i kvantiteten skördad fisk) ökade med 30 % från 146 664 ton år 2000 till 190 903 ton år 2003, efter en årlig ökning på 13,7 %.

| (52) | Det bör noteras att produktionen på grund av den långa produktionscykeln planeras åtminstone två år i förväg och att produktionsnivån efter det att en produktionscykel inletts kan ändras endast marginellt. |
| --- | --- |

(52)

Det bör noteras att produktionen på grund av den långa produktionscykeln planeras åtminstone två år i förväg och att produktionsnivån efter det att en produktionscykel inletts kan ändras endast marginellt.

8.2.4   Sysselsättning

| (53) | Det antal anställda som var sysselsatta med den berörda produkten sjönk med 6 % från 1 269 personer 2000 till 1 193 personer 2003, även om utvecklingen var ojämn och det skedde en partiell återhämtning 2002. |
| --- | --- |

(53)

Det antal anställda som var sysselsatta med den berörda produkten sjönk med 6 % från 1 269 personer 2000 till 1 193 personer 2003, även om utvecklingen var ojämn och det skedde en partiell återhämtning 2002.

8.2.5   Produktivitet

| (54) | Produktiviteten ökade under hela skadeundersökningsperioden, från 115 ton per anställd år 2000 till 160 ton per anställd år 2003. Denna utveckling återspeglar den ökande användningen av automatiska utfodringssystem och annan arbetskraftssparande utrustning samt det kraftiga trycket att nedbringa kostnaderna med hänsyn till ökande förluster. |
| --- | --- |

(54)

Produktiviteten ökade under hela skadeundersökningsperioden, från 115 ton per anställd år 2000 till 160 ton per anställd år 2003. Denna utveckling återspeglar den ökande användningen av automatiska utfodringssystem och annan arbetskraftssparande utrustning samt det kraftiga trycket att nedbringa kostnaderna med hänsyn till ökande förluster.

8.2.6   Försäljningsvolym

| (55) | Från 2000 till 2002 ökade gemenskapsproducenternas försäljning av den likadana produkten med 14,3 %, från 134 916 ton till 154 171 ton. Under samma period ökade förbrukningen med 8,5 %. Från 2002 till 2003 ökade gemenskapsproducenternas försäljning med 5,1 %, från 154 171 ton till 162 090 ton, trots att förbrukningen under samma period ökade med 10,3 %. |
| --- | --- |

(55)

Från 2000 till 2002 ökade gemenskapsproducenternas försäljning av den likadana produkten med 14,3 %, från 134 916 ton till 154 171 ton. Under samma period ökade förbrukningen med 8,5 %. Från 2002 till 2003 ökade gemenskapsproducenternas försäljning med 5,1 %, från 154 171 ton till 162 090 ton, trots att förbrukningen under samma period ökade med 10,3 %.

8.2.7   Marknadsandel

| (56) | Gemenskapsproducenternas marknadsandel ökade från 26,5 % år 2000 till 28,1 % år 2001 och låg kvar på ungefär samma nivå år 2002, men föll år 2003 med 1,9 procentenheter (eller 6,7 %) till 26,1 %, den lägsta nivån under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling återspeglar den omständigheten att importen under 2003 ökade inte bara i absoluta tal utan även i förhållande till förbrukningen. |
| --- | --- |

(56)

Gemenskapsproducenternas marknadsandel ökade från 26,5 % år 2000 till 28,1 % år 2001 och låg kvar på ungefär samma nivå år 2002, men föll år 2003 med 1,9 procentenheter (eller 6,7 %) till 26,1 %, den lägsta nivån under skadeundersökningsperioden. Denna utveckling återspeglar den omständigheten att importen under 2003 ökade inte bara i absoluta tal utan även i förhållande till förbrukningen.

8.2.8   Kassaflöde

| (57) | Kassaflödet kunde inte undersökas enbart för den berörda produkten, utan bara för de företag som framställde den berörda produkten och samarbetade i samband med undersökningen. Denna indikator anses därför vara mindre betydelsefull än de andra undersökta indikatorerna. Det framgår dock av denna analys att kassaflödet var kraftigt negativt under 2001, 2002 och 2003. |
| --- | --- |

(57)

Kassaflödet kunde inte undersökas enbart för den berörda produkten, utan bara för de företag som framställde den berörda produkten och samarbetade i samband med undersökningen. Denna indikator anses därför vara mindre betydelsefull än de andra undersökta indikatorerna. Det framgår dock av denna analys att kassaflödet var kraftigt negativt under 2001, 2002 och 2003.

8.2.9   Avkastning på sysselsatt kapital

| (58) | Avkastningen på sysselsatt kapital kunde inte heller undersökas enbart för den berörda produkten, utan bara för de företag som framställde den berörda produkten och samarbetade i samband med undersökningen. Även denna indikator anses därför vara mindre betydelsefull än andra indikatorer. Det framgår dock av denna analys att avkastningen på sysselsatt kapital föll från 34 % år 2000 till nära noll år 2001 och år 2002 och föll till minus 20 % år 2003. |
| --- | --- |

(58)

Avkastningen på sysselsatt kapital kunde inte heller undersökas enbart för den berörda produkten, utan bara för de företag som framställde den berörda produkten och samarbetade i samband med undersökningen. Även denna indikator anses därför vara mindre betydelsefull än andra indikatorer. Det framgår dock av denna analys att avkastningen på sysselsatt kapital föll från 34 % år 2000 till nära noll år 2001 och år 2002 och föll till minus 20 % år 2003.

8.2.10   Pris för den likadana produkten

| (59) | Det genomsnittliga priset för den likadana produkten sjönk stadigt från 2000 till 2003, sammanlagt under perioden med 20,3 %. Det genomsnittliga priset nådde sin lägsta nivå år 2003, dvs. 2,79 euro/kg. |
| --- | --- |

(59)

Det genomsnittliga priset för den likadana produkten sjönk stadigt från 2000 till 2003, sammanlagt under perioden med 20,3 %. Det genomsnittliga priset nådde sin lägsta nivå år 2003, dvs. 2,79 euro/kg.

| (60) | Enligt de tillgängliga uppgifterna steg det genomsnittliga priset per enhet för gemenskapsproducenternas försäljning något under första halvåret 2004, i linje med den smärre ökningen av det genomsnittliga importpriset, för att sedan följa en nedåtgående trend. Enligt de senaste uppgifterna följer priserna på nytt en nedåtgående trend och är mycket låga. |
| --- | --- |

(60)

Enligt de tillgängliga uppgifterna steg det genomsnittliga priset per enhet för gemenskapsproducenternas försäljning något under första halvåret 2004, i linje med den smärre ökningen av det genomsnittliga importpriset, för att sedan följa en nedåtgående trend. Enligt de senaste uppgifterna följer priserna på nytt en nedåtgående trend och är mycket låga.

| (61) | En part gjorde (med hänvisning till den årliga genomsnittliga växelkursen) gällande att prisfallen var mindre betydande i brittiska pund. Kommissionen har dock som konsekvent praxis att använda euro som valutaenhet i ärenden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

(61)

En part gjorde (med hänvisning till den årliga genomsnittliga växelkursen) gällande att prisfallen var mindre betydande i brittiska pund. Kommissionen har dock som konsekvent praxis att använda euro som valutaenhet i ärenden som rör handelspolitiska skyddsåtgärder.

8.2.11   Kostnader

| (62) | Utöver prisutvecklingen undersöktes även kostnadsutvecklingen. Den genomsnittliga produktionskostnaden varierade mellan 3,0 och 3,2 euro/kg under perioden 2000–2003. |
| --- | --- |

(62)

Utöver prisutvecklingen undersöktes även kostnadsutvecklingen. Den genomsnittliga produktionskostnaden varierade mellan 3,0 och 3,2 euro/kg under perioden 2000–2003.

8.2.12   Lönsamhet

| (63) | Lönsamheten i gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen minskade från 7,3 % år 2000 till minus 3,3 % år 2001. Förlusten var mindre uttalad år 2002 (2,5 %), men ökade till 17,1 % år 2003. År 2003, när importen nådde sin högsta nivå och det genomsnittliga priset på importprodukterna sin lägsta nivå (2,54 euro/kg), nådde även det genomsnittliga priset på gemenskapsprodukterna sin lägsta nivå (2,79 euro/kg). Nedgången i gemenskapsproducenternas lönsamhet från 2000 till 2003 sammanföll i tiden med nedgången i det genomsnittliga priset på gemenskapsproducenternas produkter, vilket föll från 3,50 euro/kg till 2,79 euro/kg. |
| --- | --- |

(63)

Lönsamheten i gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen minskade från 7,3 % år 2000 till minus 3,3 % år 2001. Förlusten var mindre uttalad år 2002 (2,5 %), men ökade till 17,1 % år 2003. År 2003, när importen nådde sin högsta nivå och det genomsnittliga priset på importprodukterna sin lägsta nivå (2,54 euro/kg), nådde även det genomsnittliga priset på gemenskapsprodukterna sin lägsta nivå (2,79 euro/kg). Nedgången i gemenskapsproducenternas lönsamhet från 2000 till 2003 sammanföll i tiden med nedgången i det genomsnittliga priset på gemenskapsproducenternas produkter, vilket föll från 3,50 euro/kg till 2,79 euro/kg.

8.2.13   Lager

| (64) | Med lager avses i detta sammanhang levande fisk i vattnet. Producenterna i gemenskapen och på andra håll har försumbara lager av skördad fisk, eftersom fisken vid skörd måste säljas omedelbart. En nedgång i utgående lager innebär därför en minskning i den kvantitet fisk som står på tillväxt för skörd i framtiden. Minskande lager är därför i detta fall en indikator på tilltagande skada. |
| --- | --- |

(64)

Med lager avses i detta sammanhang levande fisk i vattnet. Producenterna i gemenskapen och på andra håll har försumbara lager av skördad fisk, eftersom fisken vid skörd måste säljas omedelbart. En nedgång i utgående lager innebär därför en minskning i den kvantitet fisk som står på tillväxt för skörd i framtiden. Minskande lager är därför i detta fall en indikator på tilltagande skada.

| (65) | Lagren ökade från 36 332 ton år 2000 till 53 178 ton år 2002 och minskade därpå till 43 024 ton år 2003. Lagren minskade alltså med 19,1 % från 2002 till 2003. |
| --- | --- |

(65)

Lagren ökade från 36 332 ton år 2000 till 53 178 ton år 2002 och minskade därpå till 43 024 ton år 2003. Lagren minskade alltså med 19,1 % från 2002 till 2003.

8.2.14   Slutsats

| (66) | Av undersökningen framgår att den berörda produkten under perioden 2000–2003 och särskilt under perioden 2002–2003 importerades till gemenskapsmarknaden i ökande kvantiteter och i stor volym. |
| --- | --- |

(66)

Av undersökningen framgår att den berörda produkten under perioden 2000–2003 och särskilt under perioden 2002–2003 importerades till gemenskapsmarknaden i ökande kvantiteter och i stor volym.

| (67) | Vad beträffar gemenskapsproducenternas situation låg den teoretiska produktionskapaciteten på ungefär samma nivå under perioden 2000–2002 samtidigt som produktionen ökade med 14,8 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade alltså under perioden, från 43 % till 50 %. Lagren (dvs. kvantiteten fisk i vattnet) ökade också. Sysselsättningen gick ned något och produktiviteten ökade, huvudsakligen på grund av ökad automatisering. |
| --- | --- |

(67)

Vad beträffar gemenskapsproducenternas situation låg den teoretiska produktionskapaciteten på ungefär samma nivå under perioden 2000–2002 samtidigt som produktionen ökade med 14,8 %. Kapacitetsutnyttjandet ökade alltså under perioden, från 43 % till 50 %. Lagren (dvs. kvantiteten fisk i vattnet) ökade också. Sysselsättningen gick ned något och produktiviteten ökade, huvudsakligen på grund av ökad automatisering.

| (68) | Gemenskapsproducenternas försäljningsvolym ökade med 14,3 % under perioden 2000–2002 (förbrukningen ökade med 8,5 % under samma period) och deras marknadsandel ökade från 26,5 % till 28,0 %. |
| --- | --- |

(68)

Gemenskapsproducenternas försäljningsvolym ökade med 14,3 % under perioden 2000–2002 (förbrukningen ökade med 8,5 % under samma period) och deras marknadsandel ökade från 26,5 % till 28,0 %.

| (69) | Priserna föll dock med 13,7 % under perioden 2000–2002 och detta förefaller trots att produktionskostnaderna sjönk något år 2002 (delvis tack vare högre kapacitetsutnyttjande och högre produktivitet) ha lett till en nedgång i lönsamheten (från vinst på 7,3 % år 2000 till förlust på 3,3 % år 2001 och på 2,5 % år 2002). Avkastningen på sysselsatt kapital och kassaflödet utvecklades också negativt under perioden. |
| --- | --- |

(69)

Priserna föll dock med 13,7 % under perioden 2000–2002 och detta förefaller trots att produktionskostnaderna sjönk något år 2002 (delvis tack vare högre kapacitetsutnyttjande och högre produktivitet) ha lett till en nedgång i lönsamheten (från vinst på 7,3 % år 2000 till förlust på 3,3 % år 2001 och på 2,5 % år 2002). Avkastningen på sysselsatt kapital och kassaflödet utvecklades också negativt under perioden.

| (70) | Gemenskapsproducenternas situation försämrades betydligt från 2002 till 2003. Visserligen steg både produktionskapaciteten och produktionen, men ökningen av produktionskapaciteten var liten (2,2 %) jämförd med förbrukningsuppgången under samma år. Med hänsyn till den långa produktionscykeln fastställs produktionsnivåerna minst två år i förväg och produktionsuppgången låg i linje med de tidigare utarbetade produktionsplanerna. Ökad produktion i sig själv bör följaktligen inte ses som ett tecken på att gemenskapsproducenternas situation var god under 2003. Den ökade produktionen ledde till ett högre kapacitetsutnyttjande och en förbättrad produktivitet. |
| --- | --- |

(70)

Gemenskapsproducenternas situation försämrades betydligt från 2002 till 2003. Visserligen steg både produktionskapaciteten och produktionen, men ökningen av produktionskapaciteten var liten (2,2 %) jämförd med förbrukningsuppgången under samma år. Med hänsyn till den långa produktionscykeln fastställs produktionsnivåerna minst två år i förväg och produktionsuppgången låg i linje med de tidigare utarbetade produktionsplanerna. Ökad produktion i sig själv bör följaktligen inte ses som ett tecken på att gemenskapsproducenternas situation var god under 2003. Den ökade produktionen ledde till ett högre kapacitetsutnyttjande och en förbättrad produktivitet.

| (71) | Alla andra indikatorer utvecklades negativt. Lagren av fisk i vatten minskade med 19,1 %. Trots att förbrukningen steg med 10,3 % ökade gemenskapsproducenternas försäljning bara med 5,1 % och deras marknadsandel minskade med 6,7 %. Denna förlust av marknadsandel skedde dessutom mot en bakgrund av minskande priser, då gemenskapsproducenterna tvingades sänka sina priser för att kunna sälja sina produkter. Priserna föll med ytterligare 7,6 % jämfört med 2002 (och var 20,3 % lägre än under 2000) medan kostnaderna ökade till den genomsnittliga nivån under fyraårsperioden. Detta ledde till en kraftig nedgång i lönsamheten: gemenskapsproducenterna ådrog sig förluster på 17,1 %. Förlusterna återspeglades i den sammanlagda avkastningen på sysselsatt kapital, minus 20 %. Kassaflödet verkade förbättras, men detta var i själva verket bara en återspegling av minskningen i lagren och oförmågan att återinvestera. |
| --- | --- |

(71)

Alla andra indikatorer utvecklades negativt. Lagren av fisk i vatten minskade med 19,1 %. Trots att förbrukningen steg med 10,3 % ökade gemenskapsproducenternas försäljning bara med 5,1 % och deras marknadsandel minskade med 6,7 %. Denna förlust av marknadsandel skedde dessutom mot en bakgrund av minskande priser, då gemenskapsproducenterna tvingades sänka sina priser för att kunna sälja sina produkter. Priserna föll med ytterligare 7,6 % jämfört med 2002 (och var 20,3 % lägre än under 2000) medan kostnaderna ökade till den genomsnittliga nivån under fyraårsperioden. Detta ledde till en kraftig nedgång i lönsamheten: gemenskapsproducenterna ådrog sig förluster på 17,1 %. Förlusterna återspeglades i den sammanlagda avkastningen på sysselsatt kapital, minus 20 %. Kassaflödet verkade förbättras, men detta var i själva verket bara en återspegling av minskningen i lagren och oförmågan att återinvestera.

| (72) | Det gjordes gällande att de större producenterna inte har lidit skada. Det kan emellertid erinras om att ett flertal större producenter ingår i den grupp av gemenskapsproducenter för vilken allvarlig skada har konstaterats föreligga. |
| --- | --- |

(72)

Det gjordes gällande att de större producenterna inte har lidit skada. Det kan emellertid erinras om att ett flertal större producenter ingår i den grupp av gemenskapsproducenter för vilken allvarlig skada har konstaterats föreligga.

| (73) | Med beaktande av alla dessa faktorer dras slutsatsen att gemenskapsproducenterna har lidit allvarlig skada som har tagit sig uttryck i en väsentlig allmän försämring av deras situation. |
| --- | --- |

(73)

Med beaktande av alla dessa faktorer dras slutsatsen att gemenskapsproducenterna har lidit allvarlig skada som har tagit sig uttryck i en väsentlig allmän försämring av deras situation.

9.   ORSAKSSAMBAND

| (74) | I syfte att undersöka om det fanns ett orsakssamband mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan och att se till att skada som orsakats av andra faktorer inte hänförs till ökningen av importen avgränsades skadliga verkningar av faktorer som anses orsaka skada från varandra och hänfördes de skadliga verkningarna till de faktorer som orsakat dem. Efter det att de skadliga verkningarna av alla föreliggande skadefaktorer utretts fastställdes huruvida det fanns ett ”faktiskt och väsentligt” samband mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan. |
| --- | --- |

(74)

I syfte att undersöka om det fanns ett orsakssamband mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan och att se till att skada som orsakats av andra faktorer inte hänförs till ökningen av importen avgränsades skadliga verkningar av faktorer som anses orsaka skada från varandra och hänfördes de skadliga verkningarna till de faktorer som orsakat dem. Efter det att de skadliga verkningarna av alla föreliggande skadefaktorer utretts fastställdes huruvida det fanns ett ”faktiskt och väsentligt” samband mellan ökningen av importen och den allvarliga skadan.

9.1   Analys av orsaksfaktorer

9.1.1   Verkningarna av ökningen av importen

| (75) | Såsom visats ovan importerades den berörda produkten till gemenskapsmarknaden i ökande kvantiteter och stor volym under perioden 2000–2003, och särskilt under perioden 2002–2003. |
| --- | --- |

(75)

Såsom visats ovan importerades den berörda produkten till gemenskapsmarknaden i ökande kvantiteter och stor volym under perioden 2000–2003, och särskilt under perioden 2002–2003.

| (76) | Odlad lax är i huvudsak en råvaruprodukt, och den berörda produkten och den likadana produkten konkurrerar därför huvudsakligen via priset. Även om en part hävdade att importen från Chile är prisbestämmande, anses det allmänt att i synnerhet importprodukterna från Norge är marknadsledande och prisbestämmande. Även små prisunderskridanden leder därmed till att gemenskapsproducenternas priser pressas ned. |
| --- | --- |

(76)

Odlad lax är i huvudsak en råvaruprodukt, och den berörda produkten och den likadana produkten konkurrerar därför huvudsakligen via priset. Även om en part hävdade att importen från Chile är prisbestämmande, anses det allmänt att i synnerhet importprodukterna från Norge är marknadsledande och prisbestämmande. Även små prisunderskridanden leder därmed till att gemenskapsproducenternas priser pressas ned.

| (77) | I det aktuella fallet var den viktigaste skadliga verkningen av importökningen de stora förlusterna för gemenskapsproducenterna. På grund av importprodukternas marknadsledande och prisbestämmande roll ledde importökningen till att priserna pressades ned i hela gemenskapen. Om importen hade ökat i mindre utsträckning, skulle trycket nedåt på priserna ha varit lägre. Om efterfrågan på gemenskapsmarknaden hade varit så hög att en sådan importökning hade kunnat absorberas vid väsentligt högre priser, är det, trots att importökningen skulle ha lett till lägre försäljning och marknadsandel för gemenskapsproducenterna, möjligt att dessa inte skulle ha lidit allvarlig skada. |
| --- | --- |

(77)

I det aktuella fallet var den viktigaste skadliga verkningen av importökningen de stora förlusterna för gemenskapsproducenterna. På grund av importprodukternas marknadsledande och prisbestämmande roll ledde importökningen till att priserna pressades ned i hela gemenskapen. Om importen hade ökat i mindre utsträckning, skulle trycket nedåt på priserna ha varit lägre. Om efterfrågan på gemenskapsmarknaden hade varit så hög att en sådan importökning hade kunnat absorberas vid väsentligt högre priser, är det, trots att importökningen skulle ha lett till lägre försäljning och marknadsandel för gemenskapsproducenterna, möjligt att dessa inte skulle ha lidit allvarlig skada.

| (78) | Från 2000 till 2002 föll importpriserna med 19 %, och gemenskapsproducenternas priser hade en likartad utveckling under den perioden. Gemenskapsproducenternas marknadsandel i gemenskapen ökade visserligen under perioden, men denna ökning utgjorde en återspegling av produktionsbeslut som fattats under tidigare år. Såväl 2001 som 2002 gick gemenskapsproducenternas försäljning med förlust. |
| --- | --- |

(78)

Från 2000 till 2002 föll importpriserna med 19 %, och gemenskapsproducenternas priser hade en likartad utveckling under den perioden. Gemenskapsproducenternas marknadsandel i gemenskapen ökade visserligen under perioden, men denna ökning utgjorde en återspegling av produktionsbeslut som fattats under tidigare år. Såväl 2001 som 2002 gick gemenskapsproducenternas försäljning med förlust.

| (79) | Från 2002 till 2003 ökade importen med 15 %. Importens marknadsandel ökade från 72 % till 73,9 %, medan gemenskapsproducenternas marknadsandel minskade från 28 % till 26,1 %. Under samma period ökade importen i förhållande till produktionen i gemenskapen, från 236 % till 239 %. Importen förefaller alltså både i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen ha ökat på gemenskapsproducenternas bekostnad. |
| --- | --- |

(79)

Från 2002 till 2003 ökade importen med 15 %. Importens marknadsandel ökade från 72 % till 73,9 %, medan gemenskapsproducenternas marknadsandel minskade från 28 % till 26,1 %. Under samma period ökade importen i förhållande till produktionen i gemenskapen, från 236 % till 239 %. Importen förefaller alltså både i förhållande till produktionen och förbrukningen i gemenskapen ha ökat på gemenskapsproducenternas bekostnad.

| (80) | Den viktigaste aspekten av importökningen var dock dess verkningar på gemenskapsproducenternas priser och lönsamhet. Såsom angivits ovan anses importprodukterna (särskilt de från Norge) vara prisbestämmande på gemenskapens marknad för odlad lax. Därför undersöktes förekomsten av prisunderskridande, för att fastställa om det verkligen förhöll sig på det viset att lågprisimporten tenderade att pressa ned gemenskapsproducenternas priser. |
| --- | --- |

(80)

Den viktigaste aspekten av importökningen var dock dess verkningar på gemenskapsproducenternas priser och lönsamhet. Såsom angivits ovan anses importprodukterna (särskilt de från Norge) vara prisbestämmande på gemenskapens marknad för odlad lax. Därför undersöktes förekomsten av prisunderskridande, för att fastställa om det verkligen förhöll sig på det viset att lågprisimporten tenderade att pressa ned gemenskapsproducenternas priser.

| (81) | I syfte att träffa ett avgörande beträffande prisunderskridande undersöktes prisuppgifter för jämförbara tidsperioder, i samma handelsled och för försäljning till likartade kunder. Enligt en jämförelse mellan gemenskapsproducenternas genomsnittliga priser (fritt Glasgow) och till gemenskapen exporterande producenters genomsnittliga priser (cif vid gemenskapens gräns inklusive tull) till importörer i gemenskapen underskreds de inhemska priserna med mellan 3,1 och 7,1 % under de tre senaste åren. Detta förefaller ha lett till ett tryck nedåt på gemenskapsproducenternas priser på grund av att importprodukterna i kraft av sin höga marknadsandel var prisbestämmande. Det visade sig särskilt att ökningen av importen till priser som till och med det tredje kvartalet 2003 sjönk allt lägre tvingade gemenskapsproducenterna att till och med det tredje kvartalet 2003 ideligen sänka sina priser, vilket ledde till de förluster som de ådrog sig under 2003. |
| --- | --- |

(81)

I syfte att träffa ett avgörande beträffande prisunderskridande undersöktes prisuppgifter för jämförbara tidsperioder, i samma handelsled och för försäljning till likartade kunder. Enligt en jämförelse mellan gemenskapsproducenternas genomsnittliga priser (fritt Glasgow) och till gemenskapen exporterande producenters genomsnittliga priser (cif vid gemenskapens gräns inklusive tull) till importörer i gemenskapen underskreds de inhemska priserna med mellan 3,1 och 7,1 % under de tre senaste åren. Detta förefaller ha lett till ett tryck nedåt på gemenskapsproducenternas priser på grund av att importprodukterna i kraft av sin höga marknadsandel var prisbestämmande. Det visade sig särskilt att ökningen av importen till priser som till och med det tredje kvartalet 2003 sjönk allt lägre tvingade gemenskapsproducenterna att till och med det tredje kvartalet 2003 ideligen sänka sina priser, vilket ledde till de förluster som de ådrog sig under 2003.

| (82) | I en direkt jämförelse mellan importpriserna och gemenskapsproducenternas priser bekräftas denna analys. Importpriset föll med 28,5 % från 2000 till 2003, från 3,62 euro/kg till 2,59 euro/kg (inklusive tull). Det genomsnittliga priset för den likadana produkten sjönk stadigt från 2000 till 2003, sammanlagt under perioden med 20 %, från 3,50 euro/kg till 2,79 euro/kg. |
| --- | --- |

(82)

I en direkt jämförelse mellan importpriserna och gemenskapsproducenternas priser bekräftas denna analys. Importpriset föll med 28,5 % från 2000 till 2003, från 3,62 euro/kg till 2,59 euro/kg (inklusive tull). Det genomsnittliga priset för den likadana produkten sjönk stadigt från 2000 till 2003, sammanlagt under perioden med 20 %, från 3,50 euro/kg till 2,79 euro/kg.

| (83) | Det genomsnittliga priset per enhet på importprodukterna föll från 2,93 euro/kg till 2,59 euro/kg (inklusive tull) från 2002 till 2003. År 2003, när importen nådde sin högsta nivå och det genomsnittliga priset på importprodukterna sin lägsta nivå (2,59 euro/kg inklusive tull), drog importpriserna med sig gemenskapsproducenternas priser i en nedåtgående trend och nådde det genomsnittliga priset på gemenskapsproducenternas produkter sin lägsta nivå (2,79 euro/kg). Det genomsnittliga priset per enhet på gemenskapsproducenternas produkter (justerat till pris fritt Glasgow) föll från 3,02 euro/kg till 2,79 euro/kg, ett fall med 8 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris per enhet för gemenskapsproducenternas försäljning (euro/kg) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Pris per enhet för importprodukterna inklusive tull (euro/kg) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(83)

Det genomsnittliga priset per enhet på importprodukterna föll från 2,93 euro/kg till 2,59 euro/kg (inklusive tull) från 2002 till 2003. År 2003, när importen nådde sin högsta nivå och det genomsnittliga priset på importprodukterna sin lägsta nivå (2,59 euro/kg inklusive tull), drog importpriserna med sig gemenskapsproducenternas priser i en nedåtgående trend och nådde det genomsnittliga priset på gemenskapsproducenternas produkter sin lägsta nivå (2,79 euro/kg). Det genomsnittliga priset per enhet på gemenskapsproducenternas produkter (justerat till pris fritt Glasgow) föll från 3,02 euro/kg till 2,79 euro/kg, ett fall med 8 %.

2000

2001

2002

2003

Pris per enhet för gemenskapsproducenternas försäljning (euro/kg) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Pris per enhet för importprodukterna inklusive tull (euro/kg) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (84) | Nedgången i gemenskapsproducenternas priser förefaller ha varit den viktigaste orsaken till den betydande nedgången i deras lönsamhet. År 2000, när deras produktionskostnader var 3,1 euro/kg och deras försäljningspris (justerat till pris fritt Glasgow) 3,50 euro/kg, var deras vinst 7,3 %. Under perioden 2001–2002 fick gemenskapsproducenterna, trots att deras kapacitetsutnyttjande, produktion, produktivitet, lager, försäljning och marknadsandel ökade, kännas vid förluster, en nedgång i den sammanlagda avkastningen på sysselsatt kapital och ett negativt sammanlagt kassaflöde, när deras försäljningspris (justerat till pris fritt Glasgow) föll (till 3,23 euro/kg år 2001 och 3,02 euro/kg år 2002) och deras produktionskostnader först ökade något och därpå föll (3,2 euro/kg år 2001 och 3,0 euro/kg år 2002). Sysselsättningen var också lägre än under år 2000. |
| --- | --- |

(84)

Nedgången i gemenskapsproducenternas priser förefaller ha varit den viktigaste orsaken till den betydande nedgången i deras lönsamhet. År 2000, när deras produktionskostnader var 3,1 euro/kg och deras försäljningspris (justerat till pris fritt Glasgow) 3,50 euro/kg, var deras vinst 7,3 %. Under perioden 2001–2002 fick gemenskapsproducenterna, trots att deras kapacitetsutnyttjande, produktion, produktivitet, lager, försäljning och marknadsandel ökade, kännas vid förluster, en nedgång i den sammanlagda avkastningen på sysselsatt kapital och ett negativt sammanlagt kassaflöde, när deras försäljningspris (justerat till pris fritt Glasgow) föll (till 3,23 euro/kg år 2001 och 3,02 euro/kg år 2002) och deras produktionskostnader först ökade något och därpå föll (3,2 euro/kg år 2001 och 3,0 euro/kg år 2002). Sysselsättningen var också lägre än under år 2000.

| (85) | År 2003, när priset (justerat till pris fritt Glasgow) föll till 2,79 euro/kg under trycket från lågprisimporten och produktionskostnaderna låg på 2000 års nivå (3,1 euro/kg), ådrog sig gemenskapsproducenterna förluster på 17,1 %. Dessa återspeglades i en negativ sammanlagd avkastning på sysselsatt kapital och ett negativt sammanlagt kassaflöde. Under samma period ökade deras försäljningsvolym med bara 5,1 %, trots en förbrukningsuppgång på 10,3 %, och minskade deras marknadsandel med 1,9 procentenheter, under det att importvolymen och importens marknadsandel steg. Gemenskapsproducenternas produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, produktion och produktivitet ökade visserligen under perioden och sysselsättningen låg kvar på samma nivå som under 2002, men ökningen i lågprisimporten har en fördröjd inverkan på kapacitetsutnyttjandet, produktionen och sysselsättningen i gemenskapen. Att produktionen kan förväntas minska till följd av ökningen av importen visas av minskningen i lagren år 2003. |
| --- | --- |

(85)

År 2003, när priset (justerat till pris fritt Glasgow) föll till 2,79 euro/kg under trycket från lågprisimporten och produktionskostnaderna låg på 2000 års nivå (3,1 euro/kg), ådrog sig gemenskapsproducenterna förluster på 17,1 %. Dessa återspeglades i en negativ sammanlagd avkastning på sysselsatt kapital och ett negativt sammanlagt kassaflöde. Under samma period ökade deras försäljningsvolym med bara 5,1 %, trots en förbrukningsuppgång på 10,3 %, och minskade deras marknadsandel med 1,9 procentenheter, under det att importvolymen och importens marknadsandel steg. Gemenskapsproducenternas produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, produktion och produktivitet ökade visserligen under perioden och sysselsättningen låg kvar på samma nivå som under 2002, men ökningen i lågprisimporten har en fördröjd inverkan på kapacitetsutnyttjandet, produktionen och sysselsättningen i gemenskapen. Att produktionen kan förväntas minska till följd av ökningen av importen visas av minskningen i lagren år 2003.

| (86) | Mot bakgrund av det som anges ovan dras slutsatsen att det finns ett samband mellan ökningen av importen och den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna lidit och att ökningen av lågprisimporten hade skadliga verkningar för gemenskapsproducenterna särskilt på grund av att priserna på gemenskapsmarknaden pressades ned, vilket ledde till stora förluster för gemenskapsproducenterna. |
| --- | --- |

(86)

Mot bakgrund av det som anges ovan dras slutsatsen att det finns ett samband mellan ökningen av importen och den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna lidit och att ökningen av lågprisimporten hade skadliga verkningar för gemenskapsproducenterna särskilt på grund av att priserna på gemenskapsmarknaden pressades ned, vilket ledde till stora förluster för gemenskapsproducenterna.

9.1.2   Verkningarna av utvecklingen av förbrukningen i Förenade kungariket

| (87) | En part gjorde gällande att förbrukningen i Förenade kungariket hade gått ned år 2003 och att detta hade vållat gemenskapsproducenterna skada. Marknaden i Förenade kungariket kan dock inte betraktas isolerad från resten av gemenskapsmarknaden och förbrukningen i gemenskapen ökade med 21,7 % från 2000 till 2003 och med 12,2 % från 2002 till 2003. Huvudorsaken till gemenskapsproducenternas betydande förluster år 2003 är därför de låga priserna snarare än en nedgång i förbrukningen. |
| --- | --- |

(87)

En part gjorde gällande att förbrukningen i Förenade kungariket hade gått ned år 2003 och att detta hade vållat gemenskapsproducenterna skada. Marknaden i Förenade kungariket kan dock inte betraktas isolerad från resten av gemenskapsmarknaden och förbrukningen i gemenskapen ökade med 21,7 % från 2000 till 2003 och med 12,2 % från 2002 till 2003. Huvudorsaken till gemenskapsproducenternas betydande förluster år 2003 är därför de låga priserna snarare än en nedgång i förbrukningen.

9.1.3   Verkningarna av utvecklingen av exporten

| (88) | Verkningarna av förändringar i exportvolymerna undersöktes också. Exporten ökade kontinuerligt under hela skadeundersökningsperioden och fördubblades mellan 2002 och 2003, i det att gemenskapsproducenterna mot bakgrund av den katastrofala situationen på gemenskapens marknad strävade efter att höja sina exportvolymer. Slutsatsen dras därför (trots att en part hävdat motsatsen) att förändringar i exportvolymerna inte var en orsak till den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna lidit. Uppgifterna om lönsamhet grundar sig i vilket fall som helst enbart på uppgifter om försäljningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(88)

Verkningarna av förändringar i exportvolymerna undersöktes också. Exporten ökade kontinuerligt under hela skadeundersökningsperioden och fördubblades mellan 2002 och 2003, i det att gemenskapsproducenterna mot bakgrund av den katastrofala situationen på gemenskapens marknad strävade efter att höja sina exportvolymer. Slutsatsen dras därför (trots att en part hävdat motsatsen) att förändringar i exportvolymerna inte var en orsak till den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna lidit. Uppgifterna om lönsamhet grundar sig i vilket fall som helst enbart på uppgifter om försäljningen i gemenskapen.

9.1.4   Verkningarna av eventuell överkapacitet

| (89) | Det undersöktes också huruvida skadliga verkningar kan ha uppkommit till följd av överkapacitet hos gemenskapsproducenterna. Den teoretiska produktionskapaciteten ökade med 2,2 % under skadeundersökningsperioden (2000–2003), alltså betydligt mindre än produktionen och förbrukningen. Med teoretisk produktionskapacitet avses, såsom nämnts ovan, den maximala kvantitet fisk som får hållas i vattnet på grundval av de licenser som myndigheterna utfärdat. Kostnaderna för att ansöka om och behålla licenser är låga. Produktionskostnaderna avgörs huvudsakligen av kostnaderna för smolt, foder och arbetskraft. Därför dras slutsatsen att ökningen i den teoretiska produktionskapaciteten inte hade några skadliga verkningar för gemenskapsproducenterna. |
| --- | --- |

(89)

Det undersöktes också huruvida skadliga verkningar kan ha uppkommit till följd av överkapacitet hos gemenskapsproducenterna. Den teoretiska produktionskapaciteten ökade med 2,2 % under skadeundersökningsperioden (2000–2003), alltså betydligt mindre än produktionen och förbrukningen. Med teoretisk produktionskapacitet avses, såsom nämnts ovan, den maximala kvantitet fisk som får hållas i vattnet på grundval av de licenser som myndigheterna utfärdat. Kostnaderna för att ansöka om och behålla licenser är låga. Produktionskostnaderna avgörs huvudsakligen av kostnaderna för smolt, foder och arbetskraft. Därför dras slutsatsen att ökningen i den teoretiska produktionskapaciteten inte hade några skadliga verkningar för gemenskapsproducenterna.

9.1.5   Verkningarna av konkurrens mellan gemenskapsproducenterna

| (90) | Vissa exportörer hävdade att anledningen till fallet i priserna på lax på gemenskapsmarknaden var ett överutbud från gemenskapsproducenternas sida. Importen ökade emellertid med 15 % år 2003 samtidigt som gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen bara ökade med 5,1 %. Det är dessutom importprodukterna som är prisbestämmande på gemenskapsmarknaden, inte gemenskapsproducenternas produkter. Av en undersökning av samtliga parters prissättning under 2002 och 2003 framgår tydligt att importprodukterna genomgående såldes till lägre priser än gemenskapsproducenternas produkter och att gemenskapsproducenternas priser följde priserna på importprodukterna i en nedåtgående trend. Verkningarna av konkurrens mellan gemenskapsproducenterna jämnar ut sig mellan dessa – en producents förluster uppvägs av en annan producents vinster under i övrigt lika förhållanden. Därför dras slutsatsen att konkurrens mellan gemenskapsproducenterna inte var en orsak till den allvarliga skada som fastställts. |
| --- | --- |

(90)

Vissa exportörer hävdade att anledningen till fallet i priserna på lax på gemenskapsmarknaden var ett överutbud från gemenskapsproducenternas sida. Importen ökade emellertid med 15 % år 2003 samtidigt som gemenskapsproducenternas försäljning i gemenskapen bara ökade med 5,1 %. Det är dessutom importprodukterna som är prisbestämmande på gemenskapsmarknaden, inte gemenskapsproducenternas produkter. Av en undersökning av samtliga parters prissättning under 2002 och 2003 framgår tydligt att importprodukterna genomgående såldes till lägre priser än gemenskapsproducenternas produkter och att gemenskapsproducenternas priser följde priserna på importprodukterna i en nedåtgående trend. Verkningarna av konkurrens mellan gemenskapsproducenterna jämnar ut sig mellan dessa – en producents förluster uppvägs av en annan producents vinster under i övrigt lika förhållanden. Därför dras slutsatsen att konkurrens mellan gemenskapsproducenterna inte var en orsak till den allvarliga skada som fastställts.

9.1.6   Verkningarna på produktionskostnaderna av ökad dödlighet

| (91) | En part gjorde gällande att högre fiskdödlighet än normalt i Irland och sjukdomsutbrott i Förenade kungariket och Irland under 2002 och 2003 kunde ha lett till högre produktionskostnader och störningar i den normala produktionscykeln för vissa producenter. Dessa problem var emellertid begränsade till ett litet antal laxodlingar. Av tabellen nedan framgår dessutom att gemenskapsproducenternas produktionskostnader föll år 2002 och låg nära den genomsnittliga nivån för fyraårsperioden år 2003. Därför dras slutsatsen att högre fiskdödlighet än normalt inte var orsaken till några väsentliga skadliga verkningar. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig produktionskostnad (euro/kg) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(91)

En part gjorde gällande att högre fiskdödlighet än normalt i Irland och sjukdomsutbrott i Förenade kungariket och Irland under 2002 och 2003 kunde ha lett till högre produktionskostnader och störningar i den normala produktionscykeln för vissa producenter. Dessa problem var emellertid begränsade till ett litet antal laxodlingar. Av tabellen nedan framgår dessutom att gemenskapsproducenternas produktionskostnader föll år 2002 och låg nära den genomsnittliga nivån för fyraårsperioden år 2003. Därför dras slutsatsen att högre fiskdödlighet än normalt inte var orsaken till några väsentliga skadliga verkningar.

2000

2001

2002

2003

Genomsnittlig produktionskostnad (euro/kg)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7   Verkningarna av generellt högre produktionskostnader

| (92) | Det hävdades att den norska industrin hade lägre produktionskostnader än gemenskapsproducenterna vilket tillsammans med det faktum att gemenskapsproducenterna inte kunde sänka sina produktionskostnader skulle vara en anledning till ökad import och allvarlig skada. Av de tillgängliga uppgifterna att döma har de norska producenterna fördelar när det gäller vissa kostnader, medan gemenskapsproducenterna har fördelar när det gäller andra kostnader. Det bör noteras att såväl gemenskapsproducenterna som de norska producenterna sammantaget ådrar sig betydande förluster i det nuvarande marknadsläget. Gemenskapsproducenternas förlust år 2003 var, såsom angivits i avsnitt 8.2.12, 17,1 %. Enligt uppgifter från norska staten rörande ett stickprov på 148 lax- och regnbågsforellodlingar var förlusten 12,1 % år 2003. De norska producenterna hade dessutom en kraftig skuldbörda, som svarade för en betydande del av deras totala kostnader. Deras totala skulder (utöver eget kapital och avsättningar) uppgick till 6,3 miljarder norska kronor, vilket kan jämföras med en total omsättning på 5,6 miljarder norska kronor (9) (motsvarande omkring 750 miljoner euro respektive 670 miljoner euro). Denna situation har i vissa fall lett till att norska banker i praktiken har tagit över ägandet i norska företag. Slutsatsen dras därför att även om det kan föreligga små skillnader är den eventuella skillnaden mellan gemenskapsproducenternas och de exporterande producenternas genomsnittliga produktionskostnader inte en väsentlig orsak till den allvarliga skadan. |
| --- | --- |

(92)

Det hävdades att den norska industrin hade lägre produktionskostnader än gemenskapsproducenterna vilket tillsammans med det faktum att gemenskapsproducenterna inte kunde sänka sina produktionskostnader skulle vara en anledning till ökad import och allvarlig skada. Av de tillgängliga uppgifterna att döma har de norska producenterna fördelar när det gäller vissa kostnader, medan gemenskapsproducenterna har fördelar när det gäller andra kostnader. Det bör noteras att såväl gemenskapsproducenterna som de norska producenterna sammantaget ådrar sig betydande förluster i det nuvarande marknadsläget. Gemenskapsproducenternas förlust år 2003 var, såsom angivits i avsnitt 8.2.12, 17,1 %. Enligt uppgifter från norska staten rörande ett stickprov på 148 lax- och regnbågsforellodlingar var förlusten 12,1 % år 2003. De norska producenterna hade dessutom en kraftig skuldbörda, som svarade för en betydande del av deras totala kostnader. Deras totala skulder (utöver eget kapital och avsättningar) uppgick till 6,3 miljarder norska kronor, vilket kan jämföras med en total omsättning på 5,6 miljarder norska kronor (9) (motsvarande omkring 750 miljoner euro respektive 670 miljoner euro). Denna situation har i vissa fall lett till att norska banker i praktiken har tagit över ägandet i norska företag. Slutsatsen dras därför att även om det kan föreligga små skillnader är den eventuella skillnaden mellan gemenskapsproducenternas och de exporterande producenternas genomsnittliga produktionskostnader inte en väsentlig orsak till den allvarliga skadan.

9.1.8   Verkningarna av högre transportkostnader i Skottland

| (93) | En part hävdade att transportinfrastrukturen är mindre utvecklad i avsides belägna områden i Skottland och att detta ökar kostnaderna för gemenskapsproducenter och kan vålla gemenskapsproducenter skada. Det bör i detta sammanhang noteras att fiskodlingen i Norge, det ledande landet på gemenskapens marknad för odlad lax, ofta bedrivs på avsides belägna platser med relativt dålig transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

(93)

En part hävdade att transportinfrastrukturen är mindre utvecklad i avsides belägna områden i Skottland och att detta ökar kostnaderna för gemenskapsproducenter och kan vålla gemenskapsproducenter skada. Det bör i detta sammanhang noteras att fiskodlingen i Norge, det ledande landet på gemenskapens marknad för odlad lax, ofta bedrivs på avsides belägna platser med relativt dålig transportinfrastruktur.

| (94) | Transportkostnaderna utgör inte någon stor del av de samlade produktionskostnaderna för odlad lax och varierar beroende på varornas ursprungs- och bestämmelseort. På det hela taget anses det inte finnas någon större skillnad mellan Norge, Förenade kungariket och Irland när det gäller kostnaderna för transport till gemenskapens marknad. Det är för övrigt troligt att exporterande producenter utanför gemenskapen som regel har högre kostnader för transport när de säljer till gemenskapens marknad. Högre transportkostnader i Skottland anses därför inte ha bidragit till skadan för gemenskapsproducenterna. |
| --- | --- |

(94)

Transportkostnaderna utgör inte någon stor del av de samlade produktionskostnaderna för odlad lax och varierar beroende på varornas ursprungs- och bestämmelseort. På det hela taget anses det inte finnas någon större skillnad mellan Norge, Förenade kungariket och Irland när det gäller kostnaderna för transport till gemenskapens marknad. Det är för övrigt troligt att exporterande producenter utanför gemenskapen som regel har högre kostnader för transport när de säljer till gemenskapens marknad. Högre transportkostnader i Skottland anses därför inte ha bidragit till skadan för gemenskapsproducenterna.

| (95) | Det har hur som helst inte lagts fram någon bevisning för att transportkostnaderna i Skottland har ökat under de senaste åren, och högre transportkostnader kan därför inte anses utgöra en förklaring till ökningen i gemenskapsproducenternas förluster under den senaste tiden. |
| --- | --- |

(95)

Det har hur som helst inte lagts fram någon bevisning för att transportkostnaderna i Skottland har ökat under de senaste åren, och högre transportkostnader kan därför inte anses utgöra en förklaring till ökningen i gemenskapsproducenternas förluster under den senaste tiden.

9.1.9   Andra faktorer

| (96) | Det anfördes att striktare miljö- och hälsolagstiftning i gemenskapen, tredjeländers importbegränsningar, vetenskapliga rapporter om lax och negativ PR till följd av uppmärksamhet i pressen skulle ha bidragit till den skada som gemenskapsproducenterna lidit. Ingen bevisning lades dock fram till stöd för dessa argument och de utvecklades inte heller. Under dessa omständigheter kan dessa faktorer inte betraktas som relevanta orsaker till den allvarliga skadan för gemenskapsproducenterna. Inga andra eventuellt relevanta orsaksfaktorer identifierades under den slutgiltiga fasen av undersökningen. |
| --- | --- |

(96)

Det anfördes att striktare miljö- och hälsolagstiftning i gemenskapen, tredjeländers importbegränsningar, vetenskapliga rapporter om lax och negativ PR till följd av uppmärksamhet i pressen skulle ha bidragit till den skada som gemenskapsproducenterna lidit. Ingen bevisning lades dock fram till stöd för dessa argument och de utvecklades inte heller. Under dessa omständigheter kan dessa faktorer inte betraktas som relevanta orsaker till den allvarliga skadan för gemenskapsproducenterna. Inga andra eventuellt relevanta orsaksfaktorer identifierades under den slutgiltiga fasen av undersökningen.

9.2   Hänförande av de skadliga verkningarna till de faktorer som orsakar dem

| (97) | Ökningen av importen hade endast begränsade negativa verkningar på gemenskapsproducenternas försäljningsvolym, även om denna och gemenskapsproducenternas marknadsandel sjönk något år 2003. Viktigare är dock att den betydande ökningen av importen tycks ha haft förödande inverkningar på gemenskapsproducenternas lönsamhet, på grund av det med ökningen sammanhängande prisfallet. Med anledning av att importprodukterna har en marknadsandel på omkring 70–75 % och är prisbestämmande utövade de sjunkande priserna på dessa ett betydande tryck nedåt på gemenskapsproducenternas priser. Detta ledde till betydande förluster för gemenskapsproducenterna. Utöver ökningen av lågprisimporten har det inte identifierats några andra faktorer som kunnat bidra till skadan för gemenskapsproducenterna. |
| --- | --- |

(97)

Ökningen av importen hade endast begränsade negativa verkningar på gemenskapsproducenternas försäljningsvolym, även om denna och gemenskapsproducenternas marknadsandel sjönk något år 2003. Viktigare är dock att den betydande ökningen av importen tycks ha haft förödande inverkningar på gemenskapsproducenternas lönsamhet, på grund av det med ökningen sammanhängande prisfallet. Med anledning av att importprodukterna har en marknadsandel på omkring 70–75 % och är prisbestämmande utövade de sjunkande priserna på dessa ett betydande tryck nedåt på gemenskapsproducenternas priser. Detta ledde till betydande förluster för gemenskapsproducenterna. Utöver ökningen av lågprisimporten har det inte identifierats några andra faktorer som kunnat bidra till skadan för gemenskapsproducenterna.

9.3   Slutsats

| (98) | Eftersom det har fastställts att de andra kända faktorerna inte har givit upphov till några väsentliga skadliga verkningar, dras slutsatsen att det finns ett faktiskt och väsentligt samband mellan ökningen av lågprisimporten och den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna vållats. |
| --- | --- |

(98)

Eftersom det har fastställts att de andra kända faktorerna inte har givit upphov till några väsentliga skadliga verkningar, dras slutsatsen att det finns ett faktiskt och väsentligt samband mellan ökningen av lågprisimporten och den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna vållats.

10.   SKYDDSÅTGÄRDER

| (99) | En analys av undersökningsresultaten bekräftar att det föreligger allvarlig skada och ett behov av slutgiltiga skyddsåtgärder för att avhjälpa den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna lidit och förhindra att de vållas ytterligare skada. |
| --- | --- |

(99)

En analys av undersökningsresultaten bekräftar att det föreligger allvarlig skada och ett behov av slutgiltiga skyddsåtgärder för att avhjälpa den allvarliga skada som gemenskapsproducenterna lidit och förhindra att de vållas ytterligare skada.

10.1   De slutgiltiga skyddsåtgärdernas form och nivå

| (100) | Produktionen av odlad lax i gemenskapen räcker inte till för att tillgodose efterfrågan, och det är därför nödvändigt att se till att de åtgärder som vidtas inte är sådana att exporterande producenter nekas tillträde till gemenskapsmarknaden. Eftersom huvudorsaken till skada för gemenskapsproducenterna är den stora importvolym till låga priser som orsakar prisnedgång och att producenter hindras från att höja sina priser, bör de åtgärder som vidtas utformas på så sätt att de avhjälper den allvarliga skadan och underlättar anpassningar. För att uppnå detta bör åtgärderna leda till en temporär stabilisering av priserna utan att utbudet i onödan begränsas och skapa en situation där gemenskapsproducenterna får tid att anpassa sig till de framtida förhållanden som kännetecknas av ökad konkurrens från billiga importprodukter. |
| --- | --- |

(100)

Produktionen av odlad lax i gemenskapen räcker inte till för att tillgodose efterfrågan, och det är därför nödvändigt att se till att de åtgärder som vidtas inte är sådana att exporterande producenter nekas tillträde till gemenskapsmarknaden. Eftersom huvudorsaken till skada för gemenskapsproducenterna är den stora importvolym till låga priser som orsakar prisnedgång och att producenter hindras från att höja sina priser, bör de åtgärder som vidtas utformas på så sätt att de avhjälper den allvarliga skadan och underlättar anpassningar. För att uppnå detta bör åtgärderna leda till en temporär stabilisering av priserna utan att utbudet i onödan begränsas och skapa en situation där gemenskapsproducenterna får tid att anpassa sig till de framtida förhållanden som kännetecknas av ökad konkurrens från billiga importprodukter.

| (101) | De provisoriska skyddsåtgärderna utgjordes endast av tullkvoter. Till och med under den period då de provisoriska åtgärderna var i kraft fortsatte importen till gemenskapen av odlad lax att ske till priser som avsevärt underskred gemenskapsproducenternas produktionskostnader. Således bör åtgärder vidtas som leder till att priserna ökar till en nivå som innebär att gemenskapsproducenterna åtminstone får sina kostnader täckta. Detta borde underlätta anpassningar genom att det tillses att gemenskapsproducenterna under de nuvarande åtgärdernas tillämpningsperiod inte fortsätter att drabbas av förluster vilka skulle hindra dem från att skaffa finansiering så att de kan vidta nödvändiga anpassnings- och omstruktureringsåtgärder. För att få till stånd en sådan prisökning övervägdes det huruvida tullkvoter borde införas, även om de volymer som skulle vara befriade från skyddsåtgärdstullar är väldigt små. Detta tillvägagångssätt skulle förväntas kunna inverka på priserna, men ansågs olämpligt eftersom den växande marknaden för odlad lax inte borde begränsas på ett otillbörligt sätt. En prisfaktor borde således fastställas för all import av odlad lax till gemenskapen. Gemenskapsproducenternas genomsnittliga produktionskostnader konstaterades under 2003 uppgå till 3,10 euro/kg. Gemenskapsproducenternas produkt brukar emellertid kunna säljas till ett pris som överstiger importproduktens pris med upp till cirka 10 %. Slutsatsen är därför att importprisnivån borde fastställas till 2 850 euro/ton för färsk lax. Detta borde möjliggöra för gemenskapsproducenterna att trots den låga prisfaktorn sälja sina produkter till priser kring den kritiska punkten. Det hävdades att minimiprisåtaganden inte hade respekterats i tidigare fall. Detta kan visserligen stämma, men dessa åtgärder inbegriper inte åtaganden utan en minimiprisnivå under vilken tull skall betalas, och kringgående av dessa åtgärder utgör tullbedrägeri. Vidare uppgav några parter att de föredrog en specifik tull eller en värdetull i stället för ett minimiimportpris. Sådana typer av tull skulle emellertid ta pengar från marknaden och ett minimiimportpris anses således utgöra en bättre lösning på medellång sikt. För att underlätta anpassningar anses det dock lämpligt att tillämpa en specifik tull under infasningsperioden enligt nedan. |
| --- | --- |

(101)

De provisoriska skyddsåtgärderna utgjordes endast av tullkvoter. Till och med under den period då de provisoriska åtgärderna var i kraft fortsatte importen till gemenskapen av odlad lax att ske till priser som avsevärt underskred gemenskapsproducenternas produktionskostnader. Således bör åtgärder vidtas som leder till att priserna ökar till en nivå som innebär att gemenskapsproducenterna åtminstone får sina kostnader täckta. Detta borde underlätta anpassningar genom att det tillses att gemenskapsproducenterna under de nuvarande åtgärdernas tillämpningsperiod inte fortsätter att drabbas av förluster vilka skulle hindra dem från att skaffa finansiering så att de kan vidta nödvändiga anpassnings- och omstruktureringsåtgärder. För att få till stånd en sådan prisökning övervägdes det huruvida tullkvoter borde införas, även om de volymer som skulle vara befriade från skyddsåtgärdstullar är väldigt små. Detta tillvägagångssätt skulle förväntas kunna inverka på priserna, men ansågs olämpligt eftersom den växande marknaden för odlad lax inte borde begränsas på ett otillbörligt sätt. En prisfaktor borde således fastställas för all import av odlad lax till gemenskapen. Gemenskapsproducenternas genomsnittliga produktionskostnader konstaterades under 2003 uppgå till 3,10 euro/kg. Gemenskapsproducenternas produkt brukar emellertid kunna säljas till ett pris som överstiger importproduktens pris med upp till cirka 10 %. Slutsatsen är därför att importprisnivån borde fastställas till 2 850 euro/ton för färsk lax. Detta borde möjliggöra för gemenskapsproducenterna att trots den låga prisfaktorn sälja sina produkter till priser kring den kritiska punkten. Det hävdades att minimiprisåtaganden inte hade respekterats i tidigare fall. Detta kan visserligen stämma, men dessa åtgärder inbegriper inte åtaganden utan en minimiprisnivå under vilken tull skall betalas, och kringgående av dessa åtgärder utgör tullbedrägeri. Vidare uppgav några parter att de föredrog en specifik tull eller en värdetull i stället för ett minimiimportpris. Sådana typer av tull skulle emellertid ta pengar från marknaden och ett minimiimportpris anses således utgöra en bättre lösning på medellång sikt. För att underlätta anpassningar anses det dock lämpligt att tillämpa en specifik tull under infasningsperioden enligt nedan.

| (102) | Det gjordes gällande att eftersom fryst lax såldes till ett lägre pris än färsk lax till följd av små skillnader i produktionskostnadsstrukturen, skulle en tillämpning av samma importprisnivå i praktiken utesluta fryst lax från gemenskapens marknad. På denna grund anfördes det att en lägre importprisnivå borde införas för fryst lax i syfte att beakta dessa kostnadsskillnader, och att en eventuell prisfaktor borde vara lägre för fryst lax än för färsk lax. Eftersom det verkar föreligga en prisskillnad på marknaden på cirka 4 %, anses det att en lägre importprisnivå borde fastställas för fryst lax för att återspegla denna skillnad. Importprisnivån för fryst odlad lax borde således uppgå till 2 736 euro. |
| --- | --- |

(102)

Det gjordes gällande att eftersom fryst lax såldes till ett lägre pris än färsk lax till följd av små skillnader i produktionskostnadsstrukturen, skulle en tillämpning av samma importprisnivå i praktiken utesluta fryst lax från gemenskapens marknad. På denna grund anfördes det att en lägre importprisnivå borde införas för fryst lax i syfte att beakta dessa kostnadsskillnader, och att en eventuell prisfaktor borde vara lägre för fryst lax än för färsk lax. Eftersom det verkar föreligga en prisskillnad på marknaden på cirka 4 %, anses det att en lägre importprisnivå borde fastställas för fryst lax för att återspegla denna skillnad. Importprisnivån för fryst odlad lax borde således uppgå till 2 736 euro.

| (103) | En part hävdade att två olika prisnivåer skulle försvåra för myndigheterna och öka sannolikheten för bedrägeri vid införselstället. Detta påstående saknar i praktiken grund, eftersom det finns påföljder för tullbedrägeri. Å andra sidan anfördes det att prisstrukturen för odlad lax borde skilja sig åt beroende på laxens avsedda slutanvändning (bearbetning eller detaljhandelsförsäljning). Detta skulle vara mycket svårare att kontrollera och ansågs av praktiska skäl inte vara genomförbart under de rådande omständigheterna. |
| --- | --- |

(103)

En part hävdade att två olika prisnivåer skulle försvåra för myndigheterna och öka sannolikheten för bedrägeri vid införselstället. Detta påstående saknar i praktiken grund, eftersom det finns påföljder för tullbedrägeri. Å andra sidan anfördes det att prisstrukturen för odlad lax borde skilja sig åt beroende på laxens avsedda slutanvändning (bearbetning eller detaljhandelsförsäljning). Detta skulle vara mycket svårare att kontrollera och ansågs av praktiska skäl inte vara genomförbart under de rådande omständigheterna.

| (104) | Eftersom marknadspriserna i nuläget är lägre och i syfte att förhindra marknadsstörningar, särskilt för bearbetningsindustrin, bör prisfaktorn fasas in under en period. Det gör det möjligt för marknaden att anpassa sig successivt till det importpris som bör införas. I detta avseende anfördes både ståndpunkten att en lång period krävdes för att bearbetningsföretagen skulle kunna anpassa sig till prisökningen och ståndpunkten att en kort period borde införas med hänsyn till gemenskapsproducenternas svåra situation. Kommissionen anser att infasningsperioden bör löpa från och med den dag de slutgiltiga skyddsåtgärderna träder i kraft till och med den 15 april 2005 och att ett minimiimportpris på 2 700 euro/ton för färsk lax och 2 592 euro/ton för fryst lax bör tillämpas under denna period. |
| --- | --- |

(104)

Eftersom marknadspriserna i nuläget är lägre och i syfte att förhindra marknadsstörningar, särskilt för bearbetningsindustrin, bör prisfaktorn fasas in under en period. Det gör det möjligt för marknaden att anpassa sig successivt till det importpris som bör införas. I detta avseende anfördes både ståndpunkten att en lång period krävdes för att bearbetningsföretagen skulle kunna anpassa sig till prisökningen och ståndpunkten att en kort period borde införas med hänsyn till gemenskapsproducenternas svåra situation. Kommissionen anser att infasningsperioden bör löpa från och med den dag de slutgiltiga skyddsåtgärderna träder i kraft till och med den 15 april 2005 och att ett minimiimportpris på 2 700 euro/ton för färsk lax och 2 592 euro/ton för fryst lax bör tillämpas under denna period.

| (105) | Kommissionen anser att prisfaktorn under det slutgiltiga skedet bör utformas som en rörlig tull. Om importen görs till ett cif-pris vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar det fastställda importpriset, tas ingen tull ut. Om importen görs till ett lägre pris, bör skillnaden mellan det faktiska priset och det fastställda importpriset tas ut. Denna minimiprisnivå bör gälla all import, både den som sker inom ramen för den tullkvot som anges nedan och när tullkvoten förbrukats. |
| --- | --- |

(105)

Kommissionen anser att prisfaktorn under det slutgiltiga skedet bör utformas som en rörlig tull. Om importen görs till ett cif-pris vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar det fastställda importpriset, tas ingen tull ut. Om importen görs till ett lägre pris, bör skillnaden mellan det faktiska priset och det fastställda importpriset tas ut. Denna minimiprisnivå bör gälla all import, både den som sker inom ramen för den tullkvot som anges nedan och när tullkvoten förbrukats.

| (106) | För att se till att importörerna respekterar prisfaktorn bör det anges att de inom en viss tidsfrist för de nationella tullmyndigheterna skall uppvisa tillfredsställande bevisning för det faktiska importpris per ton som betalats för import av odlad lax. För att garantera att samtliga importörer iakttar skyldigheten att uppvisa tillfredställande bevisning inom tidsfristen bör det anges att de hos de nationella tullmyndigheterna skall ställa en adekvat säkerhet vid import av odlad lax. Med hänsyn till den föreslagna prisfaktorns nivå både under infasningsperioden och under det slutgiltiga skedet, för färsk respektive fryst odlad lax, anses en säkerhet på 290 euro/ton (fiskekvivalenter – whole fish equivalent, WFE) för import av odlad lax (grupp 1 – 320 euro/ton, grupp 2 – 450 euro/ton) vara lämplig. Det gjordes gällande att denna nivå på säkerheten var för dyr och besvärlig för importörerna. Ett lägre säkerhetsbelopp anses dock inte kunna uppnå sitt syfte med hänsyn till skillnaden mellan de nuvarande marknadspriserna och den importprisnivå som bör införas. Med tanke på arten av uppgifter som skall lämnas och av administrativa skäl, bör tidsfristen för inlämning av tillfredsställande bevisning uppgå till ett år från och med dagen för godtagandet av den berörda tulldeklarationen. Säkerheten bör frisläppas när importören inger den tillfredsställande bevisningen, förutsatt att detta sker inom den angivna tidsfristen. Om importören inte inger tillfredsställande bevisning inom tidsfristen, bör säkerheten tas ut slutgiltigt som importtull. |
| --- | --- |

(106)

För att se till att importörerna respekterar prisfaktorn bör det anges att de inom en viss tidsfrist för de nationella tullmyndigheterna skall uppvisa tillfredsställande bevisning för det faktiska importpris per ton som betalats för import av odlad lax. För att garantera att samtliga importörer iakttar skyldigheten att uppvisa tillfredställande bevisning inom tidsfristen bör det anges att de hos de nationella tullmyndigheterna skall ställa en adekvat säkerhet vid import av odlad lax. Med hänsyn till den föreslagna prisfaktorns nivå både under infasningsperioden och under det slutgiltiga skedet, för färsk respektive fryst odlad lax, anses en säkerhet på 290 euro/ton (fiskekvivalenter – whole fish equivalent, WFE) för import av odlad lax (grupp 1 – 320 euro/ton, grupp 2 – 450 euro/ton) vara lämplig. Det gjordes gällande att denna nivå på säkerheten var för dyr och besvärlig för importörerna. Ett lägre säkerhetsbelopp anses dock inte kunna uppnå sitt syfte med hänsyn till skillnaden mellan de nuvarande marknadspriserna och den importprisnivå som bör införas. Med tanke på arten av uppgifter som skall lämnas och av administrativa skäl, bör tidsfristen för inlämning av tillfredsställande bevisning uppgå till ett år från och med dagen för godtagandet av den berörda tulldeklarationen. Säkerheten bör frisläppas när importören inger den tillfredsställande bevisningen, förutsatt att detta sker inom den angivna tidsfristen. Om importören inte inger tillfredsställande bevisning inom tidsfristen, bör säkerheten tas ut slutgiltigt som importtull.

| (107) | För att garantera att gemenskapsproducenterna, vid import utöver den traditionella importnivån, kan uppnå rimlig lönsamhet samtidigt som gemenskapens marknad förblir öppen och utbudet är tillräckligt för att tillgodose efterfrågan, bör dessutom tullkvoter införas som motsvarar de traditionella importnivåerna. För import utöver dessa kvoter bör det betalas tilläggstull. På så vis kan de traditionella kvantiteterna odlad lax fortsätta att importeras med iakttagande av prisfaktorn och utan betalning av tilläggstull, och utöver kvotmängderna kan obegränsade kvantiteter importeras mot betalning av tilläggstull. |
| --- | --- |

(107)

För att garantera att gemenskapsproducenterna, vid import utöver den traditionella importnivån, kan uppnå rimlig lönsamhet samtidigt som gemenskapens marknad förblir öppen och utbudet är tillräckligt för att tillgodose efterfrågan, bör dessutom tullkvoter införas som motsvarar de traditionella importnivåerna. För import utöver dessa kvoter bör det betalas tilläggstull. På så vis kan de traditionella kvantiteterna odlad lax fortsätta att importeras med iakttagande av prisfaktorn och utan betalning av tilläggstull, och utöver kvotmängderna kan obegränsade kvantiteter importeras mot betalning av tilläggstull.

| (108) | I syfte att bevara de traditionella handelsflödena och se till att gemenskapens marknad även i fortsättningen står öppen för små aktörer bör tullkvoten delas upp mellan de länder/territorier som har ett betydande intresse av att leverera den berörda produkten samtidigt som en del av kvoten reserveras för andra länder/territorier. Efter samråd med Norge, Chile och Färöarna, som har ett sådant betydande intresse och svarar för betydande importandelar, anses det lämpligt att vart och ett av dessa länder tilldelas en specifik tullkvot. I princip bör tullkvoten delas upp med utgångspunkt i de andelar av den totala produktkvantiteten som respektive land levererat under treårsperioden 2001–2003. Importen från Chile minskade dock avsevärt (till en nivå under 3 % av importen till gemenskapen) under andra halvåret 2003 på grund av tekniska problem beträffande gränskontrollerna, en nivå som motsvarar omkring hälften av deras normala andel av importen till gemenskapen. Av denna anledning anses importen från Chile under 2003 inte vara representativ och den landspecifika kvoten för Chile bör i stället baseras på den genomsnittliga importen under 2001 och 2002 och en justerad nivå för 2003 (vilken baseras på 2002 med tillägg av de genomsnittliga importökningssatserna 2003 exklusive Chile), så att traditionella handelsflöden inte snedvrids. I syfte att undvika onödigt stora administrativa bördor bör kvoterna förvaltas på först till kvarn-basis. |
| --- | --- |

(108)

I syfte att bevara de traditionella handelsflödena och se till att gemenskapens marknad även i fortsättningen står öppen för små aktörer bör tullkvoten delas upp mellan de länder/territorier som har ett betydande intresse av att leverera den berörda produkten samtidigt som en del av kvoten reserveras för andra länder/territorier. Efter samråd med Norge, Chile och Färöarna, som har ett sådant betydande intresse och svarar för betydande importandelar, anses det lämpligt att vart och ett av dessa länder tilldelas en specifik tullkvot. I princip bör tullkvoten delas upp med utgångspunkt i de andelar av den totala produktkvantiteten som respektive land levererat under treårsperioden 2001–2003. Importen från Chile minskade dock avsevärt (till en nivå under 3 % av importen till gemenskapen) under andra halvåret 2003 på grund av tekniska problem beträffande gränskontrollerna, en nivå som motsvarar omkring hälften av deras normala andel av importen till gemenskapen. Av denna anledning anses importen från Chile under 2003 inte vara representativ och den landspecifika kvoten för Chile bör i stället baseras på den genomsnittliga importen under 2001 och 2002 och en justerad nivå för 2003 (vilken baseras på 2002 med tillägg av de genomsnittliga importökningssatserna 2003 exklusive Chile), så att traditionella handelsflöden inte snedvrids. I syfte att undvika onödigt stora administrativa bördor bör kvoterna förvaltas på först till kvarn-basis.

| (109) | Under normala omständigheter förefaller förbrukningen av odlad lax i gemenskapen – med beaktande av de ökningstakter som observerats i de nya medlemsstaterna – ha ökat med ungefär 4–5 % per år. Uppgifter för det första halvåret 2004 tyder emellertid på att gemenskapens laxmarknad faktiskt ökar i ännu högre takt och att även om de nya medlemsstaternas marknader är små i förhållande till de 15 gamla medlemsstaterna finns det bevisning för att de årliga ökningssatserna i de nya medlemsstaterna (som brukade uppgå till kring 30 %) har stigit till följd av utvidgningen och nu ligger betydligt högre (cirka 50 %). I syfte att ta hänsyn till denna ökning bör kvoterna (som fastställs på grundval av den genomsnittliga importen år 2001–2003) utökas med 10 %. Eftersom laxmarknaden är säsongsberoende, med högre import och försäljning under andra halvåret, bör kvoterna säsongsjusteras. Kvoterna har beräknats på grundval av fiskekvivalenter, och omräkningssatserna till faktiskt importerad filéad fisk och ofiléad (urtagen) fisk är 1:0,65 respektive 1:0,9. Om det under åtgärdernas tillämpningsperiod blir uppenbart att omräkningssatsen för ofiléad fisk (1:0,9) upphör att adekvat motsvara presentationerna av importerad odlad lax, i nuläget huvudsakligen urtagen fisk med huvud, kan åtgärderna komma att ses över. |
| --- | --- |

(109)

Under normala omständigheter förefaller förbrukningen av odlad lax i gemenskapen – med beaktande av de ökningstakter som observerats i de nya medlemsstaterna – ha ökat med ungefär 4–5 % per år. Uppgifter för det första halvåret 2004 tyder emellertid på att gemenskapens laxmarknad faktiskt ökar i ännu högre takt och att även om de nya medlemsstaternas marknader är små i förhållande till de 15 gamla medlemsstaterna finns det bevisning för att de årliga ökningssatserna i de nya medlemsstaterna (som brukade uppgå till kring 30 %) har stigit till följd av utvidgningen och nu ligger betydligt högre (cirka 50 %). I syfte att ta hänsyn till denna ökning bör kvoterna (som fastställs på grundval av den genomsnittliga importen år 2001–2003) utökas med 10 %. Eftersom laxmarknaden är säsongsberoende, med högre import och försäljning under andra halvåret, bör kvoterna säsongsjusteras. Kvoterna har beräknats på grundval av fiskekvivalenter, och omräkningssatserna till faktiskt importerad filéad fisk och ofiléad (urtagen) fisk är 1:0,65 respektive 1:0,9. Om det under åtgärdernas tillämpningsperiod blir uppenbart att omräkningssatsen för ofiléad fisk (1:0,9) upphör att adekvat motsvara presentationerna av importerad odlad lax, i nuläget huvudsakligen urtagen fisk med huvud, kan åtgärderna komma att ses över.

| (110) | Tilläggstullen bör sättas på en sådan nivå att den fungerar som ett adekvat stöd för gemenskapsproducenterna utan att den därvid utgör en onödigt tung börda för importörerna och användarna. En värdetull anses inte vara lämplig, eftersom en sådan skulle fungera som ett incitament att sänka priserna exklusive tull på importprodukterna och skulle öka i reala termer i händelse av prisökningar. Det är därför lämpligt att fastställa en fast tull. |
| --- | --- |

(110)

Tilläggstullen bör sättas på en sådan nivå att den fungerar som ett adekvat stöd för gemenskapsproducenterna utan att den därvid utgör en onödigt tung börda för importörerna och användarna. En värdetull anses inte vara lämplig, eftersom en sådan skulle fungera som ett incitament att sänka priserna exklusive tull på importprodukterna och skulle öka i reala termer i händelse av prisökningar. Det är därför lämpligt att fastställa en fast tull.

| (111) | En minimiprisfaktor enligt ovan kommer alltid att vara tillämplig, så att gemenskapsproducenterna kan sälja till priser kring den kritiska punkten. Som det också nämnts ovan fastställs minimipriset till en nivå under gemenskapsproducenternas produktionskostnader, men eftersom de tidigare har kunnat sälja sina produkter till priser som med cirka 10 % överstiger importpriserna förväntas de kunna fortsätta med detta och således täcka sina produktionskostnader. Om den traditionella handelsnivån överskrids och en tilläggstull således blir tillämplig, bör denna tilläggstull i enlighet med gemenskapsinstitutionernas traditionella synsätt avseende målprisunderskridande baseras på skillnaden mellan gemenskapsproducenternas icke-skadevållande målpris och minimipriset. Denna skillnad, som avspeglar den omfattning i vilken den importerade produktens pris understiger det pris vilket gemenskapsproducenterna kan förväntas uppnå i en icke-skadevållande situation, efter justering för prisskillnader mellan den importerade produkten och gemenskapsproducenternas produkt, anses följaktligen utgöra en rimlig grund vid fastställandet av tullens nivå. Skillnaden beräknades med utgångspunkt i det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för gemenskapsproducenternas produkt, vilket baseras på produktionskostnaderna för denna med tillägg av en avkastning på omsättningen på 14 %. Denna nivå överensstämmer med den vinstnivå som fastställts som nödvändig i tidigare ärenden rörande handelspolitiska skyddsåtgärder avseende lax och återspeglar de meteorologiska, biologiska och flyktrelaterade riskerna för denna industri. Detta icke-skadevållande pris jämfördes med minimipriset. Skillnaden mellan dessa två priser leder till en inledande tull på 330 euro/ton (WFE), som utifrån omräkningssatserna enligt ovan motsvarar 366 euro/ton för ofiléad (urtagen) fisk och 508 euro/ton för filéad fisk. |
| --- | --- |

(111)

En minimiprisfaktor enligt ovan kommer alltid att vara tillämplig, så att gemenskapsproducenterna kan sälja till priser kring den kritiska punkten. Som det också nämnts ovan fastställs minimipriset till en nivå under gemenskapsproducenternas produktionskostnader, men eftersom de tidigare har kunnat sälja sina produkter till priser som med cirka 10 % överstiger importpriserna förväntas de kunna fortsätta med detta och således täcka sina produktionskostnader. Om den traditionella handelsnivån överskrids och en tilläggstull således blir tillämplig, bör denna tilläggstull i enlighet med gemenskapsinstitutionernas traditionella synsätt avseende målprisunderskridande baseras på skillnaden mellan gemenskapsproducenternas icke-skadevållande målpris och minimipriset. Denna skillnad, som avspeglar den omfattning i vilken den importerade produktens pris understiger det pris vilket gemenskapsproducenterna kan förväntas uppnå i en icke-skadevållande situation, efter justering för prisskillnader mellan den importerade produkten och gemenskapsproducenternas produkt, anses följaktligen utgöra en rimlig grund vid fastställandet av tullens nivå. Skillnaden beräknades med utgångspunkt i det vägda genomsnittliga icke-skadevållande priset per ton för gemenskapsproducenternas produkt, vilket baseras på produktionskostnaderna för denna med tillägg av en avkastning på omsättningen på 14 %. Denna nivå överensstämmer med den vinstnivå som fastställts som nödvändig i tidigare ärenden rörande handelspolitiska skyddsåtgärder avseende lax och återspeglar de meteorologiska, biologiska och flyktrelaterade riskerna för denna industri. Detta icke-skadevållande pris jämfördes med minimipriset. Skillnaden mellan dessa två priser leder till en inledande tull på 330 euro/ton (WFE), som utifrån omräkningssatserna enligt ovan motsvarar 366 euro/ton för ofiléad (urtagen) fisk och 508 euro/ton för filéad fisk.

| (112) | Det bör anges att kommissionen kan komma att se över åtgärderna om de faktiska omständigheterna ändras. För att på lämpligt sätt beakta marknadsutvecklingen efter införandet av dessa skyddsåtgärder, för det fall de tillämpas, bör det införas ett system för övervakning av marknaden och prisutvecklingen. Om de data eller andra uppgifter som inhämtas tyder på att en slutgiltig importprisnivå på 2 850 euro/ton respektive 2 736 euro/ton skulle vara otillräcklig, kommer en tidig översyn att inledas så att denna slutgiltiga importprisnivå kan ändras innan den träder i kraft. Regelbundna möten med berörda parter bör äga rum varje halvår eller när det begärs av någon berörd part på grundval av relevant styrkt bevisning. |
| --- | --- |

(112)

Det bör anges att kommissionen kan komma att se över åtgärderna om de faktiska omständigheterna ändras. För att på lämpligt sätt beakta marknadsutvecklingen efter införandet av dessa skyddsåtgärder, för det fall de tillämpas, bör det införas ett system för övervakning av marknaden och prisutvecklingen. Om de data eller andra uppgifter som inhämtas tyder på att en slutgiltig importprisnivå på 2 850 euro/ton respektive 2 736 euro/ton skulle vara otillräcklig, kommer en tidig översyn att inledas så att denna slutgiltiga importprisnivå kan ändras innan den träder i kraft. Regelbundna möten med berörda parter bör äga rum varje halvår eller när det begärs av någon berörd part på grundval av relevant styrkt bevisning.

| (113) | De slutgiltiga skyddsåtgärderna bör i enlighet med gemenskapslagstiftningen och gemenskapens internationella förpliktelser inte gälla för någon produkt som har sitt ursprung i ett utvecklingsland så länge exporten av produkten från landet i fråga till gemenskapen inte överstiger 3 % av den samlade importen av produkten till gemenskapen. I detta avseende togs i förordning (EG) nr 1447/2004 särskild hänsyn till Chiles särskilda situation som ett utvecklingsland i det att importen från Chile inte omfattades av de provisoriska åtgärderna, eftersom importen med ursprung i Chile under andra halvåret 2003 understeg tröskeln på 3 %. I den förordningen angavs det att utvecklingen av denna import skulle följas upp noggrant för att man skulle kunna fastställa huruvida den observerade nedåtgående trenden skulle visa sig vara ihållande. Efter ytterligare undersökning visar det sig att importen från Chile nu har återgått till en nivå på cirka 6 % av importen till gemenskapen och att den minskade importnivån under andra halvåret 2003 endast verkar ha varit av tillfällig karaktär. Av denna anledning och med beaktande av att den samlade importen med ursprung i Chile 2003 överskred den nämnda nivån på 3 %, bör de slutgiltiga skyddsåtgärderna också gälla import från Chile. I bilaga 2 anges de utvecklingsländer som inte kommer att omfattas av några slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(113)

De slutgiltiga skyddsåtgärderna bör i enlighet med gemenskapslagstiftningen och gemenskapens internationella förpliktelser inte gälla för någon produkt som har sitt ursprung i ett utvecklingsland så länge exporten av produkten från landet i fråga till gemenskapen inte överstiger 3 % av den samlade importen av produkten till gemenskapen. I detta avseende togs i förordning (EG) nr 1447/2004 särskild hänsyn till Chiles särskilda situation som ett utvecklingsland i det att importen från Chile inte omfattades av de provisoriska åtgärderna, eftersom importen med ursprung i Chile under andra halvåret 2003 understeg tröskeln på 3 %. I den förordningen angavs det att utvecklingen av denna import skulle följas upp noggrant för att man skulle kunna fastställa huruvida den observerade nedåtgående trenden skulle visa sig vara ihållande. Efter ytterligare undersökning visar det sig att importen från Chile nu har återgått till en nivå på cirka 6 % av importen till gemenskapen och att den minskade importnivån under andra halvåret 2003 endast verkar ha varit av tillfällig karaktär. Av denna anledning och med beaktande av att den samlade importen med ursprung i Chile 2003 överskred den nämnda nivån på 3 %, bör de slutgiltiga skyddsåtgärderna också gälla import från Chile. I bilaga 2 anges de utvecklingsländer som inte kommer att omfattas av några slutgiltiga åtgärder.

10.2   Varaktighet

| (114) | De slutgiltiga åtgärderna bör gälla i högst fyra år, inbegripet den period då de provisoriska åtgärderna gällde. Åtgärderna bör träda i kraft den 6 februari 2005 och gälla till och med den 13 augusti 2008. |
| --- | --- |

(114)

De slutgiltiga åtgärderna bör gälla i högst fyra år, inbegripet den period då de provisoriska åtgärderna gällde. Åtgärderna bör träda i kraft den 6 februari 2005 och gälla till och med den 13 augusti 2008.

10.3   Liberalisering

| (115) | För att uppmuntra anpassningar bör åtgärderna omfattas av regelbunden liberalisering efter det att de införts, så att det garanteras att gemenskapsproducenterna har starka incitament att successivt genomföra nödvändiga omstrukturerings- och anpassningsåtgärder. Liberaliseringen bör påbörjas ett år efter införandet av de provisoriska åtgärderna och därefter genomföras en gång per år. |
| --- | --- |

(115)

För att uppmuntra anpassningar bör åtgärderna omfattas av regelbunden liberalisering efter det att de införts, så att det garanteras att gemenskapsproducenterna har starka incitament att successivt genomföra nödvändiga omstrukturerings- och anpassningsåtgärder. Liberaliseringen bör påbörjas ett år efter införandet av de provisoriska åtgärderna och därefter genomföras en gång per år.

| (116) | Liberaliseringen bör utformas så att import av ökande volymer odlad lax med iakttagande av prisfaktorn möjliggörs utan betalning av tilläggstull, vilket successivt ökar konkurrenstrycket för gemenskapsproducenterna under åtgärdernas löptid. För att import utöver tullkvoten gradvis skall omfattas av en allt lägre tullsats, bör på liknande sätt tilläggstullsatsen successivt sänkas. Liberaliseringen måste även ta hänsyn till förväntad marknadstillväxt. Den bör därför utformas som en ökning av tullkvoten i kombination med en sänkning av den tilläggstullsats som skall tas ut för import utöver tullkvoten. Vid varje ändring bör tullkvoten utökas med 10 % och tilläggstullen sänkas med 5 %, men dessa satser bör vid styrkta omständigheter kunna ändras. |
| --- | --- |

(116)

Liberaliseringen bör utformas så att import av ökande volymer odlad lax med iakttagande av prisfaktorn möjliggörs utan betalning av tilläggstull, vilket successivt ökar konkurrenstrycket för gemenskapsproducenterna under åtgärdernas löptid. För att import utöver tullkvoten gradvis skall omfattas av en allt lägre tullsats, bör på liknande sätt tilläggstullsatsen successivt sänkas. Liberaliseringen måste även ta hänsyn till förväntad marknadstillväxt. Den bör därför utformas som en ökning av tullkvoten i kombination med en sänkning av den tilläggstullsats som skall tas ut för import utöver tullkvoten. Vid varje ändring bör tullkvoten utökas med 10 % och tilläggstullen sänkas med 5 %, men dessa satser bör vid styrkta omständigheter kunna ändras.

10.4   Omstrukturering

| (117) | De slutgiltiga skyddsåtgärderna syftar till att ge gemenskapsproducenterna en begränsad frist inom vilken de kan omstrukturera sin verksamhet så att de mera effektivt kan konkurrera med importen. I detta avseende bör det hänvisas till artikel 20.2 i förordning (EG) nr 3285/94, som förbjuder en förlängning av åtgärderna om det inte finns bevisning för att gemenskapsproducenterna vidtar anpassningar. |
| --- | --- |

(117)

De slutgiltiga skyddsåtgärderna syftar till att ge gemenskapsproducenterna en begränsad frist inom vilken de kan omstrukturera sin verksamhet så att de mera effektivt kan konkurrera med importen. I detta avseende bör det hänvisas till artikel 20.2 i förordning (EG) nr 3285/94, som förbjuder en förlängning av åtgärderna om det inte finns bevisning för att gemenskapsproducenterna vidtar anpassningar.

| (118) | Gemenskapsproducenterna befinner sig redan i en omstruktureringsprocess till följd av de stora förluster som har lett till att vissa företag lämnat branschen, gjort konkurs eller trätt i likvidation eller lagt ner sin verksamhet. Under de senaste åren har också produktiviteten och effektiviteten förbättrats avsevärt. Om industrin skall kunna utvecklas så att dess konkurrenskraft optimeras både nu och i framtiden, behöver den emellertid en frist inom vilken den kan genomföra en organiserad omstruktureringsplan. |
| --- | --- |

(118)

Gemenskapsproducenterna befinner sig redan i en omstruktureringsprocess till följd av de stora förluster som har lett till att vissa företag lämnat branschen, gjort konkurs eller trätt i likvidation eller lagt ner sin verksamhet. Under de senaste åren har också produktiviteten och effektiviteten förbättrats avsevärt. Om industrin skall kunna utvecklas så att dess konkurrenskraft optimeras både nu och i framtiden, behöver den emellertid en frist inom vilken den kan genomföra en organiserad omstruktureringsplan.

| (119) | De berörda nationella myndigheterna har i samarbete med industrin utformat en omstruktureringsstrategi med följande huvudinslag: 1) Genomförande av planer för anläggningsoptimering för att omlokalisera eller slå samman fiskodlingar så att anläggningarnas storlek ökar under de kommande två eller tre åren, vilket höjer effektiviteten och sänker kostnaderna; 2) Diversifiering till odling av andra arter, såsom torsk och hälleflundra, genom plantering av arter av fisk med vitt kött i anläggningarna och genom utökning av skaldjursodlingen (till följd av gemenskapsproducenternas finansiella situation hämmas emellertid dessa ansträngningar i nuläget av en svår brist på finansiering); 3) Utveckling av mera sofistikerade verktyg för bedömning av miljömässig bärkraft i syfte att möjliggöra en bättre bedömning av den maximala nivå på medgiven biomassa i fiskodlingar som kan tillåtas med bibehållande av ett hälsosamt marint ekosystem, vilket underlättar en övergång till större enskilda odlingar och stordriftsfördelar; 4) Ytterligare användning av synkroniserade åtgärder för att tillfälligt ta fiskodlingsanläggningar ur bruk inom hydrologiskt relaterade områden i kombination med en samordnad bekämpning av laxlus, så att odlad fisk bättre kan skyddas mot angrepp av laxlus och andra sjukdomar och överlevnadssiffrorna för smolt kan förbättras, med lägre kostnader som följd; 5) Samordning mellan producentorganisationer i Irland, Förenade kungariket och Norge med sikte på att undvika framtida problem med allvarlig överproduktion. |
| --- | --- |

(119)

De berörda nationella myndigheterna har i samarbete med industrin utformat en omstruktureringsstrategi med följande huvudinslag: 1) Genomförande av planer för anläggningsoptimering för att omlokalisera eller slå samman fiskodlingar så att anläggningarnas storlek ökar under de kommande två eller tre åren, vilket höjer effektiviteten och sänker kostnaderna; 2) Diversifiering till odling av andra arter, såsom torsk och hälleflundra, genom plantering av arter av fisk med vitt kött i anläggningarna och genom utökning av skaldjursodlingen (till följd av gemenskapsproducenternas finansiella situation hämmas emellertid dessa ansträngningar i nuläget av en svår brist på finansiering); 3) Utveckling av mera sofistikerade verktyg för bedömning av miljömässig bärkraft i syfte att möjliggöra en bättre bedömning av den maximala nivå på medgiven biomassa i fiskodlingar som kan tillåtas med bibehållande av ett hälsosamt marint ekosystem, vilket underlättar en övergång till större enskilda odlingar och stordriftsfördelar; 4) Ytterligare användning av synkroniserade åtgärder för att tillfälligt ta fiskodlingsanläggningar ur bruk inom hydrologiskt relaterade områden i kombination med en samordnad bekämpning av laxlus, så att odlad fisk bättre kan skyddas mot angrepp av laxlus och andra sjukdomar och överlevnadssiffrorna för smolt kan förbättras, med lägre kostnader som följd; 5) Samordning mellan producentorganisationer i Irland, Förenade kungariket och Norge med sikte på att undvika framtida problem med allvarlig överproduktion.

| (120) | Vissa framsteg har redan gjorts i fråga om genomförandet av vissa delar av denna strategi, i synnerhet när det gäller synkroniserade åtgärder för att tillfälligt ta fiskodlingar ur bruk och samordnad bekämpning av laxlus, och under åtgärdernas löptid väntas ytterligare avsevärda framsteg ske. Om ovan nämnda omstruktureringsåtgärder inte skulle göra tillräckliga framsteg under åtgärdernas löptid, kan kommissionen komma att betrakta detta som en förändring av omständigheterna enligt artikel 1.6 i denna förordning, vilket kräver en översyn av det fortsatta behovet av åtgärder. |
| --- | --- |

(120)

Vissa framsteg har redan gjorts i fråga om genomförandet av vissa delar av denna strategi, i synnerhet när det gäller synkroniserade åtgärder för att tillfälligt ta fiskodlingar ur bruk och samordnad bekämpning av laxlus, och under åtgärdernas löptid väntas ytterligare avsevärda framsteg ske. Om ovan nämnda omstruktureringsåtgärder inte skulle göra tillräckliga framsteg under åtgärdernas löptid, kan kommissionen komma att betrakta detta som en förändring av omständigheterna enligt artikel 1.6 i denna förordning, vilket kräver en översyn av det fortsatta behovet av åtgärder.

11.   GEMENSKAPENS INTRESSE

11.1   Inledande anmärkningar

| (121) | Utöver undersökningen av de oförutsedda omständigheterna, ökningen av importen, den allvarliga skadan, orsakssambandet och de kritiska omständigheterna har det även undersökts huruvida det finns några tvingande skäl som kan leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa slutgiltiga åtgärder. I detta syfte analyserades verkningarna av slutgiltiga åtgärder för samtliga parter som berördes av förfarandet och de sannolika konsekvenserna av att vidta eller inte vidta sådana åtgärder, med utgångspunkt i tillgänglig bevisning och efter att kontakter tagits med gemenskapsproducenterna, andra producenter av odlad lax i gemenskapen, importörer och bearbetningsföretag. |
| --- | --- |

(121)

Utöver undersökningen av de oförutsedda omständigheterna, ökningen av importen, den allvarliga skadan, orsakssambandet och de kritiska omständigheterna har det även undersökts huruvida det finns några tvingande skäl som kan leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa slutgiltiga åtgärder. I detta syfte analyserades verkningarna av slutgiltiga åtgärder för samtliga parter som berördes av förfarandet och de sannolika konsekvenserna av att vidta eller inte vidta sådana åtgärder, med utgångspunkt i tillgänglig bevisning och efter att kontakter tagits med gemenskapsproducenterna, andra producenter av odlad lax i gemenskapen, importörer och bearbetningsföretag.

11.2   Gemenskapsproducenternas intresse

| (122) | Gemenskapsproducenterna har en sammanlagd årsomsättning på över 500 miljoner euro. Utöver den direkta sysselsättning som de skapar (ca 1 450 arbetstillfällen) uppskattas ytterligare 8 000 arbetstillfällen (i bearbetningsindustrin och andra sektorer) vara beroende av deras verksamhet. Gemenskapsproducenterna tillhör en viktig tillväxtindustri: produktionen fördubblades mellan 1995 och 2001. Deras verksamhet kännetecknas av ökande effektivitet i framställningen av en produkt för vilken det finns en växande marknad såväl i gemenskapen som i resten av världen. Under normala marknadsförhållanden är de livs- och konkurrenskraftiga, och deras produktivitet ökar. |
| --- | --- |

(122)

Gemenskapsproducenterna har en sammanlagd årsomsättning på över 500 miljoner euro. Utöver den direkta sysselsättning som de skapar (ca 1 450 arbetstillfällen) uppskattas ytterligare 8 000 arbetstillfällen (i bearbetningsindustrin och andra sektorer) vara beroende av deras verksamhet. Gemenskapsproducenterna tillhör en viktig tillväxtindustri: produktionen fördubblades mellan 1995 och 2001. Deras verksamhet kännetecknas av ökande effektivitet i framställningen av en produkt för vilken det finns en växande marknad såväl i gemenskapen som i resten av världen. Under normala marknadsförhållanden är de livs- och konkurrenskraftiga, och deras produktivitet ökar.

| (123) | Det står helt klart att gemenskapsproducenternas ställning är hotad om inga åtgärder vidtas när det gäller den nuvarande omfattningen av lågprisimporten. Detta bevisas av de fortsatta rapporterna om nära förestående konkurser. De föreslagna åtgärderna kommer att gälla för all import av den berörda produkten till gemenskapen, med undantag av importen från de utvecklingsländer vars andel av exporten till gemenskapen inte överstiger 3 % av den samlade importen till gemenskapen. Åtgärderna torde därför komma att gälla för mer än 95 % av importen. Även om det hävdades att åtgärdernas prisfaktor skulle kunna bli svår att genomdriva med tanke på de tidigare erfarenheterna av prisåtaganden beträffande odlad lax, bör det erinras om att prisfaktorn inte baseras på åtaganden utan på en rörlig tull som tas ut av de nationella tullmyndigheterna. Åtgärderna kan därför förväntas bli verksamma och medge ökningar upp till en skälig nivå i gemenskapsproducenternas priser. |
| --- | --- |

(123)

Det står helt klart att gemenskapsproducenternas ställning är hotad om inga åtgärder vidtas när det gäller den nuvarande omfattningen av lågprisimporten. Detta bevisas av de fortsatta rapporterna om nära förestående konkurser. De föreslagna åtgärderna kommer att gälla för all import av den berörda produkten till gemenskapen, med undantag av importen från de utvecklingsländer vars andel av exporten till gemenskapen inte överstiger 3 % av den samlade importen till gemenskapen. Åtgärderna torde därför komma att gälla för mer än 95 % av importen. Även om det hävdades att åtgärdernas prisfaktor skulle kunna bli svår att genomdriva med tanke på de tidigare erfarenheterna av prisåtaganden beträffande odlad lax, bör det erinras om att prisfaktorn inte baseras på åtaganden utan på en rörlig tull som tas ut av de nationella tullmyndigheterna. Åtgärderna kan därför förväntas bli verksamma och medge ökningar upp till en skälig nivå i gemenskapsproducenternas priser.

11.3   Av gemenskapsproducenterna avhängiga företags intresse

| (124) | De områden i gemenskapen i vilka laxodling bedrivs är i regel avsides belägna: det rör sig framför allt om västra och norra Skottlands kustområden och Irlands västkust. Sysselsättningsmöjligheterna där är begränsade, och den ekonomiska aktivitet som laxodlingsverksamheten ger upphov till utgör ett viktigt bidrag till den lokala ekonomin. Utan detta bidrag skulle många av de små lokala företag som levererar varor och tillhandahåller tjänster till gemenskapsproducenterna och till deras anställda inte längre vara livskraftiga. Det ligger därför i de av gemenskapsproducenterna avhängiga företagens intresse att verksamma slutgiltiga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

(124)

De områden i gemenskapen i vilka laxodling bedrivs är i regel avsides belägna: det rör sig framför allt om västra och norra Skottlands kustområden och Irlands västkust. Sysselsättningsmöjligheterna där är begränsade, och den ekonomiska aktivitet som laxodlingsverksamheten ger upphov till utgör ett viktigt bidrag till den lokala ekonomin. Utan detta bidrag skulle många av de små lokala företag som levererar varor och tillhandahåller tjänster till gemenskapsproducenterna och till deras anställda inte längre vara livskraftiga. Det ligger därför i de av gemenskapsproducenterna avhängiga företagens intresse att verksamma slutgiltiga åtgärder vidtas.

11.4   Smoltodlares och fodertillverkares intresse

| (125) | Även om en part hävdade motsatsen, är det helt klart ett intresse för gemenskapsproducenternas viktigaste leverantörer (t.ex. smoltodlare och fodertillverkare) att efterfrågan på deras produkter är stark och förutsägbar och att de kan sälja sina produkter till så höga priser att de kan göra en skälig vinst. |
| --- | --- |

(125)

Även om en part hävdade motsatsen, är det helt klart ett intresse för gemenskapsproducenternas viktigaste leverantörer (t.ex. smoltodlare och fodertillverkare) att efterfrågan på deras produkter är stark och förutsägbar och att de kan sälja sina produkter till så höga priser att de kan göra en skälig vinst.

11.5   Användares, bearbetningsföretags och importörers intresse

| (126) | I syfte att bedöma verkningarna för importörer, bearbetningsföretag och användare av att införa respektive inte införa åtgärder sändes frågeformulär till de kända importörerna, bearbetarna och användarna av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Det rör sig vanligtvis om företag som har alla tre funktionerna, och många av dem är exporterande producenter utanför gemenskapen (särskilt i Norge) närstående. Sex importörer/bearbetningsföretag/användare och en sammanslutning av bearbetningsföretag besvarade frågeformulären. Ett antal sammanslutningar av bearbetningsföretag gjorde dessutom framställningar till kommissionen och kontakter togs med vissa bearbetningsföretag och deras sammanslutningar. |
| --- | --- |

(126)

I syfte att bedöma verkningarna för importörer, bearbetningsföretag och användare av att införa respektive inte införa åtgärder sändes frågeformulär till de kända importörerna, bearbetarna och användarna av den berörda produkten på gemenskapsmarknaden. Det rör sig vanligtvis om företag som har alla tre funktionerna, och många av dem är exporterande producenter utanför gemenskapen (särskilt i Norge) närstående. Sex importörer/bearbetningsföretag/användare och en sammanslutning av bearbetningsföretag besvarade frågeformulären. Ett antal sammanslutningar av bearbetningsföretag gjorde dessutom framställningar till kommissionen och kontakter togs med vissa bearbetningsföretag och deras sammanslutningar.

| (127) | Vissa gjorde gällande att priserna på odlad lax hade sjunkit endast under en kort period – under två till tre månader efter upphävandet av antidumpningsåtgärderna beträffande import från Norge i maj 2003 – och därefter åter gått upp till normal nivå och att det på grund av detta inte borde vidtas några åtgärder. Bearbetningsföretag betonade att prisökningar skulle leda till ökningar i deras produktionskostnader och till minskningar i deras försäljning och lönsamhet och eventuellt till förluster av arbetstillfällen och rent av omlokalisering. De underströk därvid att sysselsättningen i fiskbearbetningssektorn är mycket högre än i fiskodlingsindustrin och att det i vissa fall tack vare verksamheten i fiskbearbetningssektorn skapas sysselsättning i områden där sysselsättningen är låg. |
| --- | --- |

(127)

Vissa gjorde gällande att priserna på odlad lax hade sjunkit endast under en kort period – under två till tre månader efter upphävandet av antidumpningsåtgärderna beträffande import från Norge i maj 2003 – och därefter åter gått upp till normal nivå och att det på grund av detta inte borde vidtas några åtgärder. Bearbetningsföretag betonade att prisökningar skulle leda till ökningar i deras produktionskostnader och till minskningar i deras försäljning och lönsamhet och eventuellt till förluster av arbetstillfällen och rent av omlokalisering. De underströk därvid att sysselsättningen i fiskbearbetningssektorn är mycket högre än i fiskodlingsindustrin och att det i vissa fall tack vare verksamheten i fiskbearbetningssektorn skapas sysselsättning i områden där sysselsättningen är låg.

| (128) | Det står emellertid klart att priserna inte återhämtade sig under det första halvåret 2004. Importpriserna steg mellan det fjärde kvartalet 2003 och i början av det första kvartalet 2004 men sjönk därefter kontinuerligt under den senare delen av det första kvartalet 2004 och under det andra kvartalet 2004, och gemenskapsproducenternas priser visade samma utveckling. Gemenskapsproducenternas priser fortsätter att ligga på en nivå som avsevärt understiger det icke-skadevållande priset. De senaste uppgifterna tyder dessutom på att priserna fortsätter att följa en nedåtgående trend. |
| --- | --- |

(128)

Det står emellertid klart att priserna inte återhämtade sig under det första halvåret 2004. Importpriserna steg mellan det fjärde kvartalet 2003 och i början av det första kvartalet 2004 men sjönk därefter kontinuerligt under den senare delen av det första kvartalet 2004 och under det andra kvartalet 2004, och gemenskapsproducenternas priser visade samma utveckling. Gemenskapsproducenternas priser fortsätter att ligga på en nivå som avsevärt understiger det icke-skadevållande priset. De senaste uppgifterna tyder dessutom på att priserna fortsätter att följa en nedåtgående trend.

| (129) | Bearbetningsföretagens viktigaste kostnader är kostnaderna för råmaterial och arbetskraft, och det är följaktligen sant att en ökning i råmaterialpriserna skulle leda till en ökning i deras kostnader. Enligt de uppgifter som bearbetningsföretagen tillhandahållit sjönk dock deras råmaterialkostnader med 10 % från 2002 till 2003, efter att redan ha sjunkit med 18 % från 2000 till 2002. Deras råmaterialkostnader var 26 % lägre år 2003 än år 2000. Av bearbetningsföretagens uppgifter framgår också att deras försäljningspriser låg på ungefär samma nivå åren 2002 och 2003. Alla bearbetningsföretag som lämnat uppgifter om lönsamheten beträffande sin laxbearbetningsverksamhet uppger att den är lönsam och de anses kunna absorbera en blygsam kostnadsökning utan förlust av arbetstillfällen eller risk för omlokalisering. Det står hur som helst klart att den nuvarande prisnivån för odlad lax är ohållbar på medellång och lång sikt. Följaktligen kommer bearbetningsindustrin under alla omständigheter att drabbas av en ökning av sina råmaterialkostnader på medellång eller lång sikt. |
| --- | --- |

(129)

Bearbetningsföretagens viktigaste kostnader är kostnaderna för råmaterial och arbetskraft, och det är följaktligen sant att en ökning i råmaterialpriserna skulle leda till en ökning i deras kostnader. Enligt de uppgifter som bearbetningsföretagen tillhandahållit sjönk dock deras råmaterialkostnader med 10 % från 2002 till 2003, efter att redan ha sjunkit med 18 % från 2000 till 2002. Deras råmaterialkostnader var 26 % lägre år 2003 än år 2000. Av bearbetningsföretagens uppgifter framgår också att deras försäljningspriser låg på ungefär samma nivå åren 2002 och 2003. Alla bearbetningsföretag som lämnat uppgifter om lönsamheten beträffande sin laxbearbetningsverksamhet uppger att den är lönsam och de anses kunna absorbera en blygsam kostnadsökning utan förlust av arbetstillfällen eller risk för omlokalisering. Det står hur som helst klart att den nuvarande prisnivån för odlad lax är ohållbar på medellång och lång sikt. Följaktligen kommer bearbetningsindustrin under alla omständigheter att drabbas av en ökning av sina råmaterialkostnader på medellång eller lång sikt.

| (130) | När det gäller sysselsättningen är omkring 100 000 personer anställda i fiskbearbetningssektorn i gemenskapen, även om endast en liten del berörs av verksamheten för bearbetning av odlad lax. Det konstaterades ingen bevisning för att de eventuella åtgärderna skulle leda till minskad sysselsättning i gemenskapen. |
| --- | --- |

(130)

När det gäller sysselsättningen är omkring 100 000 personer anställda i fiskbearbetningssektorn i gemenskapen, även om endast en liten del berörs av verksamheten för bearbetning av odlad lax. Det konstaterades ingen bevisning för att de eventuella åtgärderna skulle leda till minskad sysselsättning i gemenskapen.

| (131) | Bearbetningsföretagen underströk dessutom vikten av att handlarna på de viktigaste marknaderna i Europa och konsumenterna har fortsatt tillgång till kvalitetsprodukter till låga priser. De uttryckte särskild oro över risken för spekulationsköp omedelbart efter införandet av en tullkvot och gjorde gällande att de skulle kunna bli tvungna att ställa in produktionen om tullkvoten förbrukades. Om åtgärder skulle vidtas borde dessa enligt bearbetningsföretagen utformas på så sätt att ett tillräckligt utbud upprätthålls och att prisstabilitet kan skapas på marknaden, så att deras kostnader blir mer förutsebara. Vissa bearbetningsföretag avvisade varje form av åtgärder medan andra angav att de, om åtgärder skulle införas, skulle föredra ett tullkvotsystem och vissa föredrog ett licenssystem. |
| --- | --- |

(131)

Bearbetningsföretagen underströk dessutom vikten av att handlarna på de viktigaste marknaderna i Europa och konsumenterna har fortsatt tillgång till kvalitetsprodukter till låga priser. De uttryckte särskild oro över risken för spekulationsköp omedelbart efter införandet av en tullkvot och gjorde gällande att de skulle kunna bli tvungna att ställa in produktionen om tullkvoten förbrukades. Om åtgärder skulle vidtas borde dessa enligt bearbetningsföretagen utformas på så sätt att ett tillräckligt utbud upprätthålls och att prisstabilitet kan skapas på marknaden, så att deras kostnader blir mer förutsebara. Vissa bearbetningsföretag avvisade varje form av åtgärder medan andra angav att de, om åtgärder skulle införas, skulle föredra ett tullkvotsystem och vissa föredrog ett licenssystem.

| (132) | Det bör noteras att åtgärderna består av en prisfaktor som innebär kostnadstäckning för gemenskapsproducenterna och av tullkvoter som baseras på den genomsnittliga importen till gemenskapen (inbegripet de nya medlemsstaterna) under perioden 2001–2003 med tillägg av 10 %, varvid en tilläggstull kommer att tillämpas för import utöver tullkvoten. Bearbetningsindustrin i hela gemenskapen borde således även i fortsättningen ha tillgång till ett tillräckligt utbud av råmaterial. Några parter anförde att åtgärderna skulle innebära en tung administrativ börda för bearbetningsföretagen i gemenskapen, men detta påstående kunde inte styrkas och kommissionen anser att åtgärderna utgör den administrativa minimibörda som kan förenas med kravet på effektiv tillämpning. |
| --- | --- |

(132)

Det bör noteras att åtgärderna består av en prisfaktor som innebär kostnadstäckning för gemenskapsproducenterna och av tullkvoter som baseras på den genomsnittliga importen till gemenskapen (inbegripet de nya medlemsstaterna) under perioden 2001–2003 med tillägg av 10 %, varvid en tilläggstull kommer att tillämpas för import utöver tullkvoten. Bearbetningsindustrin i hela gemenskapen borde således även i fortsättningen ha tillgång till ett tillräckligt utbud av råmaterial. Några parter anförde att åtgärderna skulle innebära en tung administrativ börda för bearbetningsföretagen i gemenskapen, men detta påstående kunde inte styrkas och kommissionen anser att åtgärderna utgör den administrativa minimibörda som kan förenas med kravet på effektiv tillämpning.

| (133) | De möjliga nackdelarna för importörerna/bearbetningsföretagen/användarna anses därför inte vara av den arten att de väger tyngre än de fördelar som gemenskapsproducenterna väntas kunna vinna som ett resultat av de slutgiltiga åtgärderna, vilka anses utgöra det minimum som krävs för att avhjälpa den allvarliga skadan och förhindra en ytterligare allvarlig försämring av gemenskapsproducenternas situation. |
| --- | --- |

(133)

De möjliga nackdelarna för importörerna/bearbetningsföretagen/användarna anses därför inte vara av den arten att de väger tyngre än de fördelar som gemenskapsproducenterna väntas kunna vinna som ett resultat av de slutgiltiga åtgärderna, vilka anses utgöra det minimum som krävs för att avhjälpa den allvarliga skadan och förhindra en ytterligare allvarlig försämring av gemenskapsproducenternas situation.

11.6   Gemenskapens konsumenters intresse

| (134) | Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara, underrättade kommissionen olika konsumentorganisationer om att en undersökning inletts. Ett svar från en part gick ut på att de hälsosamma effekterna av lax är allmänt erkända och att åtgärder som innebär en konstgjord prishöjning skulle göra det svårare för konsumenterna att välja näringsriktiga produkter och skada den ekonomiska livskraften för de importörer, bearbetningsföretag och detaljhandelsföretag vars verksamhet innefattar odlad lax. En annan part hävdade att åtgärderna skulle kunna hindra dem från att importera och fortsätta sälja fryst odlad lax. Oro uttrycktes också över att en prishöjning skulle göra odlad lax mindre överkomlig och hämma marknadstillväxten i de medlemsstater vars BNP per capita är lägre än genomsnittet. |
| --- | --- |

(134)

Eftersom den berörda produkten är en konsumentvara, underrättade kommissionen olika konsumentorganisationer om att en undersökning inletts. Ett svar från en part gick ut på att de hälsosamma effekterna av lax är allmänt erkända och att åtgärder som innebär en konstgjord prishöjning skulle göra det svårare för konsumenterna att välja näringsriktiga produkter och skada den ekonomiska livskraften för de importörer, bearbetningsföretag och detaljhandelsföretag vars verksamhet innefattar odlad lax. En annan part hävdade att åtgärderna skulle kunna hindra dem från att importera och fortsätta sälja fryst odlad lax. Oro uttrycktes också över att en prishöjning skulle göra odlad lax mindre överkomlig och hämma marknadstillväxten i de medlemsstater vars BNP per capita är lägre än genomsnittet.

| (135) | Som det noteras ovan anses emellertid det nuvarande marknadspriset vara så lågt att det är ohållbart på medellång till lång sikt, och företag kommer även i fortsättningen att ha tillgång till obegränsade importvolymer, så länge som prisfaktorn beaktas och med betalning av tilläggstull för import utöver tullkvoten. Med hänsyn till storleken på marginalen mellan priset för fisk direkt från odlingen och priset för bearbetade laxprodukter i detaljhandeln anses det vidare osannolikt att åtgärderna kommer att ha någon väsentlig inverkan på priserna i detaljhandeln, och verkningarna för konsumenterna anses därför vara minimala. Kommissionen kommer inte desto mindre att noggrant övervaka åtgärdernas verkningar för produktens överkomlighet och marknadens tillväxt i de medlemsstater vars BNP är lägre än genomsnittet. |
| --- | --- |

(135)

Som det noteras ovan anses emellertid det nuvarande marknadspriset vara så lågt att det är ohållbart på medellång till lång sikt, och företag kommer även i fortsättningen att ha tillgång till obegränsade importvolymer, så länge som prisfaktorn beaktas och med betalning av tilläggstull för import utöver tullkvoten. Med hänsyn till storleken på marginalen mellan priset för fisk direkt från odlingen och priset för bearbetade laxprodukter i detaljhandeln anses det vidare osannolikt att åtgärderna kommer att ha någon väsentlig inverkan på priserna i detaljhandeln, och verkningarna för konsumenterna anses därför vara minimala. Kommissionen kommer inte desto mindre att noggrant övervaka åtgärdernas verkningar för produktens överkomlighet och marknadens tillväxt i de medlemsstater vars BNP är lägre än genomsnittet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Article 1

System med tullkvoter och tilläggstullar

1.   Härmed öppnas, för perioden 6 februari 2005–13 augusti 2008, ett system med tullkvoter för import till gemenskapen av färsk, kyld eller fryst odlad lax (dvs. annan än vild), även filéad, enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13 (nedan kallad ”odlad lax”). Volymen på tullkvoterna och de länder/territorier för vilka kvoterna gäller framgår av bilagorna. Kvoterna beräknas på grundval av fiskekvivalenter (whole fish equivalent, WFE), och omräkningssatserna till faktiskt importerad ofiléad (urtagen) fisk (grupp 1) och filéad fisk (grupp 2) är 1:0,9 respektive 1:0,65.

2.   Vild lax skall inte omfattas av tullkvoterna. Med vild lax avses i denna förordning lax med avseende på vilken berörda parter, med hjälp av dokument som de tillhandahållit, på ett för de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där tulldeklarationen för övergång till fri omsättning godtagits tillfredsställande sätt har kunnat påvisa att den, när det gäller atlantlax eller stillahavslax, fångats i havet eller, när det gäller donaulax, i en flod.

3.   Om inte annat följer av artikel 4, skall sådan import av odlad lax som går utöver kvotvolymerna omfattas av den i bilaga 1 angivna tilläggstullen för den grupp som laxen i fråga hör till.

4.   När det gäller att fastställa storleken på tilläggstullen skall odlad lax enligt KN-nummer ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 och ex 0303 22 00 omfattas av grupp 1 i bilaga 1 och odlad lax enligt KN-nummer ex 0304 10 13 och ex 0304 20 13 av grupp 2.

5.   Den konventionella tullsats som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 2658/8787 (10), eller eventuella förmånstullsatser, skall fortsätta att tillämpas på import av odlad lax.

6.   Kommissionen får se över dessa åtgärder om de faktiska omständigheterna ändras.

7.   Vid styrkta omständigheter får den takt i vilken dessa åtgärder liberaliseras ses över.

Article 2

Minimiimportpris

1.   Import av odlad lax, både inom ramen för och utöver den tullkvot som anges i artikel 1, skall omfattas av ett minimiimportpris, vilket får ses över i framtiden med beaktande av relevanta faktorer som utbud, efterfrågan och produktionskostnader.

2.   Importerad odlad lax som säljs till ett pris som understiger minimiimportpriset skall omfattas av en tull som motsvarar skillnaden mellan minimiimportpriset för respektive produkttyp enligt bilaga 1 och det faktiska importpriset för respektive produkttyp (cif vid gemenskapens gräns före tull).

3.   Från och med den dag denna förordning träder i kraft till och med den 15 april 2005 skall minimiimportpriset uppgå till 2 700 euro/ton fiskekvivalenter (cif vid gemenskapens gräns före tull) för färsk odlad lax och till 2 592 euro/ton fiskekvivalenter för fryst odlad lax. Minimiimportpriset för produkter inom grupp 1 skall uppgå till 3 000 euro/ton för färsk lax och till 2 880 euro/ton för fryst lax, och minimiimportpriset för produkter inom grupp 2 skall uppgå till 4 154 euro/ton för färsk lax och till 3 988 euro/ton för fryst lax.

4.   Från och med den 16 april 2005 till och med den 13 augusti 2008 skall minimiimportpriset uppgå till 2 850 euro/ton fiskekvivalenter (cif vid gemenskapens gräns före tull) för färsk odlad lax och till 2 736 euro/ton fiskekvivalenter för fryst odlad lax. Minimiimportpriset för produkter inom grupp 1 skall uppgå till 3 170 euro/ton för färsk lax och till 3 040 euro/ton för fryst lax, och minimiimportpriset för produkter inom grupp 2 skall uppgå till 4 385 euro/ton för färsk lax och till 4 209 euro/ton för fryst lax.

5.   I de fall varor har skadats innan de övergår till fri omsättning och priset av denna anledning delas upp vid fastställandet av tullvärdet enligt artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (11), skall det minimiimportpris som avses i punkt 3 eller 4 minskas med en procentsats som motsvarar uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas. Den tull som skall betalas kommer då att motsvara skillnaden mellan det nedsatta minimiimportpriset och det nedsatta nettopriset fritt gemenskapens gräns.

Article 3

Säkerhet som skall ställas vid import

1.   I denna förordning skall med ”importör” avses den person som inger deklarationen för övergång till fri omsättning eller den person för vilkens räkning den deklarationen inges, och ”tillfredsställande bevisning” skall anses tillhandahållas genom uppvisande för tullmyndigheterna av bevis för betalning av det faktiska importpriset för importerad lax eller som ett resultat av de relevanta kontroller som tullmyndigheterna utför.

2.   Importörer av odlad lax skall för tullmyndigheterna tillhandahålla tillfredsställande bevisning för det faktiska importpris per ton som de betalat för import av odlad lax.

3.   I avvaktan på tillhandahållandet av tillfredsställande bevisning skall ett frigörande av varorna förutsätta att företaget ställer en säkerhet till tullmyndigheterna uppgående till 290 euro/ton fiskekvivalenter för importerad odlad lax (grupp 1–320 euro/ton, grupp 2–450 euro/ton).

4.   Om importören, inom ett år efter dagen för godtagandet av tulldeklarationen för övergång till fri omsättning eller inom tre månader efter den angivna dagen för betalning av varorna, beroende på vilken dag som infaller sist, inte har lämnat tillfredsställande bevisning enligt vad som krävs i punkt 2, skall tullmyndigheterna omedelbart bokföra, som tull för varorna i fråga, beloppet av den säkerhet som ställts i enlighet med punkt 3.

5.   Om tullmyndigheterna vid en kontroll fastställer att det pris som faktiskt betalats för varorna understiger det minimiimportpris som anges i artikel 2, skall de i enlighet med artikel 220.1 i förordning (EEG) nr 2913/92 verkställa uppbörd av skillnaden mellan det betalade priset och det tillämpliga minimiimportpriset. För att företag inte skall få otillbörliga finansiella fördelar skall kompensationsränta debiteras enligt gällande bestämmelser.

6.   Säkerheten skall frisläppas när importören lämnat tillfredsställande bevisning i enlighet med punkt 2.

Article 4

Utvecklingsländer

Import av odlad lax med ursprung i något av de utvecklingsländer (och territorier) som anges i bilaga 2 skall inte omfattas av de tullkvoter som fastställs i artikel 1 eller av de bestämmelser som anges i artiklarna 2 och 3.

Article 5

Allmänna bestämmelser

1.   Ursprunget för odlad lax enligt denna förordning skall fastställas i enlighet med de i gemenskapen gällande bestämmelserna.

2.   Om inte annat följer av punkt 3, skall all övergång till fri omsättning i gemenskapen för odlad lax med ursprung i ett utvecklingsland vara avhängig av

| a) | att det uppvisas ett ursprungscertifikat som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna i landet i fråga och uppfyller de villkor som anges i artikel 47 i förordning (EEG) nr 2454/93, och |
| --- | --- |

a)

att det uppvisas ett ursprungscertifikat som utfärdats av de behöriga nationella myndigheterna i landet i fråga och uppfyller de villkor som anges i artikel 47 i förordning (EEG) nr 2454/93, och

| b) | att produkten har transporterats direkt, i den mening som avses i artikel 6, till gemenskapen från landet i fråga. |
| --- | --- |

b)

att produkten har transporterats direkt, i den mening som avses i artikel 6, till gemenskapen från landet i fråga.

3.   Ett sådant ursprungscertifikat som avses i punkt 2 a skall inte krävas i samband med import av odlad lax som omfattas av ett ursprungsintyg som utfärdats eller upprättats i enlighet med de regler som fastställts för tillämpning av förmånstullåtgärder.

4.   Ursprungsintyg skall godtas endast om den odlade laxen uppfyller de kriterier för fastställande av ursprung som anges i de i gemenskapen gällande bestämmelserna.

Article 6

Direkt transport

1.   Följande produkter skall anses ha transporterats direkt till gemenskapen från ett tredjeland:

| a) | Produkter som transporterats utan att passera något annat tredjelands territorium än ursprungslandets. |
| --- | --- |

a)

Produkter som transporterats utan att passera något annat tredjelands territorium än ursprungslandets.

| b) | Produkter som vid transport passerar andra tredjeländers territorier än ursprungslandets, med eller utan omlastning eller tillfällig lagring i dessa länder, under förutsättning att transporten genom dessa territorier är berättigad av geografiska skäl eller av rent transporttekniska skäl och att produkterna






  — | har övervakats av tullmyndigheterna i transit- eller lagringsländerna, |
| --- | --- | --- |

b)

Produkter som vid transport passerar andra tredjeländers territorier än ursprungslandets, med eller utan omlastning eller tillfällig lagring i dessa länder, under förutsättning att transporten genom dessa territorier är berättigad av geografiska skäl eller av rent transporttekniska skäl och att produkterna

—

har övervakats av tullmyndigheterna i transit- eller lagringsländerna,

| — | inte har kommit ut i handeln eller frisläppts för konsumtion i dessa länder, och |
| --- | --- |

—

inte har kommit ut i handeln eller frisläppts för konsumtion i dessa länder, och

| — | inte har varit föremål för annan verksamhet än lossning och lastning i dessa länder. |
| --- | --- |

—

inte har varit föremål för annan verksamhet än lossning och lastning i dessa länder.

2.   Det skall för myndigheterna i gemenskapen läggas fram bevis för att villkoren i punkt 1 b har uppfyllts. Sådana bevis kan tillhandahållas särskilt i form av någon av följande typer av dokument:

| a) | Ett genomgående transportdokument som utfärdats i ursprungslandet och omfattar transporten via transitländerna. |
| --- | --- |

a)

Ett genomgående transportdokument som utfärdats i ursprungslandet och omfattar transporten via transitländerna.

| b) | Certifikat som utfärdats av tullmyndigheterna i transitländerna och omfattar






  — | en noggrann beskrivning av varorna, |
| --- | --- | --- |

b)

Certifikat som utfärdats av tullmyndigheterna i transitländerna och omfattar

—

en noggrann beskrivning av varorna,

| — | datum för lossning och lastning av varorna samt vid sjötransport även uppgift om vilka fartyg som använts. |
| --- | --- |

—

datum för lossning och lastning av varorna samt vid sjötransport även uppgift om vilka fartyg som använts.

Article 7

Importprodukter som befinner sig under transport till gemenskapen

1.   Denna förordning skall inte gälla produkter som i den mening som avses i punkt 2 befinner sig under transport till gemenskapen.

2.   Produkter skall anses befinna sig under transport till gemenskapen om de

| — | lämnade ursprungslandet före den dag då denna förordning trädde i kraft, och |
| --- | --- |

—

lämnade ursprungslandet före den dag då denna förordning trädde i kraft, och

| — | transporteras från lastningsplatsen i ursprungslandet till lossningsplatsen i gemenskapen med ett giltigt transportdokument som utfärdats före den dag då denna förordning trädde i kraft. |
| --- | --- |

—

transporteras från lastningsplatsen i ursprungslandet till lossningsplatsen i gemenskapen med ett giltigt transportdokument som utfärdats före den dag då denna förordning trädde i kraft.

3.   Om en av de nedan angivna typerna av dokument läggs fram, får myndigheterna anse att det har styrkts att produkterna lämnade ursprungslandet före den dag då denna förordning trädde i kraft.

| — | Vid sjötransport, ett konossement av vilket det framgår att lastningen ägde rum före den dagen. |
| --- | --- |

—

Vid sjötransport, ett konossement av vilket det framgår att lastningen ägde rum före den dagen.

| — | Vid järnvägstransport, en fraktsedel som järnvägsbolaget i ursprungslandet godtagit före den dagen. |
| --- | --- |

—

Vid järnvägstransport, en fraktsedel som järnvägsbolaget i ursprungslandet godtagit före den dagen.

| — | Vid vägtransport, ett kontrakt för internationell transport av varor på väg (CMR) som upprättats i ursprungslandet före den dagen, eller något annat sådant transportdokument. |
| --- | --- |

—

Vid vägtransport, ett kontrakt för internationell transport av varor på väg (CMR) som upprättats i ursprungslandet före den dagen, eller något annat sådant transportdokument.

| — | Vid flygtransport, en flygfraktsedel av vilken det framgår att flygbolaget tog över produkterna före den dagen. |
| --- | --- |

—

Vid flygtransport, en flygfraktsedel av vilken det framgår att flygbolaget tog över produkterna före den dagen.

Article 8

Medlemsstaterna och kommissionen skall ha ett nära samarbete för att se till att denna förordning följs.

Article 9

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och skall tillämpas till och med den 13 augusti 2008.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel 4 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Peter MANDELSON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 349, 31.12.1994, s. 53.

1

(2)  EGT L 286, 11.11.2000, s. 1.

2

(3)  EGT L 67, 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  EUT L 65, 8.3.2003, s. 1.

4

(5)  EUT C 58, 6.3.2004, s. 7.

5

(6)  Priserna justerade till priser fritt Glasgow.

6

(7)  Priserna justerade till priser fritt Glasgow.

7

(8)  Importpriserna anges som pris cif inklusive 2 % importtull.

8

(9)  Norwegian Directorate of Fisheries Statistical Survey 2003.

9

(10)  EGT L 256, 7.9.1987, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2344/2003 (EUT L 346, 31.12.2003, s. 38).

10

(11)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 40.

11

---

BILAGA I

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 10 | 11 | 12 | 15 | 16 | 17 | 20 | 21 | 22 | 25 | 26 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KN-nr | TARIC-nr | Grupp | Ursprung (för grupp 1 och 2) | Tullkvoter och tilläggstullar | Löpnummer för grupp 1 | Löpnummer för grupp 2 |
| 6.2.2005–13.8.2005 | 14.8.2005–13.8.2006 | 14.8.2006–13.8.2007 | 14.8.2007–13.8.2008 |
| Tullkvot
  (ton WFE) | Tilläggstull
  euro/ton
  Grupp 1 (färsk & fryst) | Tilläggstull
  euro/ton
  Grupp 2 (färsk & fryst) | Tullkvot
  (ton WFE) | Tilläggstull
  euro/ton
  Grupp 1 (färsk & fryst) | Tilläggstull
  euro/ton
  Grupp 2 (färsk & fryst) | Tullkvot
  (ton WFE) | Tilläggstull
  euro/ton
  Grupp 1 (färsk & fryst) | Tilläggstull
  euro/ton
  Grupp 2 (färsk & fryst) | Tullkvot
  (ton WFE) | Tilläggstull
  euro/ton
  Grupp 1 (fresh & frozen) | Tilläggstull
  euro/ton
  Grupp 2 (färsk & fryst) |
| ex 0302 12 00 | 0302120019 | 1 | Norge | 163 649 | | | 369 041 | | | 405 945 | | | 446 539 | | | 09.0800 | 09.0801 |
| 0302120038 | 1 | Färöarna | 20 173 | 366 | 508 | 47 921 | 348 | 483 | 52 713 | 330 | 458 | 57 984 | 314 | 436 | 09.0697 | 09.0698 |
| 0302120098 | 1 | Chile | 16 033 | | | 36 146 | | | 39 760 | | | 43 736 | | | 09.1937 | 09.1938 |
| Andra | 14 150 | | | 39 053 | | | 42 959 | | | 47 254 | | | 09.0080 | 09.0081 |
| ex 0303 11 00 | 0303110018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303110098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303190098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220019 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303220088 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304101398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304201398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

10

11

12

15

16

17

20

21

22

25

26

KN-nr

TARIC-nr

Grupp

Ursprung (för grupp 1 och 2)

Tullkvoter och tilläggstullar

Löpnummer för grupp 1

Löpnummer för grupp 2

6.2.2005–13.8.2005

14.8.2005–13.8.2006

14.8.2006–13.8.2007

14.8.2007–13.8.2008

Tullkvot

(ton WFE)

Tilläggstull

euro/ton

Grupp 1 (färsk & fryst)

Tilläggstull

euro/ton

Grupp 2 (färsk & fryst)

Tullkvot

(ton WFE)

Tilläggstull

euro/ton

Grupp 1 (färsk & fryst)

Tilläggstull

euro/ton

Grupp 2 (färsk & fryst)

Tullkvot

(ton WFE)

Tilläggstull

euro/ton

Grupp 1 (färsk & fryst)

Tilläggstull

euro/ton

Grupp 2 (färsk & fryst)

Tullkvot

(ton WFE)

Tilläggstull

euro/ton

Grupp 1 (fresh & frozen)

Tilläggstull

euro/ton

Grupp 2 (färsk & fryst)

ex 0302 12 00

0302120019

1

Norge

163 649

369 041

405 945

446 539

09.0800

09.0801

0302120038

1

Färöarna

20 173

366

508

47 921

348

483

52 713

330

458

57 984

314

436

09.0697

09.0698

0302120098

1

Chile

16 033

36 146

39 760

43 736

09.1937

09.1938

Andra

14 150

39 053

42 959

47 254

09.0080

09.0081

ex 0303 11 00

0303110018

1

0303110098

1

ex 0303 19 00

0303190018

1

0303190098

1

ex 0303 22 00

0303220019

1

0303220088

1

ex 0304 10 13

0304101319

2

0304101398

2

ex 0304 20 13

0304201319

2

0304201398

2

---

BILAGA II

FÖRTECKNING ÖVER UTVECKLINGSLÄNDER

(som avses i artikel 4)

Afghanistan, Algeriet, Amerikanska Jungfruöarna, Amerikanska Samoa, Angola, Anguilla, Antarktis, Antigua och Barbuda, Argentina, Aruba, Bahamas, Bahrain, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bermuda, Bhutan, Bolivia, Botswana, Bouvetön, Brasilien, Brittiska Jungfruöarna, Brittiska territoriet i Indiska oceanen, Brunei, Burkina Faso, Burundi, Caymanöarna, Centralafrikanska republiken, Cocos (Keeling) Islands, Colombia, Cooköarna, Costa Rica, Demokratiska republiken Kongo, Djibouti, Dominica, Dominikanska republiken, Ecuador, Egypten, Ekvatorialguinea, Elfenbenskusten, El Salvador, Eritrea, Etiopien, Falklandsöarna, Fiji, Filippinerna, Franska Polynesien, Franska Sydterritorierna, Förenade Arabemiraten, Förenta staternas mindre, avsides belägna öar (United States Minor Outlying Islands), Gabon, Gambia, Ghana, Gibraltar, Grenada, Guam, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Heard och McDonald Islands, Honduras, Hongkong, Indien, Indonesien, Irak, Iran, Jamaica, Jemen, Jordanien, Julön, Kambodja, Kamerun, Kap Verde, Kenya, Kina, Kiribati, Komorerna, Kongo, Kuba, Kuwait, Laos, Lesotho, Libanon, Liberia, Libyen, Macao, Madagaskar, Malawi, Malaysia, Maldiverna, Mali, Marocko, Marshallöarna, Mauretanien, Mauritius, Mayotte, Mexiko, Mikronesien, Moçambique, Mongoliet, Montserrat, Myanmar, Namibia, Nauru, Nederländska Antillerna, Nepal, Nicaragua, Niger, Nigeria, Niue, Nordmarianerna, Norfolkön, Nya Kaledonien och underlydande områden, Oman, Pakistan, Palau, Panama, Papua Nya Guinea, Paraguay, Peru, Pitcairn, Qatar, Rwanda, Saint Christopher och Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Salomonöarna, Samoa, São Tomé och Príncipe, Saudiarabien, Senegal, Seychellerna, Sierra Leone, Somalia, Sri Lanka, St. Helena och underlydande områden, St. Pierre och Miquelon, Sudan, Surinam, Swaziland, Sydafrika, Sydgeorgien och Sydsandwichöarna, Syrien, Taiwan, Tanzania, Tchad, Togo, Tokelau, Tonga, Trinidad och Tobago, Tunisien, Turks- och Caicosöarna, Tuvalu, Uganda, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Wallis- och Futunaöarna, Zambia, Zimbabwe och Östtimor.

---

II Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk

Kommissionen

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/30

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 26 januari 2005

om ändring av besluten 2001/881/EG och 2002/459/EG med avseende på förteckningen över gränskontrollstationer

(delgivet med nr K(2005) 126)

(Text av betydelse för EES)

(2005/102/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättande av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden, särskilt artikel 20.3 i detta (1),

med beaktande av rådets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastställande av regler för hur veterinärkontroller skall organiseras för djur som importeras till gemenskapen från tredje land och om ändring av direktiven 89/662/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (2), särskilt artikel 6.4 i detta,

med beaktande av rådets direktiv 97/78/EG av den 18 december 1997 om principerna för organisering av veterinärkontroller av produkter från tredje land som förs in i gemenskapen (3), särskilt artikel 6.2 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens beslut 2001/881/EG av den 7 december 2001 om upprättande av en förteckning över gränskontrollstationer som godkänts för veterinärkontroller av djur och animalieprodukter från tredje land och om uppdatering av de närmare bestämmelserna för kontroller som skall utföras av experter från kommissionen (4) bör uppdateras för att särskild hänsyn skall kunna tas till utvecklingen i vissa medlemsstater och till kontroller som utförs enligt detta beslut. Den förteckning över gränskontrollstationer som fastställs i beslut 2001/881/EG (”förteckningen”) omfattar varje gränskontrollstations enhetsnummer inom TRACES-systemet. TRACES är ett datasystem som infördes genom kommissionens beslut 2004/292/EG (5) och det ersätter det tidigare Animo-systemet som bygger på den struktur som infördes genom kommissionens beslut 91/398/EEG (6) för spårning av djurs och vissa produkters rörelser vid handeln inom gemenskapen och vid viss import. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslut 2001/881/EG av den 7 december 2001 om upprättande av en förteckning över gränskontrollstationer som godkänts för veterinärkontroller av djur och animalieprodukter från tredje land och om uppdatering av de närmare bestämmelserna för kontroller som skall utföras av experter från kommissionen (4) bör uppdateras för att särskild hänsyn skall kunna tas till utvecklingen i vissa medlemsstater och till kontroller som utförs enligt detta beslut. Den förteckning över gränskontrollstationer som fastställs i beslut 2001/881/EG (”förteckningen”) omfattar varje gränskontrollstations enhetsnummer inom TRACES-systemet. TRACES är ett datasystem som infördes genom kommissionens beslut 2004/292/EG (5) och det ersätter det tidigare Animo-systemet som bygger på den struktur som infördes genom kommissionens beslut 91/398/EEG (6) för spårning av djurs och vissa produkters rörelser vid handeln inom gemenskapen och vid viss import.

| (2) | På grund av en godkänd kontroll enligt beslut 2001/881/EG bör gränskontrollstationer på följande orter läggas till förteckningen: Daugavpils, Riga, Rezekne och Ventspils i Lettland, Castellón i Spanien och Gyékényes, Kelebia och Eperjeske i Ungern. |
| --- | --- |

(2)

På grund av en godkänd kontroll enligt beslut 2001/881/EG bör gränskontrollstationer på följande orter läggas till förteckningen: Daugavpils, Riga, Rezekne och Ventspils i Lettland, Castellón i Spanien och Gyékényes, Kelebia och Eperjeske i Ungern.

| (3) | På begäran av Förenade kungariket skall hamnen North Shields och på begäran av Frankrike Divonne och hamnen La Rochelle Rochefort strykas från förteckningen. |
| --- | --- |

(3)

På begäran av Förenade kungariket skall hamnen North Shields och på begäran av Frankrike Divonne och hamnen La Rochelle Rochefort strykas från förteckningen.

| (4) | Förteckningen bör dessutom uppdateras med hänsyn till de senaste ändringarna av kategorier av djur eller produkter som kan granskas på stationerna och organisationen av inspektionscentrer på stationerna för en rad gränskontrollstationer som redan godkänts genom beslut 2001/881/EG. |
| --- | --- |

(4)

Förteckningen bör dessutom uppdateras med hänsyn till de senaste ändringarna av kategorier av djur eller produkter som kan granskas på stationerna och organisationen av inspektionscentrer på stationerna för en rad gränskontrollstationer som redan godkänts genom beslut 2001/881/EG.

| (5) | Förteckningen har ändrats flera gånger. För att förtydliga gemenskapsrätten är det lämpligt att ersätta förteckningen med den förteckning som ingår i detta beslut. Beslut 2001/881/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Förteckningen har ändrats flera gånger. För att förtydliga gemenskapsrätten är det lämpligt att ersätta förteckningen med den förteckning som ingår i detta beslut. Beslut 2001/881/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | I förteckningen över enheter i kommissionens beslut 2002/459/EG av den 4 juni 2002 om fastställande av förteckningen över enheterna i det datoriserade nätet Animo och om upphävande av beslut 2000/287/EG (7) ingår TRACES-koder för varje gränskontrollstation i gemenskapen. För att EG-lagstiftningen skall vara enhetlig bör förteckningen uppdateras för att ta hänsyn till relevanta ändringar och för att behålla en förteckning som är identisk med den i kommissionens beslut 2001/881/EG. Beslut 2002/459/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

I förteckningen över enheter i kommissionens beslut 2002/459/EG av den 4 juni 2002 om fastställande av förteckningen över enheterna i det datoriserade nätet Animo och om upphävande av beslut 2000/287/EG (7) ingår TRACES-koder för varje gränskontrollstation i gemenskapen. För att EG-lagstiftningen skall vara enhetlig bör förteckningen uppdateras för att ta hänsyn till relevanta ändringar och för att behålla en förteckning som är identisk med den i kommissionens beslut 2001/881/EG. Beslut 2002/459/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagan till beslut 2001/881/EG skall ersättas med bilaga I till föreliggande beslut.

Artikel 2

Bilagan till beslut 2002/459/EG skall ändras på det sätt som anges i bilaga II till detta beslut.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 26 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/33/EG (EGT L 315, 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EGT L 268, 24.9.1991, s. 56. Direktivet senast ändrat genom Anslutningsakten från 2003.

2

(3)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 9. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 (EUT L 165, 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  EGT L 326, 11.12.2001, s. 44. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/608/EG (EUT L 274, 24.8.2004, s. 15).

4

(5)  EUT L 94, 31.3.2004, s. 63.

5

(6)  EGT L 221, 9.8.1991, s. 30.

6

(7)  EGT L 159, 17.6.2002, s. 27. Beslutet senast ändrat genom beslut 2004/477/EG (EUT L 160, 30.4.2004, s. 53). Rättat i EUT EUT L 212, 12.6.2004, s. 53.

7

---

BILAGA I

”PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANEXO — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA

SEZNAM SCHVÁLENÝCH STANOVIŠŤ HRANIČNÍCH KONTROLLISTE OVER GODKENDTE GRÆNSEKONTROLSTEDERVERZEICHNIS DER ZUGELASSENEN GRENZKONTROLLSTELLENKOKKULEPITUD PIIRIKONTROLLI PUNKTIDE NIMEKIRIΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΕΓΚΕΚΡΙΜΕΝΩΝ ΜΕΘΟΡΙΑΚΩΝ ΣΤΑΘΜΩΝ ΕΠΙΘΕΩΡΗΣΗΣLIST OF AGREED BORDER INSPECTIONS POSTSLISTA DE PUESTOS DE INSPECCIÓN FRONTERIZOS AUTORIZADOSLISTES DES POSTES D'INSPECTION FRONTALIERS AGRÉESELENCO DEI POSTI DI ISPEZIONE FRONTALIERI RICONOSCIUTIAPSTIPRINĀTO ROBEŽKONTROLES PUNKTU SARAKSTSSUTARTŲ PASIENIO KONTROLĖS POSTŲ SĄRAŠASA MEGÁLLAPODÁS SZERINTI HATÁRELLENŐRZŐ PONTOKLISTA TA' POSTIJIET MIFTIEHMA GĦAL SPEZZJONIJIET TA' FRUNTIERALIJST VAN DE ERKENDE INSPECTIEPOSTEN AAN DE GRENSWYKAZ UZGODNIONYCH PUNKTÓW KONTROLI GRANICZNEJLISTA DOS POSTOS DE INSPECÇÃO APROVADOSZOZNAM SCHVÁLENÝCH HRANIČNÝCH INŠPEKČNÝCH STANÍCSEZNAM DOGOVORJENIH MEJNIH KONTROLNIH TOČKLUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTAFÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA GRÄNSKONTROLLSTATIONER

| 1 | = | Název
  Navn
  Name
  Nimi
  Ονομασία
  Name
  Nombre
  Nom
  Nome
  Vārds
  Pavadinimas
  Név
  Isem
  Naam
  Nazwa
  Nome
  Meno
  Ime
  Nimi
  Namn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACES kód
  Traces-kode
  TRACES-Code
  Traces-kood
  Κωδικός Traces
  Traces Code
  Código Traces
  Code Traces
  Codice Traces
  Dzīvnieka kods
  TRACES kodas
  Traces-kód
  Kodiċi-Traces
  Traces-code
  Kod Traces
  Código Traces
  Kód Traces
  Traces-koda
  Traces-koodi
  Traces-kod |
| 3 | = | Typ
  Type
  Art
  Tüüp
  Φύση
  Type
  Tipo
  Type
  Tipo
  Tips
  Tipas
  Típus
  Tip
  Type
  Rodzaj punktu
  Tipo
  Typ
  Tip
  Tyyppi
  Typ







  A | = | Letiště
  Lufthavn
  Flughafen
  Lennujaam
  Αεροδρόμιο
  Airport
  Aeropuerto
  Aéroport
  Aeroporto
  Lidosta
  Oro uostas
  Repülőtér
  Ajruport
  Luchthaven
  Na lotnisku
  Aeroporto
  Letisko
  Letališče
  Lentokenttä
  Flygplats |
| F | = | Železnice
  Jernbane
  Schiene
  Raudtee
  Σιδηρόδρομος
  Raila
  Ferrocarril
  Rail
  Ferrovia
  Dzelzceļš
  Geležinkelis
  Vasút
  Ferrovija
  Spoorweg
  Na przejściu kolejowym
  Caminho-de-ferro
  Železnica
  Železnica
  Rautatie
  Järnväg |
| P | = | Přístav
  Havn
  Hafen
  Sadam
  Λιμένας
  Port
  Puerto
  Port
  Porto
  Osta
  Uostas
  Kikötő
  Port
  Zeehaven
  Na przejściu morskim
  Porto
  Prístav
  Pristanišče
  Satama
  Hamn |
| R | = | Silnice
  Landevej
  Straße
  Maantee
  Οδός
  Road
  Carretera
  Route
  Strada
  Ceļš
  Kelias
  Közút
  Triq
  Weg
  Na przejściu drogowym
  Estrada
  Cesta
  Cesta
  Maantie
  Väg |

1

=

Název

Navn

Name

Nimi

Ονομασία

Name

Nombre

Nom

Nome

Vārds

Pavadinimas

Név

Isem

Naam

Nazwa

Nome

Meno

Ime

Nimi

Namn

2

=

TRACES kód

Traces-kode

TRACES-Code

Traces-kood

Κωδικός Traces

Traces Code

Código Traces

Code Traces

Codice Traces

Dzīvnieka kods

TRACES kodas

Traces-kód

Kodiċi-Traces

Traces-code

Kod Traces

Código Traces

Kód Traces

Traces-koda

Traces-koodi

Traces-kod

3

=

Typ

Type

Art

Tüüp

Φύση

Type

Tipo

Type

Tipo

Tips

Tipas

Típus

Tip

Type

Rodzaj punktu

Tipo

Typ

Tip

Tyyppi

Typ

A

=

Letiště

Lufthavn

Flughafen

Lennujaam

Αεροδρόμιο

Airport

Aeropuerto

Aéroport

Aeroporto

Lidosta

Oro uostas

Repülőtér

Ajruport

Luchthaven

Na lotnisku

Aeroporto

Letisko

Letališče

Lentokenttä

Flygplats

F

=

Železnice

Jernbane

Schiene

Raudtee

Σιδηρόδρομος

Raila

Ferrocarril

Rail

Ferrovia

Dzelzceļš

Geležinkelis

Vasút

Ferrovija

Spoorweg

Na przejściu kolejowym

Caminho-de-ferro

Železnica

Železnica

Rautatie

Järnväg

P

=

Přístav

Havn

Hafen

Sadam

Λιμένας

Port

Puerto

Port

Porto

Osta

Uostas

Kikötő

Port

Zeehaven

Na przejściu morskim

Porto

Prístav

Pristanišče

Satama

Hamn

R

=

Silnice

Landevej

Straße

Maantee

Οδός

Road

Carretera

Route

Strada

Ceļš

Kelias

Közút

Triq

Weg

Na przejściu drogowym

Estrada

Cesta

Cesta

Maantie

Väg

4

=

Kontrolní středisko

Inspektionscenter

Kontrollzentrum

Kontrollkeskus

Κέντρo ελέγχου

Inspection centre

Centro de inspección

Centre d’inspection

Centro d’ispezione

Pārbaudes centrs

Kontrolės centras

Ellenőrző központ

Ċentru ta' spezzjoni

Inspectiecentrum

Ośrodek kontroli

Centro de inspecção

Inšpekčné stredisko

Kontrolno središče

Tarkastuskeskus

Kontrollcentrum

5

=

Produkty

Produkter

Erzeugnisse

Tooted

Προϊόντα

Products

Productos

Produits

Prodotti

Produkti

Produktai

Termékek

Prodotti

Producten

Produkty

Produtos

Produkty

Proizvodi

Tuotteet

Produkter

| HC | = | Všechny výrobky pro lidskou spotřebu
  Alle produkter til konsum
  Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse
  Kõik inimtarbitavad tooted
  Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση
  All Products for Human Consumption
  Todos los productos destinados al consumo humano
  Tous produits de consommation humaine
  Prodotti per il consumo umano
  Visi patēriņa produkti
  Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai
  Az emberi fogyasztásra szánt összes termék
  Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem
  Producten voor menselijke consumptie
  Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi
  Todos os produtos para consumo humano
  Všetky produkty na ľudskú spotrebu
  Vsi proizvodi za prehrano ljudi
  Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet
  Produkter avsedda för konsumtion |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Ostatní výrobky
  Andre produkter
  Andere Erzeugnisse
  Teised tooted
  Λοιπά προϊόντα
  Other Products
  Otros productos
  Autres produits
  Altri prodotti
  Citi produkti
  Kiti produktai
  Egyéb termékek
  Prodotti Oħra
  Andere producten
  Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi
  Outros produtos
  Ostatné produkty
  Drugi proizvodi
  Muut tuotteet
  Andra produkter |
| NT | = | žádné teplotní požadavky
  ingen temperaturkrav
  Ohne Temperaturanforderungen
  Ilma temperatuuri nõueteta
  Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία
  no temperature requirements
  Sin requisitos de temperatura
  sans conditions de température
  che non richiedono temperature specifiche
  Nav prasību attiecībā uz temperatūru
  Nėra temperatūros reikalavimų
  nincsenek hőmérsékleti követelmények
  ebda ħtiġijiet ta' temperatura
  geen temperaturen vereist
  Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  sem exigências quanto à temperatura
  Žiadne požiadavky na teplotu
  Nobenih temperaturnih zahtev
  Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia
  Inga krav på temperatur |
| T | = | Zmražené/chlazené výrobky
  Frosne/kølede produkter
  Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse
  Külmutatud/jahutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη
  Frozen/chilled products
  Productos congelados/refrigerados
  Produits congelés/réfrigérés
  Prodotti congelati/refrigerati
  Sasaldēti/atdzesēti produkti
  Užšaldyti/atšaldyti produktai
  Fagyasztott/hűtött termékek
  Prodotti ffriżati/mkessħin
  Bevroren/gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  Produtos congelados/refrigerados
  Mrazené/chladené produkty
  Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi
  Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet
  Frysta/kylda produkter |
| T(FR) | = | Zmražené výrobky
  Frosne produkter
  Gefrorene Erzeugnisse
  Külmutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα
  Frozen products
  Productos congelados
  Produits congelés
  Prodotti congelati
  Sasaldēti produkti
  Užšaldyti produktai
  Fagyasztott termékek
  Prodotti ffriżati
  Bevroren producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia
  Produtos congelados
  Mrazené produkty
  Zamrznjeni proizvodi
  Pakastetut tuotteet
  Frysta produkter |
| T(CH) | = | Chlazené výrobky
  Kølede produkter
  Gekühlte Erzeugnisse
  Jahutatud tooted
  Διατηρημένα με απλή ψύξη
  Chilled products
  Productos refrigerados
  Produits réfrigérés
  Prodotti refrigerati
  Atdzesēti produkti
  Atšaldyti produktai
  Hűtött termékek
  Prodotti mkessħin
  Gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia
  Produtos refrigerados
  Chladené produkty
  Ohlajeni proizvodi
  Jäähdytetyt tuotteet
  Kylda produkter |

HC

=

Všechny výrobky pro lidskou spotřebu

Alle produkter til konsum

Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse

Kõik inimtarbitavad tooted

Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση

All Products for Human Consumption

Todos los productos destinados al consumo humano

Tous produits de consommation humaine

Prodotti per il consumo umano

Visi patēriņa produkti

Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai

Az emberi fogyasztásra szánt összes termék

Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem

Producten voor menselijke consumptie

Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi

Todos os produtos para consumo humano

Všetky produkty na ľudskú spotrebu

Vsi proizvodi za prehrano ljudi

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

Produkter avsedda för konsumtion

NHC

=

Ostatní výrobky

Andre produkter

Andere Erzeugnisse

Teised tooted

Λοιπά προϊόντα

Other Products

Otros productos

Autres produits

Altri prodotti

Citi produkti

Kiti produktai

Egyéb termékek

Prodotti Oħra

Andere producten

Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi

Outros produtos

Ostatné produkty

Drugi proizvodi

Muut tuotteet

Andra produkter

NT

=

žádné teplotní požadavky

ingen temperaturkrav

Ohne Temperaturanforderungen

Ilma temperatuuri nõueteta

Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία

no temperature requirements

Sin requisitos de temperatura

sans conditions de température

che non richiedono temperature specifiche

Nav prasību attiecībā uz temperatūru

Nėra temperatūros reikalavimų

nincsenek hőmérsékleti követelmények

ebda ħtiġijiet ta' temperatura

geen temperaturen vereist

Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

sem exigências quanto à temperatura

Žiadne požiadavky na teplotu

Nobenih temperaturnih zahtev

Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia

Inga krav på temperatur

T

=

Zmražené/chlazené výrobky

Frosne/kølede produkter

Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse

Külmutatud/jahutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη

Frozen/chilled products

Productos congelados/refrigerados

Produits congelés/réfrigérés

Prodotti congelati/refrigerati

Sasaldēti/atdzesēti produkti

Užšaldyti/atšaldyti produktai

Fagyasztott/hűtött termékek

Prodotti ffriżati/mkessħin

Bevroren/gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

Produtos congelados/refrigerados

Mrazené/chladené produkty

Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi

Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet

Frysta/kylda produkter

T(FR)

=

Zmražené výrobky

Frosne produkter

Gefrorene Erzeugnisse

Külmutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα

Frozen products

Productos congelados

Produits congelés

Prodotti congelati

Sasaldēti produkti

Užšaldyti produktai

Fagyasztott termékek

Prodotti ffriżati

Bevroren producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia

Produtos congelados

Mrazené produkty

Zamrznjeni proizvodi

Pakastetut tuotteet

Frysta produkter

T(CH)

=

Chlazené výrobky

Kølede produkter

Gekühlte Erzeugnisse

Jahutatud tooted

Διατηρημένα με απλή ψύξη

Chilled products

Productos refrigerados

Produits réfrigérés

Prodotti refrigerati

Atdzesēti produkti

Atšaldyti produktai

Hűtött termékek

Prodotti mkessħin

Gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia

Produtos refrigerados

Chladené produkty

Ohlajeni proizvodi

Jäähdytetyt tuotteet

Kylda produkter

6

=

Živá zvířata

Levende dyr

Lebende Tiere

Elusloomad

Ζωντανά ζώα

Live animals

Animales vivos

Animaux vivants

Animali vivi

Dzīvi dzīvnieki

Gyvi gyvūnai

Élő állatok

Annimali ħajjin

Levende dieren

Zwierzęta

Animais vivos

Živé zvieratá

Žive živali

Elävät eläimet

Levande djur

| U | = | Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci
  Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen
  Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde
  Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused
  Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα
  Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds
  Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes
  Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages
  Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici
  Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži
  Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai
  Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások
  Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen
  Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi
  Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens
  Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate
  Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky
  Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji
  Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet
  Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS
  Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF
  Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt
  Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased
  Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου
  Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC
  Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo
  Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil
  Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio
  Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK
  Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB
  A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék
  Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE
  Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad
  Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG
  Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho
  Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS
  Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS
  Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY
  Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG |
| O | = | Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)
  Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)
  Andere Tiere (einschließlich Zootiere)
  Teised loomad (k.a loomaaia loomad)
  Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)
  Other animals (including zoo animals)
  Otros animales (incluidos los de zoológico)
  Autres animaux (y compris animaux de zoos)
  Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)
  Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)
  Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)
  egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)
  Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)
  Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)
  Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)
  Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)
  Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)
  Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)
  Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)
  Andra djur (även djur från djurparker) |

U

=

Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci

Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen

Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde

Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα

Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds

Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes

Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages

Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici

Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži

Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai

Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások

Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen

Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi

Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens

Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate

Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky

Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur

E

=

Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS

Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF

Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased

Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου

Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC

Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo

Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil

Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio

Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK

Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB

A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék

Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE

Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad

Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG

Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho

Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS

Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS

Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY

Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG

O

=

Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)

Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)

Andere Tiere (einschließlich Zootiere)

Teised loomad (k.a loomaaia loomad)

Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)

Other animals (including zoo animals)

Otros animales (incluidos los de zoológico)

Autres animaux (y compris animaux de zoos)

Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)

Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)

Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)

egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)

Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)

Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)

Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)

Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)

Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)

Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)

Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)

Andra djur (även djur från djurparker)

5-6

=

Zvláštní poznámky

Særlige betingelser

Spezielle Bemerkungen

Erimärkused

Ειδικές παρατηρήσεις

Special remarks

Menciones especiales

Mentions spéciales

Note particolari

Īpašas atzīmes

Specialios pastabos

Különleges észrevételek

Rimarki speċjali

Bijzondere opmerkingen

Szczególne uwagi

Menções especiais

Osobitné poznámky

Posebne opombe

Erityismainintoja

Anmärkningar

| (*) | = | Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6
  Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6
  Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt
  Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6
  Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6
  Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6
  Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)
  Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6
  Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6
  Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6
  Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse
  További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van
  Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6
  Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6
  Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6
  Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6
  Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6
  Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6
  Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään
  Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6 |
| --- | --- | --- |
| (1) | = | Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES
  Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF
  Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde
  Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel
  Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου
  Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC
  De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo
  Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil
  Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio
  Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu
  Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą
  A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva
  Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE
  Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad
  Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE
  Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho
  Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES
  Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES
  Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti
  Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG |
| (2) | = | Pouze balené výrobky
  Kun emballerede produkter
  Nur umhüllte Erzeugnisse
  Ainult pakitud tooted
  Συσκευασμένα προϊόντα μόνο
  Packed products only
  Únicamente productos embalados
  Produits emballés uniquement
  Prodotti imballati unicamente
  Tikai fasēti produkti
  Tiktai supakuoti produktai
  Csak becsomagolt áruk
  Prodotti ppakkjati biss
  Uitsluitend verpakte producten
  Tylko produkty pakowane
  Apenas produtos embalados
  Len balené produkty
  Samo pakirani proizvodi
  Ainoastaan pakatut tuotteet
  Endast förpackade produkter |
| (3) | = | Pouze rybářské výrobky
  Kun fiskeprodukter
  Ausschließlich Fischereierzeugnisse
  Ainult pakitud kalatooted
  Αλιεύματα μόνο
  Fishery products only
  Únicamente productos pesqueros
  Produits de la pêche uniquement
  Prodotti della pesca unicamente
  Tikai zivju produkti
  Tiktai žuvininkystės produktai
  Csak halászati termékek
  Prodotti tas-sajd biss
  Uitsluitend visserijproducten
  Tylko produkty rybne
  Apenas produtos da pesca
  Len produkty rybolovu
  Samo ribiški proizvodi
  Ainoastaan kalastustuotteet
  Endast fiskeriprodukter |
| (4) | = | Pouze živočišné bílkoviny
  Kun animalske proteiner
  Nur tierisches Eiweiß
  Ainult loomsed valgud
  Ζωικές πρωτεΐνες μόνο
  Animal proteins only
  Únicamente proteínas animales
  Uniquement protéines animales
  Unicamente proteine animali
  Tikai dzīvnieku proteīns
  Tiktai gyvuliniai baltymai
  Csak állati fehérjék
  Proteini ta' l-annimali biss
  Uitsluitend dierlijke eiwitten
  Tylko białko zwierzęce
  Apenas proteínas animais
  Len živočíšne bielkoviny
  Samo živalske beljakovine
  Ainoastaan eläinproteiinit
  Endast djurprotein |
| (5) | = | Pouze surové kůže s vlnou
  Kun uld, skind og huder
  Nur Wolle, Häute und Felle
  Ainult villad, karusnahad ja loomanahad
  Έριο και δέρματα μόνο
  Wool hides and skins only
  Únicamente lana, cueros y pieles
  Laine et peaux uniquement
  Lana e pelli unicamente
  Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas
  Tiktai vilnos, kailiai ir odos
  Csak irhák és bőrök
  Ġlud tas-suf biss
  Uitsluitend wol, huiden en vellen
  Tylko skóry futerkowe i inne
  Apenas lã e peles
  Len vlnené prikrýrky a kože
  Samo kožuh in koža
  Ainoastaan villa, vuodat ja nahat
  Endast ull, hudar och skinn |
| (6) | = | Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky
  Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle
  Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier
  Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid
  Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια
  Only liquid fats, oils, and fish oils
  Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado
  Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement
  Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce
  Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa
  Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai
  Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok
  Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss
  Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie
  Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne
  Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe
  Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje
  Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja
  Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt
  Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor |
| (7) | = | Islandští poníci (pouze od dubna do října)
  Islandske ponyer (kun fra april til oktober)
  Islandponys (nur von April bis Oktober)
  Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)
  Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)
  Icelandic ponies (from April to October only)
  Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)
  Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)
  Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)
  Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)
  Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)
  Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)
  Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))
  IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)
  Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)
  Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)
  Islandské poníky (len od apríla do októbra)
  Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)
  Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)
  Islandshästar (endast från april till oktober) |
| (8) | = | Pouze koňovití
  Kun enhovede dyr
  Nur Einhufer
  Ainult hobuslased
  Μόνο ιπποειδή
  Equidaes only
  Équidos únicamente
  Équidés uniquement
  Unicamente equidi
  Tikai Equidae

  Tiktai kanopiniai
  Csak lófélék
  Ekwidi biss
  Uitsluitend paardachtigen
  Tylko koniowate
  Apenas equídeos
  Len zvieratá koňovité
  Samo equidae
  Ainoastaan hevoset
  Endast hästdjur |
| (9) | = | Pouze tropické ryby
  Kun tropiske fisk
  Nur tropische Fische
  Ainult troopilised kalad
  Τροπικά ψάρια μόνο
  Tropical fish only
  Únicamente peces tropicales
  Poissons tropicaux uniquement
  Unicamente pesci tropicali
  Tikai tropu zivis
  Tiktai tropinės žuvys
  Csak trópusi halak
  Ħut tropikali biss
  Uitsluitend tropische vissen
  Tylko ryby tropikalne
  Apenas peixes tropicais
  Len tropické ryby
  Samo tropske ribe
  Ainoastaan trooppiset kalat
  Endast tropiska fiskar |
| (10) | = | Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci
  Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle
  Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel
  Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased
  Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή
  Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites
  Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas
  Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites
  Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti
  Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites
  Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius
  Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak
  qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss
  Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)
  Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe
  Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites
  Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce
  Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči
  Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut
  Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar |
| (11) | = | Pouze krmiva ve velkém
  Kun foderstoffer i løs afladning
  Nur Futtermittel als Schüttgut
  Ainult pakendamata loomatoit
  Ζωοτροφές χύμα μόνο
  Only feedstuffs in bulk
  Únicamente alimentos a granel para animales
  Aliments pour animaux en vrac uniquement
  Alimenti per animali in massa unicamente
  Tikai beramā lopbarība
  Tiktai neįpakuoti pašarai
  Csak ömlesztett takarmányok
  Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss
  Uitsluitend onverpakte diervoeders
  Tylko żywność luzem
  Apenas alimentos para animais a granel
  Len voľne uložené krmivá
  Samo krma v razsutem stanju
  Ainoastaan pakkaamaton rehu
  Endast foder i lösvikt |
| (12) | = | Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.
  Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.
  Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.
  Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul
  Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.
  For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.
  En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.
  Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.
  Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.
  (U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam
  (U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai
  Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.
  Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss
  Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.
  Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo
  Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.
  Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO
  Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.
  Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.
  För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker. |
| (13) | = | Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).
  Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).
  Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.
  Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).
  Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.
  Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.
  Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.
  Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).
  Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.
  Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004). |
| (14) | = | Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.
  Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.
  Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.
  Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla
  Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.
  Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation
  Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.
  Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.
  Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.
  Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.
  Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.
  Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.
  Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti
  Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.
  Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.
  Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.
  Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.
  Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.
  Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.
  För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning. |

(*)

=

Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6

Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6

Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt

Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6

Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6

Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6

Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)

Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6

Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6

Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6

Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse

További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van

Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6

Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6

Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6

Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6

Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6

Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6

Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään

Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6

(1)

=

Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES

Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF

Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde

Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel

Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου

Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC

De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo

Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil

Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio

Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu

Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą

A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva

Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE

Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad

Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE

Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho

Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES

Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti

Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG

(2)

=

Pouze balené výrobky

Kun emballerede produkter

Nur umhüllte Erzeugnisse

Ainult pakitud tooted

Συσκευασμένα προϊόντα μόνο

Packed products only

Únicamente productos embalados

Produits emballés uniquement

Prodotti imballati unicamente

Tikai fasēti produkti

Tiktai supakuoti produktai

Csak becsomagolt áruk

Prodotti ppakkjati biss

Uitsluitend verpakte producten

Tylko produkty pakowane

Apenas produtos embalados

Len balené produkty

Samo pakirani proizvodi

Ainoastaan pakatut tuotteet

Endast förpackade produkter

(3)

=

Pouze rybářské výrobky

Kun fiskeprodukter

Ausschließlich Fischereierzeugnisse

Ainult pakitud kalatooted

Αλιεύματα μόνο

Fishery products only

Únicamente productos pesqueros

Produits de la pêche uniquement

Prodotti della pesca unicamente

Tikai zivju produkti

Tiktai žuvininkystės produktai

Csak halászati termékek

Prodotti tas-sajd biss

Uitsluitend visserijproducten

Tylko produkty rybne

Apenas produtos da pesca

Len produkty rybolovu

Samo ribiški proizvodi

Ainoastaan kalastustuotteet

Endast fiskeriprodukter

(4)

=

Pouze živočišné bílkoviny

Kun animalske proteiner

Nur tierisches Eiweiß

Ainult loomsed valgud

Ζωικές πρωτεΐνες μόνο

Animal proteins only

Únicamente proteínas animales

Uniquement protéines animales

Unicamente proteine animali

Tikai dzīvnieku proteīns

Tiktai gyvuliniai baltymai

Csak állati fehérjék

Proteini ta' l-annimali biss

Uitsluitend dierlijke eiwitten

Tylko białko zwierzęce

Apenas proteínas animais

Len živočíšne bielkoviny

Samo živalske beljakovine

Ainoastaan eläinproteiinit

Endast djurprotein

(5)

=

Pouze surové kůže s vlnou

Kun uld, skind og huder

Nur Wolle, Häute und Felle

Ainult villad, karusnahad ja loomanahad

Έριο και δέρματα μόνο

Wool hides and skins only

Únicamente lana, cueros y pieles

Laine et peaux uniquement

Lana e pelli unicamente

Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas

Tiktai vilnos, kailiai ir odos

Csak irhák és bőrök

Ġlud tas-suf biss

Uitsluitend wol, huiden en vellen

Tylko skóry futerkowe i inne

Apenas lã e peles

Len vlnené prikrýrky a kože

Samo kožuh in koža

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

Endast ull, hudar och skinn

(6)

=

Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky

Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle

Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια

Only liquid fats, oils, and fish oils

Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado

Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement

Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce

Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa

Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai

Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok

Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss

Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie

Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne

Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe

Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje

Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor

(7)

=

Islandští poníci (pouze od dubna do října)

Islandske ponyer (kun fra april til oktober)

Islandponys (nur von April bis Oktober)

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)

Icelandic ponies (from April to October only)

Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)

Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)

Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)

Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)

Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)

Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)

Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))

IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)

Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)

Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)

Islandské poníky (len od apríla do októbra)

Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

Islandshästar (endast från april till oktober)

(8)

=

Pouze koňovití

Kun enhovede dyr

Nur Einhufer

Ainult hobuslased

Μόνο ιπποειδή

Equidaes only

Équidos únicamente

Équidés uniquement

Unicamente equidi

Tikai Equidae

Tiktai kanopiniai

Csak lófélék

Ekwidi biss

Uitsluitend paardachtigen

Tylko koniowate

Apenas equídeos

Len zvieratá koňovité

Samo equidae

Ainoastaan hevoset

Endast hästdjur

(9)

=

Pouze tropické ryby

Kun tropiske fisk

Nur tropische Fische

Ainult troopilised kalad

Τροπικά ψάρια μόνο

Tropical fish only

Únicamente peces tropicales

Poissons tropicaux uniquement

Unicamente pesci tropicali

Tikai tropu zivis

Tiktai tropinės žuvys

Csak trópusi halak

Ħut tropikali biss

Uitsluitend tropische vissen

Tylko ryby tropikalne

Apenas peixes tropicais

Len tropické ryby

Samo tropske ribe

Ainoastaan trooppiset kalat

Endast tropiska fiskar

(10)

=

Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci

Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle

Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased

Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή

Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites

Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas

Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites

Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti

Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites

Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius

Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak

qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss

Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)

Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe

Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites

Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce

Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut

Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar

(11)

=

Pouze krmiva ve velkém

Kun foderstoffer i løs afladning

Nur Futtermittel als Schüttgut

Ainult pakendamata loomatoit

Ζωοτροφές χύμα μόνο

Only feedstuffs in bulk

Únicamente alimentos a granel para animales

Aliments pour animaux en vrac uniquement

Alimenti per animali in massa unicamente

Tikai beramā lopbarība

Tiktai neįpakuoti pašarai

Csak ömlesztett takarmányok

Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss

Uitsluitend onverpakte diervoeders

Tylko żywność luzem

Apenas alimentos para animais a granel

Len voľne uložené krmivá

Samo krma v razsutem stanju

Ainoastaan pakkaamaton rehu

Endast foder i lösvikt

(12)

=

Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.

Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.

Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.

Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul

Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.

For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.

En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.

Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.

Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.

(U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam

(U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai

Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.

Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss

Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.

Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo

Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.

Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO

Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.

För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker.

(13)

=

Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).

Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).

Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.

Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).

Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.

Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.

Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.

Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).

Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.

Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004).

(14)

=

Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.

Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.

Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.

Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla

Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.

Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation

Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.

Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.

Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.

Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.

Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.

Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.

Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti

Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.

Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.

Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.

Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.

Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.

Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.

För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning.

Země: BelgieLand: BelgienLand: BelgienRiik: BelgiaΧώρα: ΒέλγιοCountry: BelgiumPaís: BélgicaPays: BelgiquePaese: BelgioValsts: BeļģijaŠalis: BelgijaOrszág: BelgiumPajjiż: BelġjuLand: BelgiëKraj: BelgiaPaís: BélgicaKrajina: BelgickoDržava: BelgijaMaa: BelgiaLand: Belgien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antwerpen | 0502699 | P | | HC, NHC | |
| Brussel-Zaventem | 0502899 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | HC | |
| Centre 3 | NHC | U, E, O |
| Charleroi | 0503299 | A | | HC(2) | |
| Gent | 0502999 | P | | HC-NT(6) NHC-NT(6) | |
| Liège | 0503099 | A | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | U, E, O |
| Oostende | 0502599 | P | | HC-T(2) | |
| Oostende | 0503199 | A | Centre 1 | HC(2) | |
| Centre 2 | | E, O |
| Zeebrugge | 0502799 | P | OHCZ | HC, NHC | |
| FCT | HC | |

1

2

3

4

5

6

Antwerpen

0502699

P

HC, NHC

Brussel-Zaventem

0502899

A

Centre 1

HC

Centre 2

HC

Centre 3

NHC

U, E, O

Charleroi

0503299

A

HC(2)

Gent

0502999

P

HC-NT(6) NHC-NT(6)

Liège

0503099

A

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

U, E, O

Oostende

0502599

P

HC-T(2)

Oostende

0503199

A

Centre 1

HC(2)

Centre 2

E, O

Zeebrugge

0502799

P

OHCZ

HC, NHC

FCT

HC

Země: Česká republikaLand: TjekkietLand: Tschechische RepublikRiik: Tšehhi VabariikΧώρα: Τσεχική ΔημοκρατίαCountry: Czech RepublicPaís: República ChecaPays: République tchèquePaese: Repubblica cecaValsts: ČehijaŠalis: Čekijos RespublikaOrszág: Cseh KöztársaságPajjiż: Repubblika ĊekaLand: TsjechiëKraj: CzechyPaís: República ChecaKrajina: Česká republikaDržava: ČeškaMaa: TšekkiLand: Tjeckien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Praha-Ruzyně | 2200099 | A | | HC(2), NHC(2) | E, O |

1

2

3

4

5

6

Praha-Ruzyně

2200099

A

HC(2), NHC(2)

E, O

Země: DánskoLand: DanmarkLand: DänemarkRiik: TaaniΧώρα: ΔανίαCountry: DenmarkPaís: DinamarcaPays: DanemarkPaese: DanimarcaValsts: DānijaŠalis: DanijaOrszág: DániaPajjiż: DanimarkaLand: DenemarkenKraj: DaniaPaís: DinamarcaKrajina: DánskoDržava: DanskaMaa: TanskaLand: Danmark

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ålborg 1 | 0902299 | P | | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Ålborg 2 | 0951699 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Århus | 0902199 | P | | HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11) | |
| Esbjerg | 0902399 | P | | HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11) | |
| Fredericia | 0911099 | P | | HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11 | |
| Hanstholm | 0911399 | P | | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Hirtshals | 0911599 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Centre 2 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Billund | 0901799 | A | | HC-T(1)(2), NHC(2) | U, E, O |
| København | 0911699 | A | Centre 1 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 2 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| København | 0921699 | P | | HC(1), NHC | |
| Rønne | 0941699 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kolding | 0901899 | P | | NHC(11) | |
| Skagen | 0901999 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Ålborg 1

0902299

P

HC-T(FR)(1)(2)

Ålborg 2

0951699

P

HC(2), NHC(2)

Århus

0902199

P

HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11)

Esbjerg

0902399

P

HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11)

Fredericia

0911099

P

HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11

Hanstholm

0911399

P

HC-T(FR)(1)(3)

Hirtshals

0911599

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)(2)

Centre 2

HC-T(FR)(1)(2)

Billund

0901799

A

HC-T(1)(2), NHC(2)

U, E, O

København

0911699

A

Centre 1

HC(1)(2), NHC(2)

Centre 3

U, E, O

Centre 2

HC(1)(2), NHC(2)

København

0921699

P

HC(1), NHC

Rønne

0941699

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kolding

0901899

P

NHC(11)

Skagen

0901999

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Země: NěmeckoLand: TysklandLand: DeutschlandRiik: SaksamaaΧώρα: ΓερμανίαCountry: GermanyPaís: AlemaniaPays: AllemagnePaese: GermaniaValsts: VācijaŠalis: VokietijaOrszág: NémetországPajjiż: ĠermanjaLand: DuitslandKraj: NiemcyPaís: AlemanhaKrajina: NemeckoDržava: NemčijaMaa: SaksaLand: Tyskland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berlin-Tegel | 0150299 | A | | HC, NHC | O |
| Brake | 0151599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Bremen | 0150699 | P | | HC, NHC | |
| Bremerhaven | 0150799 | P | | HC, NHC | |
| Cuxhaven | 0151699 | P | IC 1 | HC-T (FR)(3) | |
| IC 2 | HC-T(FR)(3) | |
| Düsseldorf | 0151999 | A | | HC(2), NHT-CH(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Frankfurt/Main | 0151099 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hahn Airport | 0155999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Hamburg Flughafen | 0150999 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hamburg Hafen (*) | 0150899 | P | | HC, NHC | (*) E(7) |
| Hannover-Langenhagen | 0151799 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Kiel | 0152699 | P | | HC, NHC | E |
| Köln | 0152099 | A | | HC, NHC | O |
| Konstanz Straße | 0153199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Lübeck | 0152799 | P | | HC, NHC | U, E |
| München | 0149699 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Rostock | 0151399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Rügen | 0151199 | P | | HC,NHC | |
| Schönefeld | 0150599 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Stuttgart | 0149099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Weil/Rhein | 0149199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Weil/Rhein Mannheim | 0153299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Berlin-Tegel

0150299

A

HC, NHC

O

Brake

0151599

P

NHC-NT(4)

Bremen

0150699

P

HC, NHC

Bremerhaven

0150799

P

HC, NHC

Cuxhaven

0151699

P

IC 1

HC-T (FR)(3)

IC 2

HC-T(FR)(3)

Düsseldorf

0151999

A

HC(2), NHT-CH(2)

NHC-NT(2)

O

Frankfurt/Main

0151099

A

HC, NHC

U, E, O

Hahn Airport

0155999

A

HC(2), NHC(2)

O

Hamburg Flughafen

0150999

A

HC, NHC

U, E, O

Hamburg Hafen (*)

0150899

P

HC, NHC

(*) E(7)

Hannover-Langenhagen

0151799

A

HC(2), NHC(2)

O

Kiel

0152699

P

HC, NHC

E

Köln

0152099

A

HC, NHC

O

Konstanz Straße

0153199

R

HC, NHC

U, E, O

Lübeck

0152799

P

HC, NHC

U, E

München

0149699

A

HC(2), NHC(2)

O

Rostock

0151399

P

HC, NHC

U, E, O

Rügen

0151199

P

HC,NHC

Schönefeld

0150599

A

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Stuttgart

0149099

A

HC(2), NHC(2)

O

Weil/Rhein

0149199

R

HC, NHC

U, E, O

Weil/Rhein Mannheim

0153299

F

HC, NHC

Země: EstonskoLand: EstlandLand: EstlandRiik: EestiΧώρα: ΕσθονίαCountry: EstoniaPaís: EstoniaPays: EstoniePaese: EstoniaValsts: IgaunijaŠalis: EstijaOrszág: ÉsztországPajjiż: EstonjaLand: EstlandKraj: EstoniaPaís: EstóniaKrajina: EstónskoDržava: EstonijaMaa: ViroLand: Estland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luhamaa | 2300199 | R | | HC, NHC | U, E |
| Muuga | 2300399 | P | I/C 1 | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Narva | 2300299 | R | | HC, NHC-NT | O |
| Paldiski | 2300599 | P | | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Paljassaare | 2300499 | P | | HC-T(FR)(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Luhamaa

2300199

R

HC, NHC

U, E

Muuga

2300399

P

I/C 1

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Narva

2300299

R

HC, NHC-NT

O

Paldiski

2300599

P

HC(2), NHC-NT(2)

Paljassaare

2300499

P

HC-T(FR)(2)

O

Země: ŘeckoLand: GrækenlandLand: GriechenlandRiik: KreekaΧώρα: ΕλλάδαCountry: GreecePaís: GreciaPays: GrècePaese: GreciaValsts: GrieķijaŠalis: GraikijaOrszág: GörögországPajjiż: GreċjaLand: GriekenlandKraj: GrecjaPaís: GréciaKrajina: GréckoDržava: GrčijaMaa: KreikkaLand: Grekland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Evzoni | 1006099 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Athens International Airport | 1005599 | A | I/C 1 | HC(2), NHC-NT(2) | U, E, O |
| Idomeni | 1006299 | F | | | U, E |
| Kakavia | 1007099 | R | | HC(2), NHC-NT | |
| Neos Kafkassos | 1006399 | F | | HC(2), NHC-NT | U, E, O |
| Neos Kafkassos | 1006399 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ormenion (*) | 1006699 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O, (*) E |
| Peplos (*) | 1007299 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O |
| Pireas | 1005499 | P | | HC(2), NHC-NT, | |
| Promachonas | 1006199 | F | | | U, E, O |
| Promachonas | 1006199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Thessaloniki | 1005799 | A | | HC(2), NHC-NT, | O |
| Thessaloniki | 1005699 | P | | HC(2), NHC-NT | U, E |

1

2

3

4

5

6

Evzoni

1006099

R

HC, NHC

U, E, O

Athens International Airport

1005599

A

I/C 1

HC(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Idomeni

1006299

F

U, E

Kakavia

1007099

R

HC(2), NHC-NT

Neos Kafkassos

1006399

F

HC(2), NHC-NT

U, E, O

Neos Kafkassos

1006399

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Ormenion (*)

1006699

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O, (*) E

Peplos (*)

1007299

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O

Pireas

1005499

P

HC(2), NHC-NT,

Promachonas

1006199

F

U, E, O

Promachonas

1006199

R

HC, NHC

U, E, O

Thessaloniki

1005799

A

HC(2), NHC-NT,

O

Thessaloniki

1005699

P

HC(2), NHC-NT

U, E

Země: ŠpanělskoLand: SpanienLand: SpanienRiik: HispaaniaΧώρα: ΙσπανίαCountry: SpainPaís: EspañaPays: EspagnePaese: SpagnaValsts: SpānijaŠalis: IspanijaOrszág: SpanyolországPajjiż: SpanjaLand: SpanjeKraj: HiszpaniaPaís: EspanhaKrajina: ŠpanielskoDržava: ŠpanijaMaa: EspanjaLand: Spanien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Coruña — Laxe | 1148899 | P | A Coruña | HC, NHC | |
| Laxe | HC | |
| Algeciras | 1147599 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Alicante | 1149999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Alicante | 1148299 | P | | HC, NHC-NT | |
| Almería | 1150099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Almería | 1148399 | P | | HC, NHC | |
| Asturias | 1150199 | A | | HC(2) | |
| Barcelona | 1150299 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| Barcelona | 1147199 | P | | HC, NHC | |
| Bilbao | 1150399 | A | | HC(2), NHC(2), | O |
| Bilbao | 1148499 | P | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Cádiz | 1147499 | P | | HC, NHC | |
| Cartagena | 1148599 | P | | HC, NHC | |
| Castellón | 1149799 | P | | HC-NT, NHC-NT | |
| Gijón | 1148699 | P | | HC, NHC | |
| Gran Canaria | 1150499 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Huelva | 1148799 | P | Puerto Interior | HC | |
| Puerto Exterior | NHC-NT | |
| Las Palmas de Gran Canaria | 1148199 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Madrid | 1147899 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Flightcare | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | U, E, O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| SFS | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Málaga | 1150599 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| DHL | HC(2), NHC(2) | |
| Málaga | 1147399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Marín | 1149599 | P | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Palma de Mallorca | 1147999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Pasajes (*) | 1147799 | P | | HC (*), NHC (*) | |
| Santa Cruz de Tenerife | 1148099 | P | Dársena | HC | |
| Dique | NHC | U, E, O |
| Santander | 1150799 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Santander | 1148999 | P | | HC, NHC | |
| Santiago de Compostela | 1149899 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| San Sebastián (*) | 1150699 | A | | HC(2) (*), NHC(2) (*) | |
| Sevilla | 1150899 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Sevilla | 1149099 | P | | HC, NHC | |
| Tarragona | 1149199 | P | | HC, NHC | |
| Tenerife Norte | 1150999 | A | | HC(2) | |
| Tenerife Sur | 1149699 | A | Productos | HC(2), NHC(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Valencia | 1151099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Valencia | 1147299 | P | | HC, NHC | |
| Vigo | 1151199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Vigo | 1147699 | P | T. C. Guixar | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Pantalan 3 | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frioya | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(2,3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2,3) | |
| Vieirasa | HC-T(FR)(3) | |
| Fandicosta | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3) | |
| Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal | 1149499 | P | Vilagarcia | HC(2), NHC(2,11) | |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC | |
| Vitoria | 1149299 | A | Productos | HC(2), NHC-NT(2)
  NHC-T (CH)(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Zaragoza | 1149399 | A | | HC(2) | |

1

2

3

4

5

6

A Coruña — Laxe

1148899

P

A Coruña

HC, NHC

Laxe

HC

Algeciras

1147599

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Alicante

1149999

A

HC(2), NHC(2)

O

Alicante

1148299

P

HC, NHC-NT

Almería

1150099

A

HC(2), NHC(2)

O

Almería

1148399

P

HC, NHC

Asturias

1150199

A

HC(2)

Barcelona

1150299

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

Barcelona

1147199

P

HC, NHC

Bilbao

1150399

A

HC(2), NHC(2),

O

Bilbao

1148499

P

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Cádiz

1147499

P

HC, NHC

Cartagena

1148599

P

HC, NHC

Castellón

1149799

P

HC-NT, NHC-NT

Gijón

1148699

P

HC, NHC

Gran Canaria

1150499

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Huelva

1148799

P

Puerto Interior

HC

Puerto Exterior

NHC-NT

Las Palmas de Gran Canaria

1148199

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Madrid

1147899

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Flightcare

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

U, E, O

PER4

HC-T(CH)(2)

SFS

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Málaga

1150599

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

DHL

HC(2), NHC(2)

Málaga

1147399

P

HC, NHC

U, E, O

Marín

1149599

P

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Palma de Mallorca

1147999

A

HC(2), NHC(2)

O

Pasajes (*)

1147799

P

HC (*), NHC (*)

Santa Cruz de Tenerife

1148099

P

Dársena

HC

Dique

NHC

U, E, O

Santander

1150799

A

HC(2), NHC(2)

Santander

1148999

P

HC, NHC

Santiago de Compostela

1149899

A

HC(2), NHC(2)

San Sebastián (*)

1150699

A

HC(2) (*), NHC(2) (*)

Sevilla

1150899

A

HC(2), NHC(2)

O

Sevilla

1149099

P

HC, NHC

Tarragona

1149199

P

HC, NHC

Tenerife Norte

1150999

A

HC(2)

Tenerife Sur

1149699

A

Productos

HC(2), NHC(2)

Animales

U, E, O

Valencia

1151099

A

HC(2), NHC(2)

O

Valencia

1147299

P

HC, NHC

Vigo

1151199

A

HC(2), NHC(2)

Vigo

1147699

P

T. C. Guixar

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Pantalan 3

HC-T(FR)(2,3)

Frioya

HC-T(FR)(2,3)

Frigalsa

HC-T(FR)(2,3)

Pescanova

HC-T(FR)(2,3)

Vieirasa

HC-T(FR)(3)

Fandicosta

HC-T(FR)(2,3)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)

Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal

1149499

P

Vilagarcia

HC(2), NHC(2,11)

Ribeira

HC

Caramiñal

HC

Vitoria

1149299

A

Productos

HC(2), NHC-NT(2)

NHC-T (CH)(2)

Animales

U, E, O

Zaragoza

1149399

A

HC(2)

Země: FrancieLand: FrankrigLand: FrankreichRiik: PrantsusmaaΧώρα: ΓαλλίαCountry: FrancePaís: FranciaPays: FrancePaese: FranciaValsts: FrancijaŠalis: PrancūzijaOrszág: FranciaországPajjiż: FranzaLand: FrankrijkKraj: FrancjaPaís: FrançaKrajina: FrancúzskoDržava: FrancijaMaa: RanskaLand: Frankrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauvais | 0216099 | A | | | E |
| Bordeaux | 0213399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Bordeaux | 0213399 | P | | HC-NT | |
| Boulogne | 0216299 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3) | |
| Brest | 0212999 | A | | HC-T(CH)(1)(2) | |
| Brest | 0212999 | P | | HC-T(FR), NHC-T(FR) | |
| Châteauroux-Déols | 0213699 | A | | HC-T(2) | |
| Concarneau-Douarnenez | 0222999 | P | Concarneau | HC-T(1)(3) | |
| Douarnenez | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Deauville | 0211499 | A | | | E |
| Dunkerque | 0215999 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | |
| Ferney-Voltaire (Genève) | 0220199 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Le Havre | 0217699 | P | Hangar 56 | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Dugrand | HC-T(1) | |
| EFBS | HC-T(1) | |
| Fécamp | NHC-NT(6) | |
| Lorient | 0215699 | P | STEF TFE | HC-T(1), HC-NT | |
| CCIM | NHC | |
| Lyon-Saint-Exupéry | 0216999 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Marseille-Port | 0211399 | P | Hangar 14 | | U, E, O |
| Hangar 26-Mourepiane | NHC-NT | |
| Hôtel des services publics de la Madrague | HC-T(1), HC-NT | |
| Marseille-Fos-sur-Mer | 0231399 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Marseille-aéroport | 0221399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | O |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nice | 0210699 | A | | HC-T(CH)(2) | O |
| Orly | 0229499 | A | SFS | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Réunion-Port Réunion | 0229999 | P | | HC, NHC | O |
| Réunion-Roland-Garros | 0219999 | A | | HC, NHC | O |
| Roissy-Charles-de-Gaulle | 0219399 | A | Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Centre SFS | HC-T(1), HC-NT | |
| Station animalière | | U, E, O |
| Rouen | 0227699 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Malo | 0213599 | P | | NHC-NT | |
| Saint-Julien Bardonnex | 0217499 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | U, O |
| Sète | 0213499 | P | Sète | NHC-NT | |
| Frontignan | HC-T(1), HC-NT | |
| Toulouse-Blagnac | 0213199 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC | O |
| Vatry | 0215199 | A | | HC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Beauvais

0216099

A

E

Bordeaux

0213399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Bordeaux

0213399

P

HC-NT

Boulogne

0216299

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)

Brest

0212999

A

HC-T(CH)(1)(2)

Brest

0212999

P

HC-T(FR), NHC-T(FR)

Châteauroux-Déols

0213699

A

HC-T(2)

Concarneau-Douarnenez

0222999

P

Concarneau

HC-T(1)(3)

Douarnenez

HC-T(FR)(1)(3)

Deauville

0211499

A

E

Dunkerque

0215999

P

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

Ferney-Voltaire (Genève)

0220199

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Le Havre

0217699

P

Hangar 56

HC-T(1), HC-NT, NHC

Dugrand

HC-T(1)

EFBS

HC-T(1)

Fécamp

NHC-NT(6)

Lorient

0215699

P

STEF TFE

HC-T(1), HC-NT

CCIM

NHC

Lyon-Saint-Exupéry

0216999

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Marseille-Port

0211399

P

Hangar 14

U, E, O

Hangar 26-Mourepiane

NHC-NT

Hôtel des services publics de la Madrague

HC-T(1), HC-NT

Marseille-Fos-sur-Mer

0231399

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Marseille-aéroport

0221399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

O

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nice

0210699

A

HC-T(CH)(2)

O

Orly

0229499

A

SFS

HC-T(1), HC-NT, NHC

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Réunion-Port Réunion

0229999

P

HC, NHC

O

Réunion-Roland-Garros

0219999

A

HC, NHC

O

Roissy-Charles-de-Gaulle

0219399

A

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Centre SFS

HC-T(1), HC-NT

Station animalière

U, E, O

Rouen

0227699

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Louis-Bâle

0216899

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Saint-Louis-Bâle

0216899

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Malo

0213599

P

NHC-NT

Saint-Julien Bardonnex

0217499

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

U, O

Sète

0213499

P

Sète

NHC-NT

Frontignan

HC-T(1), HC-NT

Toulouse-Blagnac

0213199

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC

O

Vatry

0215199

A

HC-T(CH)(2)

Země: IrskoLand: IrlandLand: IrlandRiik: IirimaaΧώρα: ΙρλανδίαCountry: IrelandPaís: IrlandaPays: IrlandePaese: IrlandaValsts: ĪrijaŠalis: AirijaOrszág: ÍrországPajjiż: IrlandaLand: IerlandKraj: IrlandiaPaís: IrlandaKrajina: ÍrskoDržava: IrskaMaa: IrlantiLand: Irland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dublin Airport | 0802999 | A | | | E, O |
| Dublin Port | 0802899 | P | | HC, NHC | |
| Shannon | 0803199 | A | | HC(2)
  NHC(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dublin Airport

0802999

A

E, O

Dublin Port

0802899

P

HC, NHC

Shannon

0803199

A

HC(2)

NHC(2)

U, E, O

Země: ItálieLand: ItalienLand: ItalienRiik: ItaaliaΧώρα: ΙταλίαCountry: ItalyPaís: ItaliaPays: ItaliePaese: ItaliaValsts: ItālijaŠalis: ItalijaOrszág: OlaszországPajjiż: ItaljaLand: ItaliëKraj: WłochyPaís: ItáliaKrajina: TalianskoDržava: ItalijaMaa: ItaliaLand: Italien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ancona | 0310199 | A | | HC, NHC | |
| Ancona | 0300199 | P | | HC | |
| Bari | 0300299 | P | | HC, NHC | |
| Bergamo | 0303999 | A | | HC, NHC | |
| Bologna-Borgo Panigale | 0300499 | A | | HC, NHC | O |
| Campocologno | 0303199 | F | | | U |
| Chiasso | 0310599 | F | | HC, NHC | U, O |
| Chiasso | 0300599 | R | | HC, NHC | U, O |
| Gaeta | 0303299 | P | | HC-T(3) | |
| Genova | 0301099 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC, NHC-NT | |
| Calata Bettolo (terminal Grimaldi) | HC-T(FR) |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC, NHC-NT |
| Porto di Vado (Vado Ligure — Savona) | HC-T(FR), NHC-NT |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6) |
| Genova | 0311099 | A | | HC, NHC | O |
| Gioia Tauro | 0304099 | P | | HC, NHC | |
| Gran San Bernardo-Pollein | 0302099 | R | | HC, NHC | |
| La Spezia | 0303399 | P | | HC, NHC | U, E |
| Livorno — Pisa | 0301399 | P | Porto Commerciale | HC, NHC | |
| Sintermar | HC, NHC |
| Lorenzini | HC, NHC-NT |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC |
| Livorno — Pisa | 0304299 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Milano — Linate | 0301299 | A | | HC, NHC | O |
| Milano — Malpensa | 0301599 | A | Magazzini aeroportuali | HC, NHC | U, E, O |
| Cargo City | HC, NHC | O |
| Napoli | 0301899 | P | Molo Bausan | HC, NHC | |
| Napoli | 0311899 | A | | HC, NHC-NT | |
| Olbia | 0302299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Palermo | 0301999 | A | | HC, NHC | |
| Palermo | 0311999 | P | | HC, NHC | |
| Ravenna | 0303499 | P | Frigoterminal | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT | |
| Sapir 1 | NHC-NT |
| Sapir 2 | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT |
| Setramar | NHC-NT |
| Docks Cereali | NHC-NT |
| Reggio Calabria | 0301799 | P | | HC, NHC | O |
| Reggio Calabria | 0311799 | A | | HC, NHC | |
| Roma — Fiumicino | 0300899 | A | Alitalia | HC, NHC | O |
| Cargo City ADR | HC, NHC | E, O |
| Rimini | 0304199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Salerno | 0303599 | P | | HC, NHC | |
| Taranto | 0303699 | P | | HC, NHC | |
| Torino — Caselle | 0302599 | A | | HC-T(2), NHC-NT(2) | O |
| Trapani | 0303799 | P | | HC | |
| Trieste | 0302699 | P | Hangar 69 | HC, NHC | |
| Molo ’O” | | U, E |
| Mag. FRIGOMAR | HC-T (*) | |
| Venezia | 0312799 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | |
| Venezia | 0302799 | P | | HC, NHC | |
| Verona | 0302999 | A | | HC(2) NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Ancona

0310199

A

HC, NHC

Ancona

0300199

P

HC

Bari

0300299

P

HC, NHC

Bergamo

0303999

A

HC, NHC

Bologna-Borgo Panigale

0300499

A

HC, NHC

O

Campocologno

0303199

F

U

Chiasso

0310599

F

HC, NHC

U, O

Chiasso

0300599

R

HC, NHC

U, O

Gaeta

0303299

P

HC-T(3)

Genova

0301099

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC, NHC-NT

Calata Bettolo (terminal Grimaldi)

HC-T(FR)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT

Porto di Voltri (Voltri)

HC, NHC-NT

Porto di Vado (Vado Ligure — Savona)

HC-T(FR), NHC-NT

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)

Genova

0311099

A

HC, NHC

O

Gioia Tauro

0304099

P

HC, NHC

Gran San Bernardo-Pollein

0302099

R

HC, NHC

La Spezia

0303399

P

HC, NHC

U, E

Livorno — Pisa

0301399

P

Porto Commerciale

HC, NHC

Sintermar

HC, NHC

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC

Livorno — Pisa

0304299

A

HC(2), NHC(2)

Milano — Linate

0301299

A

HC, NHC

O

Milano — Malpensa

0301599

A

Magazzini aeroportuali

HC, NHC

U, E, O

Cargo City

HC, NHC

O

Napoli

0301899

P

Molo Bausan

HC, NHC

Napoli

0311899

A

HC, NHC-NT

Olbia

0302299

P

HC-T(FR)(3)

Palermo

0301999

A

HC, NHC

Palermo

0311999

P

HC, NHC

Ravenna

0303499

P

Frigoterminal

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Sapir 1

NHC-NT

Sapir 2

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Setramar

NHC-NT

Docks Cereali

NHC-NT

Reggio Calabria

0301799

P

HC, NHC

O

Reggio Calabria

0311799

A

HC, NHC

Roma — Fiumicino

0300899

A

Alitalia

HC, NHC

O

Cargo City ADR

HC, NHC

E, O

Rimini

0304199

A

HC(2), NHC(2)

Salerno

0303599

P

HC, NHC

Taranto

0303699

P

HC, NHC

Torino — Caselle

0302599

A

HC-T(2), NHC-NT(2)

O

Trapani

0303799

P

HC

Trieste

0302699

P

Hangar 69

HC, NHC

Molo ’O”

U, E

Mag. FRIGOMAR

HC-T (*)

Venezia

0312799

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

Venezia

0302799

P

HC, NHC

Verona

0302999

A

HC(2) NHC(2)

Země: KyprLand: CypernLand: ZypernRiik: KüprosΧώρα: ΚύπροςCountry: CyprusPaís: ChiprePays: ChyprePaese: CiproValsts: KipraŠalis: KiprasOrszág: CiprusPajjiż: ĊipruLand: CyprusKraj: CyprPaís: ChipreKrajina: CyprusDržava: CiperMaa: KyprosLand: Cypern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Larnaka | 2140099 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Lemesos | 2150099 | P | | HC(2), NHC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Larnaka

2140099

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Lemesos

2150099

P

HC(2), NHC-NT

Země: LotyšskoLand: LetlandLand: LettlandRiik: LätiΧώρα: ΛεττονίαCountry: LatviaPaís: LetoniaPays: LettoniePaese: LettoniaValsts: LatvijaŠalis: LatvijaOrszág: LettországPajjiż: LatvjaLand: LetlandKraj: ŁotwaPaís: LetóniaKrajina: LotyšskoDržava: LatvijaMaa: LatviaLand: Lettland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daugavpils | 2981699 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | O |
| Grebņeva(14) | 2972199 | R | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Pātarnieki | 2973199 | R | IC1 | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| IC2 | | U, E, O |
| Rēzekne(14) | 2974299 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | |
| Rīga (Riga port) | 2921099 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Rīga (Baltmarine Terminal) | 2905099 | P | | HC-T(FR)(2) | |
| Terehova(14) | 2972299 | R | | HC, NHC-NT | E, O |
| Ventspils | 2931199 | P | | HC(2), NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Daugavpils

2981699

F

HC(2), NHC(NT)(2)

O

Grebņeva(14)

2972199

R

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Pātarnieki

2973199

R

IC1

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

IC2

U, E, O

Rēzekne(14)

2974299

F

HC(2), NHC(NT)(2)

Rīga (Riga port)

2921099

P

HC(2), NHC(2)

Rīga (Baltmarine Terminal)

2905099

P

HC-T(FR)(2)

Terehova(14)

2972299

R

HC, NHC-NT

E, O

Ventspils

2931199

P

HC(2), NHC(2)

Země: LitvaLand: LitauenLand: LitauenRiik: LeeduΧώρα: ΛιθουανίαCountry: LithuaniaPaís: LituaniaPays: LituaniePaese: LituaniaValsts: LietuvaŠalis: LietuvaOrszág: LitvániaPajjiż: LitwanjaLand: LitouwenKraj: LitwaPaís: LituâniaKrajina: LitvaDržava: LitvaMaa: LiettuaLand: Litauen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kena(14) | 3001399 | F | | HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Kybartai(14) | 3001899 | R | | HC, NHC | |
| Kybartai(14) | 3002199 | F | | HC, NHC | |
| Lavoriškės(14) | 3001199 | R | | HC, NHC | |
| Medininkai(14) | 3001299 | R | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | U, E, O |
| Molo | 3001699 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Malkų įlankos | 3001599 | P | | HC, NHC | |
| Pilies | 3002299 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Panemunė(14) | 3001799 | R | | HC, NHC | |
| Pagėgiai(14) | 3002099 | F | | HC, NHC | |
| Šalčininkai(14) | 3001499 | R | | HC, NHC | |
| Vilnius | 3001999 | A | | HC, NHC | O |

1

2

3

4

5

6

Kena(14)

3001399

F

HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT

Kybartai(14)

3001899

R

HC, NHC

Kybartai(14)

3002199

F

HC, NHC

Lavoriškės(14)

3001199

R

HC, NHC

Medininkai(14)

3001299

R

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

U, E, O

Molo

3001699

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Malkų įlankos

3001599

P

HC, NHC

Pilies

3002299

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Panemunė(14)

3001799

R

HC, NHC

Pagėgiai(14)

3002099

F

HC, NHC

Šalčininkai(14)

3001499

R

HC, NHC

Vilnius

3001999

A

HC, NHC

O

Země: LucemburskoLand: LuxembourgLand: LuxemburgRiik: LuksemburgΧώρα: ΛουξεμβούργοCountry: LuxembourgPaís: LuxemburgoPays: LuxembourgPaese: LussemburgoValsts: LuksemburgaŠalis: LiuksemburgasOrszág: LuxemburgPajjiż: LussemburguLand: LuxemburgKraj: LuksemburgPaís: LuxemburgoKrajina: LuxemburskoDržava: LuksemburgMaa: LuxemburgLand: Luxemburg

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luxembourg | 0600199 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 4 | NHC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Luxembourg

0600199

A

Centre 1

HC

Centre 2

NHC-NT

Centre 3

U, E, O

Centre 4

NHC-T(CH)(2)

Země: MaďarskoLand: UngarnLand: UngarnRiik: UngariΧώρα: ΟυγγαρίαCountry: HungaryPaís: HungríaPays: HongriePaese: UngheriaValsts: UngārijaŠalis: VengrijaOrszág: MagyarországPajjiż: UngerijaLand: HongarijeKraj: WęgryPaís: HungriaKrajina: MaďarskoDržava: MadžarskaMaa: UnkariLand: Ungern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Budapest-Ferihegy | 2400399 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Eperjeske | 2402899 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Gyékényes | 2400499 | F | | HC(2), NHC(2) | |
| Kelebia | 2402499 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Letenye | 2401199 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Nagylak (13) | 2401699 | R | | HC, NHC, | U, E, O |
| Röszke | 2402299 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Záhony | 2402799 | R | | HC, NHC-NT(2) | U, E |

1

2

3

4

5

6

Budapest-Ferihegy

2400399

A

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Eperjeske

2402899

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Gyékényes

2400499

F

HC(2), NHC(2)

Kelebia

2402499

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Letenye

2401199

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Nagylak (13)

2401699

R

HC, NHC,

U, E, O

Röszke

2402299

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Záhony

2402799

R

HC, NHC-NT(2)

U, E

Země: MaltaLand: MaltaLand: MaltaRiik: MaltaΧώρα: ΜάλταCountry: MaltaPaís: MaltaPays: MaltePaese: MaltaValsts: MaltaŠalis: MaltaOrszág: MáltaPajjiż: MaltaLand: MaltaKraj: MaltaPaís: MaltaKrajina: MaltaDržava: MaltaMaa: MaltaLand: Malta

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luqa | 3101099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Marsaxxlok | 3103099 | P | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Luqa

3101099

A

HC(2), NHC(2)

O

Marsaxxlok

3103099

P

HC, NHC

Země: NizozemskoLand: NederlandeneLand: NiederlandeRiik: MadalmaadΧώρα: Κάτω ΧώρεςCountry: NetherlandsPaís: Países BajosPays: Pays-BasPaese: Paesi BassiValsts: NīderlandeŠalis: NyderlandaiOrszág: HollandiaPajjiż: OlandaLand: NederlandKraj: NiderlandyPaís: Países BaixosKrajina: HolandskoDržava: NizozemskaMaa: AlankomaatLand: Nederländerna

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amsterdam | 0401399 | A | KLM-1 | HC(2), NHC | |
| Aero Ground Services | HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2) | O(9)(10) |
| KLM-2 | | U, E, O(12) |
| Freshport | HC(2) NHC(2) | O(9)(10) |
| Amsterdam | 0401799 | P | Cornelius Vrolijk | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Daalimpex Velzen | HC-T | |
| PCA | HC(2), NHC(2) | |
| Kloosterboer IJmuiden | HC-T(FR) | |
| Eemshaven | 0401899 | P | | HC-T(2), NHC-T(FR)(2) | |
| Harlingen | 0402099 | P | Daalimpex | HC-T | |
| Maastricht | 0401599 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Moerdijk | 0402699 | P | | HC-NT | |
| Rotterdam | 0401699 | P | EBS | NHC-NT(11) | |
| Eurofrigo Karimatastraat | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Eurofrigo, Abel Tasmanstraat | HC | |
| Kloosterboer | HC-T(FR) | |
| Wibaco | HC-T(FR)(2), HC-NT(2) | |
| Van Heezik | HC-T(FR)(2) | |
| Vlissingen | 0402199 | P | Van Bon | HC(2), NHC | |
| Kloosterboer | HC-T(2), HC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Amsterdam

0401399

A

KLM-1

HC(2), NHC

Aero Ground Services

HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)

O(9)(10)

KLM-2

U, E, O(12)

Freshport

HC(2) NHC(2)

O(9)(10)

Amsterdam

0401799

P

Cornelius Vrolijk

HC-T(FR)(2)(3)

Daalimpex Velzen

HC-T

PCA

HC(2), NHC(2)

Kloosterboer IJmuiden

HC-T(FR)

Eemshaven

0401899

P

HC-T(2), NHC-T(FR)(2)

Harlingen

0402099

P

Daalimpex

HC-T

Maastricht

0401599

A

HC, NHC

U, E, O

Moerdijk

0402699

P

HC-NT

Rotterdam

0401699

P

EBS

NHC-NT(11)

Eurofrigo Karimatastraat

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Eurofrigo, Abel Tasmanstraat

HC

Kloosterboer

HC-T(FR)

Wibaco

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

Van Heezik

HC-T(FR)(2)

Vlissingen

0402199

P

Van Bon

HC(2), NHC

Kloosterboer

HC-T(2), HC-NT

Země: RakouskoLand: ØstrigLand: ÖsterreichRiik: AustriaΧώρα: ΑυστρίαCountry: AustriaPaís: AustriaPays: AutrichePaese: AustriaValsts: AustrijaŠalis: AustrijaOrszág: AusztriaPajjiż: AwstrijaLand: OostenrijkKraj: AustriaPaís: ÁustriaKrajina: RakúskoDržava: AvstrijaMaa: ItävaltaLand: Österrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Feldkirch-Buchs | 1301399 | F | | HC-NT(2), NHC-NT | |
| Feldkirch-Tisis | 1301399 | R | | HC(2), NHC-NT | E |
| Höchst | 1300699 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Linz | 1300999 | A | | HC(2), NHC(2) | O, E, U(8) |
| Wien-Schwechat | 1301599 | A | | HC(2), NHC(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Feldkirch-Buchs

1301399

F

HC-NT(2), NHC-NT

Feldkirch-Tisis

1301399

R

HC(2), NHC-NT

E

Höchst

1300699

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Linz

1300999

A

HC(2), NHC(2)

O, E, U(8)

Wien-Schwechat

1301599

A

HC(2), NHC(2)

O

Země: PolskoLand: PolenLand: PolenRiik: PoolaΧώρα: ΠολωνίαCountry: PolandPaís: PoloniaPays: PolognePaese: PoloniaValsts: PolijaŠalis: LenkijaOrszág: LengyelországPajjiż: PolonjaLand: PolenKraj: PolskaPaís: PolóniaKrajina: PoľskoDržava: PoljskaMaa: PuolaLand: Polen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezledy(14) | 2528199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Gdynia | 2522199 | P | IC 1 | HC, NHC | U, E, O |
| IC 2 | HC-T (FR) | |
| Korczowa | 2518199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kukuryki-Koroszczyn | 2506199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kuźnica Białostocka(14) | 2520199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Świnoujście | 2532299 | P | | HC, NHC | |
| Szczecin | 2532199 | P | | HC, NHC | |
| Warszawa Okęcie | 2514199 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E,O |

1

2

3

4

5

6

Bezledy(14)

2528199

R

HC, NHC

U, E, O

Gdynia

2522199

P

IC 1

HC, NHC

U, E, O

IC 2

HC-T (FR)

Korczowa

2518199

R

HC, NHC

U, E, O

Kukuryki-Koroszczyn

2506199

R

HC, NHC

U, E, O

Kuźnica Białostocka(14)

2520199

R

HC, NHC

U, E, O

Świnoujście

2532299

P

HC, NHC

Szczecin

2532199

P

HC, NHC

Warszawa Okęcie

2514199

A

HC(2), NHC(2)

U, E,O

Země: PortugalskoLand: PortugalLand: PortugalRiik: PortugalΧώρα: ΠορτογαλίαCountry: PortugalPaís: PortugalPays: PortugalPaese: PortogalloValsts: PortugāleŠalis: PortugalijaOrszág: PortugáliaPajjiż: PortugallLand: PortugalKraj: PortugaliaPaís: PortugalKrajina: PortugalskoDržava: PortugalskaMaa: PortugaliLand: Portugal

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aveiro | 1204499 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Faro | 1203599 | A | | HC-T(2) | O |
| Funchal (Madeira) | 1205699 | A | | HC, NHC | O |
| Funchal (Madeira) | 1203699 | P | | HC-T | |
| Horta (Açores) | 1204299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Lisboa | 1203399 | A | Centre 1 | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Centre 2 | | U, E |
| Lisboa | 1203999 | P | Liscont | HC(2), NHC-NT | |
| Xabregas | HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT | |
| Docapesca | HC(2) | |
| Peniche | 1204699 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1203799 | A | | NHC-NT | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1205799 | P | | HC-T(FR)(3)
  NHC-T(FR)(3) | |
| Porto | 1203499 | A | | HC-T, NHC-NT | O |
| Porto | 1204099 | P | | HC-T, NHC-NT | |
| Praia da Vitória (Açores) | 1203899 | P | | | U, E |
| Setúbal | 1204899 | P | | HC(2), NHC | |
| Viana do Castelo | 1204399 | P | | HC-T(FR)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Aveiro

1204499

P

HC-T(FR)(3)

Faro

1203599

A

HC-T(2)

O

Funchal (Madeira)

1205699

A

HC, NHC

O

Funchal (Madeira)

1203699

P

HC-T

Horta (Açores)

1204299

P

HC-T(FR)(3)

Lisboa

1203399

A

Centre 1

HC(2), NHC-NT(2)

O

Centre 2

U, E

Lisboa

1203999

P

Liscont

HC(2), NHC-NT

Xabregas

HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT

Docapesca

HC(2)

Peniche

1204699

P

HC-T(FR)(3)

Ponta Delgada (Açores)

1203799

A

NHC-NT

Ponta Delgada (Açores)

1205799

P

HC-T(FR)(3)

NHC-T(FR)(3)

Porto

1203499

A

HC-T, NHC-NT

O

Porto

1204099

P

HC-T, NHC-NT

Praia da Vitória (Açores)

1203899

P

U, E

Setúbal

1204899

P

HC(2), NHC

Viana do Castelo

1204399

P

HC-T(FR)(3)

Země: SlovinskoLand: SlovenienLand: SlowenienRiik: SloveeniaΧώρα: ΣλοβενίαCountry: SloveniaPaís: EsloveniaPays: SlovéniePaese: SloveniaValsts: SlovēnijaŠalis: SlovėnijaOrszág: SzlovéniaPajjiż: SlovenjaLand: SloveniëKraj: SłoweniaPaís: EslovéniaKrajina: SlovinskoDržava: SlovenijaMaa: SloveniaLand: Slovenien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobova | 2600699 | F | | HC(2), NHC(2) | U, E |
| Jelsane | 2600299 | R | | HC, NHC-NT, NHC-T(CH) | O |
| Koper | 2600399 | P | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Ljubljana Brnik | 2600499 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Obrežje | 2600599 | R | | HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dobova

2600699

F

HC(2), NHC(2)

U, E

Jelsane

2600299

R

HC, NHC-NT, NHC-T(CH)

O

Koper

2600399

P

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Ljubljana Brnik

2600499

A

HC(2), NHC(2)

O

Obrežje

2600599

R

HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Země: SlovenskoLand: SlovakietLand: SlowakeiRiik: SlovakkiaΧώρα: ΣλοβακίαCountry: SlovakiaPaís: EslovaquiaPays: SlovaquiePaese: SlovacchiaValsts: SlovākijaŠalis: SlovakijaOrszág: SzlovákiaPajjiż: SlovakjaLand: SlowakijeKraj: SłowacjaPaís: EslováquiaKrajina: SlovenskoDržava: SlovaškaMaa: SlovakiaLand: Slovakien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyšné Nemecké | 3300199 | R | I/C 1 | HC, NHC | |
| I/C 2 | | U, E |
| Čierna nad Tisou | 3300299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Vyšné Nemecké

3300199

R

I/C 1

HC, NHC

I/C 2

U, E

Čierna nad Tisou

3300299

F

HC, NHC

Země: FinskoLand: FinlandLand: FinnlandRiik: SoomeΧώρα: ΦινλανδίαCountry: FinlandPaís: FinlandiaPays: FinlandePaese: FinlandiaValsts: SomijaŠalis: SuomijaOrszág: FinnországPajjiż: FinlandjaLand: FinlandKraj: FinlandiaPaís: FinlândiaKrajina: FínskoDržava: FinskaMaa: SuomiLand: Finland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hamina | 1420599 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Helsinki | 1410199 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Helsinki | 1400199 | P | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ivalo | 1411299 | R | | HC, NHC | |
| Vaalimaa | 1410599 | R | | HC, NHC | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Hamina

1420599

P

HC(2), NHC(2)

Helsinki

1410199

A

HC(2), NHC(2)

O

Helsinki

1400199

P

HC, NHC-NT

U, E, O

Ivalo

1411299

R

HC, NHC

Vaalimaa

1410599

R

HC, NHC

U, E, O

Země: ŠvédskoLand: SverigeLand: SchwedenRiik: RootsiΧώρα: ΣουηδίαCountry: SwedenPaís: SueciaPays: SuèdePaese: SveziaValsts: ZviedrijaŠalis: ŠvedijaOrszág: SvédországPajjiż: SvezjaLand: ZwedenKraj: SzwecjaPaís: SuéciaKrajina: ŠvédskoDržava: ŠvedskaMaa: RuotsiLand: Sverige

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Göteborg | 1614299 | P | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Göteborg–Landvetter | 1614199 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Helsingborg | 1612399 | P | | HC(1), NHC | |
| Norrköping | 1605199 | A | | | U, E |
| Norrköping | 1605299 | P | | HC(2) | |
| Stockholm | 1601199 | P | | HC(1) | |
| Stockholm–Arlanda | 1601299 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Varberg | 1613199 | P | | NHC | E(7) |

1

2

3

4

5

6

Göteborg

1614299

P

HC(1), NHC

U, E, O

Göteborg–Landvetter

1614199

A

HC(1), NHC

U, E, O

Helsingborg

1612399

P

HC(1), NHC

Norrköping

1605199

A

U, E

Norrköping

1605299

P

HC(2)

Stockholm

1601199

P

HC(1)

Stockholm–Arlanda

1601299

A

HC(1), NHC

U, E, O

Varberg

1613199

P

NHC

E(7)

Země: Spojené královstvíLand: Det Forenede KongerigeLand: Vereinigtes KönigreichRiik: ÜhendkuningriikΧώρα: Ηνωμένο ΒασίλειοCountry: United KingdomPaís: Reino UnidoPays: Royaume-UniPaese: Regno UnitoValsts: Apvienotā KaralisteŠalis: Jungtinė KaralystėOrszág: Egyesült KirályságPajjiż: Renju UnitLand: Verenigd KoninkrijkKraj: Zjednoczone KrólestwoPaís: Reino UnidoKrajina: Spojené kráľovstvoDržava: Združeno kraljestvoMaa: Yhdistynyt kuningaskuntaLand: Förenade kungariket

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aberdeen | 0730399 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Belfast | 0741099 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2) | |
| Belfast | 0740099 | P | | HC-T(FR)(1), NHC-T(FR), | |
| Bristol | 0711099 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| East Midlands | 0712199 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Falmouth | 0714299 | P | | HC-T(1), HC-NT(1) | |
| Felixstowe | 0713099 | P | TCEF | HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| ATEF | HC-NT(1) | |
| Gatwick | 0713299 | A | IC1 | | O |
| IC2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Glasgow | 0731099 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Glasson | 0710399 | P | | NHC-NT | |
| Goole | 0714099 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grangemouth | 0730899 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grimsby — Immingham | 0712299 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1) | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Grove Wharf Wharton | 0711599 | P | | NHC-NT | |
| Heathrow | 0712499 | A | Centre 1 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1(2) | |
| Animal Reception Centre | | U, E, O |
| Hull | 0714199 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Invergordon | 0730299 | P | | NHC-NT(4) | |
| Ipswich | 0713199 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Liverpool | 0712099 | P | | HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Luton | 0710099 | A | | | U, E |
| Manchester | 0713799 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | O(10) |
| Peterhead | 0730699 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Portsmouth | 0711299 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Prestwick | 0731199 | A | | | U, E |
| Shoreham | 0713499 | P | | NHC-NT(5) | |
| Southampton | 0711399 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Stansted | 0714399 | A | | HC-NT(1)(2), NHC-NT(2) | U, E |
| Sutton Bridge | 0713599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Thamesport | 0711899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Tilbury | 0710899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT” | |

1

2

3

4

5

6

Aberdeen

0730399

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Belfast

0741099

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2)

Belfast

0740099

P

HC-T(FR)(1), NHC-T(FR),

Bristol

0711099

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT

East Midlands

0712199

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Falmouth

0714299

P

HC-T(1), HC-NT(1)

Felixstowe

0713099

P

TCEF

HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT

ATEF

HC-NT(1)

Gatwick

0713299

A

IC1

O

IC2

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Glasgow

0731099

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Glasson

0710399

P

NHC-NT

Goole

0714099

P

NHC-NT(4)

Grangemouth

0730899

P

NHC-NT(4)

Grimsby — Immingham

0712299

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)

Centre 2

NHC-NT

Grove Wharf Wharton

0711599

P

NHC-NT

Heathrow

0712499

A

Centre 1

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Centre 2

HC-T(1)(2), HC-NT(1(2)

Animal Reception Centre

U, E, O

Hull

0714199

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Invergordon

0730299

P

NHC-NT(4)

Ipswich

0713199

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Liverpool

0712099

P

HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT

Luton

0710099

A

U, E

Manchester

0713799

A

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

O(10)

Peterhead

0730699

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Portsmouth

0711299

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Prestwick

0731199

A

U, E

Shoreham

0713499

P

NHC-NT(5)

Southampton

0711399

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Stansted

0714399

A

HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)

U, E

Sutton Bridge

0713599

P

NHC-NT(4)

Thamesport

0711899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Tilbury

0710899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT”

---

BILAGA II

Bilagan till beslut 2002/459/EG ändras på följande sätt:

| 1) | I den del som rör gränskontrollstationer i ESTLAND
  skall följande gränskontrollstationer läggas till:







  ”2300399 | P | Muuga |
| --- | --- | --- | --- |
| 2300299 | R | Narva” |

1)

I den del som rör gränskontrollstationer i ESTLAND

skall följande gränskontrollstationer läggas till:

”2300399

P

Muuga

2300299

R

Narva”

| 2) | I den del som rör gränskontrollstationer i Spanien
  skall följande gränskontrollstation läggas till:







  ”1149799 | P | Castellón” |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I den del som rör gränskontrollstationer i Spanien

skall följande gränskontrollstation läggas till:

”1149799

P

Castellón”

| 3) | I den del som rör gränskontrollstationer i FRANKRIKE
  skall följande gränskontrollstationer strykas:







  ”0211799 | P | La Rochelle Rochefort |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210199 | R | Divonne” |

3)

I den del som rör gränskontrollstationer i FRANKRIKE

skall följande gränskontrollstationer strykas:

”0211799

P

La Rochelle Rochefort

0210199

R

Divonne”

| 4) | I den del som rör gränskontrollstationer i TYSKLAND
  skall följande gränskontrollstation läggas till:







  ”015199 | P | Rügen” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I den del som rör gränskontrollstationer i TYSKLAND

skall följande gränskontrollstation läggas till:

”015199

P

Rügen”

| 5) | I den del som rör gränskontrollstationer i UNGERN
  skall följande gränskontrollstationer läggas till:







  ”2402899 | F | Eperjeske |
| --- | --- | --- | --- |
| 2400499 | F | Gyékényes, |
| 2402499 | F | Kelebia” |

5)

I den del som rör gränskontrollstationer i UNGERN

skall följande gränskontrollstationer läggas till:

”2402899

F

Eperjeske

2400499

F

Gyékényes,

2402499

F

Kelebia”

| 6) | I den del som rör gränskontrollstationer i LETTLAND
  skall följande gränskontrollstationer läggas till:







  ”2981699 | F | Daugavpils |
| --- | --- | --- | --- |
| 2972199 | R | Grebneva |
| 2974299 | F | Rezekne |
| 2921099 | P | Riga hamn |
| 2905099 | P | Riga Baltmarine Terminal |
| 2931199 | P | Ventspils” |

6)

I den del som rör gränskontrollstationer i LETTLAND

skall följande gränskontrollstationer läggas till:

”2981699

F

Daugavpils

2972199

R

Grebneva

2974299

F

Rezekne

2921099

P

Riga hamn

2905099

P

Riga Baltmarine Terminal

2931199

P

Ventspils”

| 7) | I den del som rör gränskontrollstationer i MALTA
  skall följande gränskontrollstation läggas till:







  ”3103099 | P | Marsaxxlok” |
| --- | --- | --- | --- |

7)

I den del som rör gränskontrollstationer i MALTA

skall följande gränskontrollstation läggas till:

”3103099

P

Marsaxxlok”

| 8) | I den del som rör gränskontrollstationer i SLOVENIEN
  skall följande gränskontrollstationer läggas till:







  ”2600699 | F | Dobova |
| --- | --- | --- | --- |
| 2600299 | R | Jelsane |
| 2600399 | P | Koper |
| 2600499 | A | Brnik” |

8)

I den del som rör gränskontrollstationer i SLOVENIEN

skall följande gränskontrollstationer läggas till:

”2600699

F

Dobova

2600299

R

Jelsane

2600399

P

Koper

2600499

A

Brnik”

| 9) | I den del som rör gränskontrollstationer i FÖRENADE KUNGARIKET
  skall följande gränskontrollstation strykas:







  ”0712999 | P | Tyne-Northshields” |
| --- | --- | --- | --- |

9)

I den del som rör gränskontrollstationer i FÖRENADE KUNGARIKET

skall följande gränskontrollstation strykas:

”0712999

P

Tyne-Northshields”

---

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/65

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 31 januari 2005

om en mekanism för tilldelning av kvoter av klorfluorkolväten till producenter och importörer för åren 2003–2009 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000

(delgivet med nr K(2005) 134)

(Endast de nederländska, engelska, estniska, finska, franska, tyska, grekiska, italienska, litauiska, polska, slovenska, spanska och svenska texterna är giltiga)

(2005/103/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 av den 29 juni 2000 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (1), särskilt artikel 4.3 ii i denna, och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapsåtgärder, särskilt de i rådets förordning (EG) nr 3093/94 av den 15 december 1994 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (2), ersatt genom förordning (EG) nr 2037/2000, har under flera år lett till en minskad användning av klorfluorkolväten (HCFC). |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapsåtgärder, särskilt de i rådets förordning (EG) nr 3093/94 av den 15 december 1994 om ämnen som bryter ned ozonskiktet (2), ersatt genom förordning (EG) nr 2037/2000, har under flera år lett till en minskad användning av klorfluorkolväten (HCFC).

| (2) | Mot bakgrund av denna minskning har producenternas och importörernas individuella kvoter fastställts på grundval av historiska marknadsandelar och beräknats med hänsyn till ämnenas ozonnedbrytande potential. |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av denna minskning har producenternas och importörernas individuella kvoter fastställts på grundval av historiska marknadsandelar och beräknats med hänsyn till ämnenas ozonnedbrytande potential.

| (3) | Marknaden för dessa ämnens olika användningsområden har varit stabil sedan 1997. Nästan två tredjedelar av HCFC användes för framställning av cellplast tills denna användning förbjöds den 1 januari 2003. |
| --- | --- |

(3)

Marknaden för dessa ämnens olika användningsområden har varit stabil sedan 1997. Nästan två tredjedelar av HCFC användes för framställning av cellplast tills denna användning förbjöds den 1 januari 2003.

| (4) | För att inte de användare av HCFC som tillverkar andra produkter än cellplast skulle bli missgynnade från den 1 januari 2003, vilket skulle bli fallet om fördelningssystemet byggde på historisk andel av användningen av HCFC för cellplastprodukter, bör en ny fördelningsmekanism för användningen av HCFC efter detta datum användas för tillverkning av andra produkter än cellplast. Det lämpligaste fördelningssystemet för 2004 till 2009 ansågs vara det som var baserat endast på den genomsnittliga historiska marknadsandelen av HCFC som användes för produktion av andra produkter än cellplast. |
| --- | --- |

(4)

För att inte de användare av HCFC som tillverkar andra produkter än cellplast skulle bli missgynnade från den 1 januari 2003, vilket skulle bli fallet om fördelningssystemet byggde på historisk andel av användningen av HCFC för cellplastprodukter, bör en ny fördelningsmekanism för användningen av HCFC efter detta datum användas för tillverkning av andra produkter än cellplast. Det lämpligaste fördelningssystemet för 2004 till 2009 ansågs vara det som var baserat endast på den genomsnittliga historiska marknadsandelen av HCFC som användes för produktion av andra produkter än cellplast.

| (5) | Importörernas kvoter bör visserligen begränsas till deras respektive procentuella andel för 1999, men man bör också se till att tilldelningsmekanismen på ett rättvist sätt tar hänsyn till outnyttjade och icke tilldelade importkvoter för ett visst år. |
| --- | --- |

(5)

Importörernas kvoter bör visserligen begränsas till deras respektive procentuella andel för 1999, men man bör också se till att tilldelningsmekanismen på ett rättvist sätt tar hänsyn till outnyttjade och icke tilldelade importkvoter för ett visst år.

| (6) | Man bör ändra kommissionens beslut 654/2002/EG (3) av den 12 augusti 2002 som fastställde en mekanism för tilldelningen av kvoter av klorfluorkolväten för tillverkare och importörer för åren 2003 till 2009 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 för att beakta den ökade kvoten för klorfluorväte (Grupp VIII) i bilaga III till förordning (EG) nr 2037/2000, ändrad genom 2003 års anslutningsakt och den historiska marknadsandelen av företag som anslöts den 1 maj 2004. |
| --- | --- |

(6)

Man bör ändra kommissionens beslut 654/2002/EG (3) av den 12 augusti 2002 som fastställde en mekanism för tilldelningen av kvoter av klorfluorkolväten för tillverkare och importörer för åren 2003 till 2009 enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2037/2000 för att beakta den ökade kvoten för klorfluorväte (Grupp VIII) i bilaga III till förordning (EG) nr 2037/2000, ändrad genom 2003 års anslutningsakt och den historiska marknadsandelen av företag som anslöts den 1 maj 2004.

| (7) | För att lagstiftningen skall bli mera entydig och överskådlig bör därför beslut 654/2002/EG ersättas. |
| --- | --- |

(7)

För att lagstiftningen skall bli mera entydig och överskådlig bör därför beslut 654/2002/EG ersättas.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som upprättats i enlighet med artikel 18.1 i förordning (EG) nr 2037/2000.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | marknadsandel för kylanläggningar: den genomsnittliga marknadsandelen för en producents försäljning av klorfluorkolväten för kylanläggningar 1997, 1998 och 1999 som procentuell andel av den totala marknaden för kylanläggningar, |
| --- | --- |

a)

marknadsandel för kylanläggningar: den genomsnittliga marknadsandelen för en producents försäljning av klorfluorkolväten för kylanläggningar 1997, 1998 och 1999 som procentuell andel av den totala marknaden för kylanläggningar,

| b) | marknadsandel för cellplast: den genomsnittliga marknadsandelen för en producents försäljning av klorfluorkolväten för cellplast under 1997, 1998 och 1999 som procentuell andel av den totala marknaden för cellplast, |
| --- | --- |

b)

marknadsandel för cellplast: den genomsnittliga marknadsandelen för en producents försäljning av klorfluorkolväten för cellplast under 1997, 1998 och 1999 som procentuell andel av den totala marknaden för cellplast,

| c) | marknadsandel för lösningsmedel: den genomsnittliga marknadsandelen för en producents försäljning av klorfluorkolväten för lösningsmedel 1997, 1998 och 1999 som procentuell andel av den totala marknaden för lösningsmedel. |
| --- | --- |

c)

marknadsandel för lösningsmedel: den genomsnittliga marknadsandelen för en producents försäljning av klorfluorkolväten för lösningsmedel 1997, 1998 och 1999 som procentuell andel av den totala marknaden för lösningsmedel.

Artikel 2

Beräkningsgrund för kvoterna

I bilaga I till detta beslut anges de vägledande kvantiteter som tilldelas för förbrukningen av klorfluorkolväten för kylanläggningar, cellplast och lösningsmedel utifrån producenternas andel av den beräknade nivån enligt artikel 4.3 i d och 4.3 i e i förordning (EG) nr 2037/2000.

De olika producenternas marknadsandelar av respektive marknad anges i bilaga II (4).

Artikel 3

Produktionskvoter

1.   Den kvot av den beräknade nivån av klorfluorkolväten enligt artikel 4.3 i e i förordning (EG) nr 2037/2000 som en producent släpper ut på marknaden eller använder för eget bruk får för åren 2004–2007 inte överstiga summan av följande:

| a) | Producentens marknadsandel för kylanläggningar av den totala vägledande kvantitet som 2004 tilldelats för kylanläggningar. |
| --- | --- |

a)

Producentens marknadsandel för kylanläggningar av den totala vägledande kvantitet som 2004 tilldelats för kylanläggningar.

| b) | Producentens marknadsandel för lösningsmedel av den totala vägledande kvantitet som 2004 tilldelats för lösningsmedel. |
| --- | --- |

b)

Producentens marknadsandel för lösningsmedel av den totala vägledande kvantitet som 2004 tilldelats för lösningsmedel.

2.   Den kvot av den beräknade nivån av klorfluorkolväten enligt artikel 4.3 i f i förordning (EG) nr 2037/2000 som en producent släpper ut på marknaden eller använder för eget bruk får för åren 2008 och 2009 i förhållande till den aktuella perioden inte överstiga summan av följande:

| a) | Producentens marknadsandel för kylanläggningar av den totala vägledande kvantitet som 2004 tilldelats för kylanläggningar. |
| --- | --- |

a)

Producentens marknadsandel för kylanläggningar av den totala vägledande kvantitet som 2004 tilldelats för kylanläggningar.

| b) | Producentens marknadsandel för lösningsmedel av den totala vägledande kvantitet som 2004 tilldelats för lösningsmedel. |
| --- | --- |

b)

Producentens marknadsandel för lösningsmedel av den totala vägledande kvantitet som 2004 tilldelats för lösningsmedel.

Artikel 4

Importkvoter

Den procentuella andel av den beräknade nivån av klorfluorkolväten enligt artikel 4.3 i d, e och f enligt förordning (EG) nr 2037/2000 som en importör släpper ut på marknaden eller använder för eget bruk får inte överstiga den procentuella andel som tilldelats importören för 1999.

Om vissa kvantiteter inte kan släppas ut på marknaden på grund av att importörer inte ansökt om de importkvoter de har rätt till, skall dessa kvantiteter fördelas mellan de importörer som fått importkvoter tilldelade.

Sådana kvantiteter skall delas upp mellan importörerna i proportion till respektive importörs kvot.

Artikel 5

Beslut 2002/654/EG upphör att gälla.

Hänvisningar till det upphävda beslutet skall betraktas som hänvisningar till det här beslutet.

Artikel 6

Detta beslut riktar sig till följande företag:

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema SA

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Arkema Quimica SA |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos, 12 — planta 7 |
| E-28036 Madrid |

Arkema Quimica SA

Avenida de Burgos, 12 — planta 7

E-28036 Madrid

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| PO Box 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Kempenweg 90

PO Box 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Phosphoric Fertilizers Industry SA |
| --- | --- |
| Thessaloniki Plant |
| PO Box 10183 |
| GR-54110 Thessaloniki |

Phosphoric Fertilizers Industry SA

Thessaloniki Plant

PO Box 10183

GR-54110 Thessaloniki

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 — St Andrews Road |
| Avonmouth, Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46 — St Andrews Road

Avonmouth, Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Solvay Electrolyse France |
| --- | --- |
| 12 Cours Albert 1er |
| F-75383 Paris |

Solvay Electrolyse France

12 Cours Albert 1er

F-75383 Paris

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Iberica SL |
| --- | --- |
| Barcelona |
| Calle Mallorca 269 |
| E-08008 Barcelona |

Solvay Iberica SL

Barcelona

Calle Mallorca 269

E-08008 Barcelona

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | AB Ninolab |
| --- | --- |
| P.O. Box 137 |
| S-194 22 Upplands Väsby |

AB Ninolab

P.O. Box 137

S-194 22 Upplands Väsby

| | Advanced Chemical SA |
| --- | --- |
| C/ Balmes, 69 Pral 3o |
| E–08007 Barcelona |

Advanced Chemical SA

C/ Balmes, 69 Pral 3o

E–08007 Barcelona

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Asahi Glass Europe BV |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| 1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe BV

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn |
| B.P. 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec

Bld Henri Cahn

B.P. 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia S/A |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia S/A

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | BOC Gazy |
| --- | --- |
| ul. Pory 59 |
| PL-02-757 Warszawa |

BOC Gazy

ul. Pory 59

PL-02-757 Warszawa

| | Boucquillon NV |
| --- | --- |
| Nijverheidslaan 38 |
| B-8540 Deerlijk |

Boucquillon NV

Nijverheidslaan 38

B-8540 Deerlijk

| | Calorie |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc |
| B.P. 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc

B.P. 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraibes Froids SARL |
| --- | --- |
| B.P. 6033 |
| Ste Thérèse |
| 4,5 km Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France (Martinique) |

Caraibes Froids SARL

B.P. 6033

Ste Thérèse

4,5 km Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France (Martinique)

| | Celotex Limited |
| --- | --- |
| Lady Lane Industrial Estate |
| Hadleigh, Ipswich, Suffolk, |
| IP7 6BA |
| United Kingdom |

Celotex Limited

Lady Lane Industrial Estate

Hadleigh, Ipswich, Suffolk,

IP7 6BA

United Kingdom

| | Efisol |
| --- | --- |
| 14/24 Rue des Agglomérés |
| F-92024 Nanterre Cédex |

Efisol

14/24 Rue des Agglomérés

F-92024 Nanterre Cédex

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Empor d.o.o.

Trzaska 333

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Etis d.o.o.

Leskoškova 9a

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Fibran SA |
| --- | --- |
| 6th km Thessaloniki |
| Oreokastro |
| PO Box 40 306 |
| GR-560 10 Thessaloniki |

Fibran SA

6th km Thessaloniki

Oreokastro

PO Box 40 306

GR-560 10 Thessaloniki

| | Fiocco Trade SL |
| --- | --- |
| C/ Molina No 16, Pta 5 |
| E-46006 Valencia |

Fiocco Trade SL

C/ Molina No 16, Pta 5

E-46006 Valencia

| | G. AL. Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., Strovolos |
| PO Box 28385 |
| Nicosia, Cyprus |

G. AL. Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str., Strovolos

PO Box 28385

Nicosia, Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex SA |
| --- | --- |
| B.P. 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex SA

B.P. 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Genys UAB |
| --- | --- |
| Lazdiju 20 |
| Kaunas |
| Lithuania |

Genys UAB

Lazdiju 20

Kaunas

Lithuania

| | GU Thermo Technology Ltd |
| --- | --- |
| Greencool Refrigerants |
| Unit 12 |
| Park Gate Business Centre |
| Chandlers Way, Park Gate |
| Southampton SO31 1FQ |
| United Kingdom |

GU Thermo Technology Ltd

Greencool Refrigerants

Unit 12

Park Gate Business Centre

Chandlers Way, Park Gate

Southampton SO31 1FQ

United Kingdom

| | Guido Tazzetti & Co. |
| --- | --- |
| Strada Settimo 266 |
| I-10156 Torino |

Guido Tazzetti & Co.

Strada Settimo 266

I-10156 Torino

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | H&H International Ltd. |
| --- | --- |
| Richmond Bridge House |
| 419 Richmond Road |
| Richmond TW1 2EX |
| United Kingdom |

H&H International Ltd.

Richmond Bridge House

419 Richmond Road

Richmond TW1 2EX

United Kingdom

| | ICC Chemicals Ltd |
| --- | --- |
| Northbridge Road |
| Berkhamsted |
| Hertfordshire |
| HP4 1EF |
| United Kingdom |

ICC Chemicals Ltd

Northbridge Road

Berkhamsted

Hertfordshire

HP4 1EF

United Kingdom

| | Kal y Sol |
| --- | --- |
| P.I. Can Roca |
| C/Carrerada s/n, |
| E-08107 Martorelles (Barcelona) |

Kal y Sol

P.I. Can Roca

C/Carrerada s/n,

E-08107 Martorelles (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. J. Lea 112 |
| PL-30-133 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

ul. J. Lea 112

PL-30-133 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| 37 St. Kyriakides Ave. |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

37 St. Kyriakides Ave.

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme — Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme — Ertvelde

| | Nagase Europe Ltd |
| --- | --- |
| Berliner Allee 59 |
| D-40212 Düsseldorf |

Nagase Europe Ltd

Berliner Allee 59

D-40212 Düsseldorf

| | OU A Sektor |
| --- | --- |
| Kasteheina 6-9 |
| EE-31024 Kohtla-Järve |

OU A Sektor

Kasteheina 6-9

EE-31024 Kohtla-Järve

| | Plasfi SA |
| --- | --- |
| Ctra Montblanc, s/n |
| E-43420 Sta Coloma de Queralt |
| (Tarragona) |

Plasfi SA

Ctra Montblanc, s/n

E-43420 Sta Coloma de Queralt

(Tarragona)

| | Prodex-system sp. Z o.o. |
| --- | --- |
| 24th Artemidy ST |
| PL-01-497 Warsaw |

Prodex-system sp. Z o.o.

24th Artemidy ST

PL-01-497 Warsaw

| | PW Gaztech |
| --- | --- |
| ul. Kopernika 5 |
| PL-11-200 Bartoszyce |

PW Gaztech

ul. Kopernika 5

PL-11-200 Bartoszyce

| | Quimidroga SA |
| --- | --- |
| Calle Tuset 26 |
| E-08006 Barcelona |

Quimidroga SA

Calle Tuset 26

E-08006 Barcelona

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Resina Chemie BV |
| --- | --- |
| Korte Groningerweg 1A |
| 9607 PS Foxhol |
| Nederland |

Resina Chemie BV

Korte Groningerweg 1A

9607 PS Foxhol

Nederland

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products BV |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brelle |
| Nederland |

SJB Chemical Products BV

Wellerondom 11

3230 AG Brelle

Nederland

| | Solquimia Iberia SL |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia SL

C/Duque de Alba No 3, 1o

E-28012 Madrid

| | Synthesia Espanola SA |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Espanola SA

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Termo-Schiessl Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Raszynska 13 |
| PL-05-500 Piaseczno |

Termo-Schiessl Sp. z o.o.

ul. Raszynska 13

PL-05-500 Piaseczno

| | Universal Chemistry & Technology SpA |
| --- | --- |
| Viale A. Filippetti 20 |
| I-20122 Milano |

Universal Chemistry & Technology SpA

Viale A. Filippetti 20

I-20122 Milano

| | Vuoksi Yhtiö Oy |
| --- | --- |
| Lappeentie 12 |
| FIN-55100 Imatra |

Vuoksi Yhtiö Oy

Lappeentie 12

FIN-55100 Imatra

| | Wigmors |
| --- | --- |
| Irysowa str. # 5 |
| PL-51-117 Wroclaw |

Wigmors

Irysowa str. # 5

PL-51-117 Wroclaw

Utfärdat i Bryssel den 31 januari 2005.

På kommissionens vägnar

Stavros DIMAS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 244, 29.9.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens beslut (EG) nr 2077/2004 (EUT L 359, 4.12.2004, s. 28).

1

(2)  EGT L 333, 22.12.1994, s. 1.

2

(3)  EGT L 220, 15.8.2002, s. 59.

3

(4)  Bilaga II offentliggörs inte eftersom den innehåller konfidentiella uppgifter om affärsverksamhet.

4

---

BILAGA I

Vägledande kvantiteter tilldelade för 2004 och 2005 i ton/ozonnedbrytande potential

| Område | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Kylanläggningar | 1 990,61 | 2 054,47 |
| Cellplast | 0,00 | 0,00 |
| Lösningsmedel | 64,11 | 66,17 |
| Totalt | 2 054,72 | 2 120,64 |

Område

2004

2005

Kylanläggningar

1 990,61

2 054,47

Cellplast

0,00

0,00

Lösningsmedel

64,11

66,17

Totalt

2 054,72

2 120,64

---

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/71

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 februari 2005

om ändring av beslut 2002/300/EG om upprättande av en förteckning över godkända zoner med avseende på Bonamia ostreae och/eller Marteilia refringens

(delgivet med nr K(2005) 217)

(Text av betydelse för EES)

(2005/104/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 91/67/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för utsläppande på marknaden av djur och produkter från vattenbruk (1), särskilt artikel 5 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens beslut 2002/300/EG av den 18 april 2002 om upprättande av en förteckning över godkända zoner med avseende på Bonamia ostreae och/eller Marteilia refringens
   (2) fastställs vilka områden i gemenskapen som anses fria från blötdjurssjukdomarna Bonamia ostreae eller Marteilia refringens. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens beslut 2002/300/EG av den 18 april 2002 om upprättande av en förteckning över godkända zoner med avseende på Bonamia ostreae och/eller Marteilia refringens
   (2) fastställs vilka områden i gemenskapen som anses fria från blötdjurssjukdomarna Bonamia ostreae eller Marteilia refringens.

| (2) | Danmark har anfört skäl för att zonen Limfjorden skall beviljas status som godkänd zon med avseende på Bonamia ostreae och Marteilia refringens. Av dokumentationen framgår det att zonen uppfyller kraven i direktiv 91/67/EEG. Den kan därför beviljas status som godkänd zon och bör upptas i förteckningen över godkända zoner i beslut 2002/300/EG. |
| --- | --- |

(2)

Danmark har anfört skäl för att zonen Limfjorden skall beviljas status som godkänd zon med avseende på Bonamia ostreae och Marteilia refringens. Av dokumentationen framgår det att zonen uppfyller kraven i direktiv 91/67/EEG. Den kan därför beviljas status som godkänd zon och bör upptas i förteckningen över godkända zoner i beslut 2002/300/EG.

| (3) | Irland har ansökt om att få en ändring införd i förteckningen i beslut 2002/300/EG över godkända zoner med avseende på Bonamia ostreae, så att den geografiska beskrivningen av ett av de områden som drabbats av sjukdomen blir mer exakt. Beskrivningen ”Logmore, Belmullet” bör ersätta ”Loughmore, Blacksod Bay”. |
| --- | --- |

(3)

Irland har ansökt om att få en ändring införd i förteckningen i beslut 2002/300/EG över godkända zoner med avseende på Bonamia ostreae, så att den geografiska beskrivningen av ett av de områden som drabbats av sjukdomen blir mer exakt. Beskrivningen ”Logmore, Belmullet” bör ersätta ”Loughmore, Blacksod Bay”.

| (4) | Beslut 2002/300/EG bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Beslut 2002/300/EG bör ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Bilagan till beslut 2002/300/EG skall ersättas med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 3 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Markos KYPRIANOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 46, 19.2.1991, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 806/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 103, 19.4.2002, s. 24. Beslutet senast ändrat genom beslut 2003/729/EG (EUT L 262, 14.10.2003, s. 37).

2

---

BILAGA

”BILAGA

GODKÄNDA ZONER NÄR DET GÄLLER BLÖTDJURSSJUKDOMARNA BONAMIA OSTREAE OCH/ELLER MARTEILIA REFRINGENS

1.A   Zoner i Irland som är godkända med avseende på Bonamia ostreae

| — | Irlands hela kust utom följande sex områden:






  — | Cork Harbour |
| --- | --- | --- |

—

Irlands hela kust utom följande sex områden:

—

Cork Harbour

| — | Galway Bay |
| --- | --- |

—

Galway Bay

| — | Ballinakill Harbour |
| --- | --- |

—

Ballinakill Harbour

| — | Clew Bay |
| --- | --- |

—

Clew Bay

| — | Achill Sound |
| --- | --- |

—

Achill Sound

| — | Logmore, Belmullet |
| --- | --- |

—

Logmore, Belmullet

1.B   Zoner i Irland som är godkända med avseende på Marteilia refringens

| — | Irlands hela kust. |
| --- | --- |

—

Irlands hela kust.

2.A   Zoner i Förenade kungariket, på Kanalöarna och Isle of Man som är godkända med avseende på Bonamia ostreae

| — | Storbritanniens hela kust utom följande områden:






  — | Cornwalls sydkust från Lizard till Start Point. |
| --- | --- | --- |

—

Storbritanniens hela kust utom följande områden:

—

Cornwalls sydkust från Lizard till Start Point.

| — | Området kring floden Solents mynning från Portland Bill till Selsey Bill. |
| --- | --- |

—

Området kring floden Solents mynning från Portland Bill till Selsey Bill.

| — | Området längs kusten i Essex från Shoeburyness till Landguard point. |
| --- | --- |

—

Området längs kusten i Essex från Shoeburyness till Landguard point.

| — | Nordirlands hela kust. |
| --- | --- |

—

Nordirlands hela kust.

| — | Guernseys och Herms hela kust. |
| --- | --- |

—

Guernseys och Herms hela kust.

| — | Jerseys zon: Zonen utgörs av tidvattenzonen och området närmast kusten mellan Jerseys medelhögvattenstånd och en tänkt linje dragen tre nautiska mil från Jerseys medellågvattenstånd. Zonen är belägen i bukten mellan Normandie och Bretagne, på södra sidan av Engelska kanalen. |
| --- | --- |

—

Jerseys zon: Zonen utgörs av tidvattenzonen och området närmast kusten mellan Jerseys medelhögvattenstånd och en tänkt linje dragen tre nautiska mil från Jerseys medellågvattenstånd. Zonen är belägen i bukten mellan Normandie och Bretagne, på södra sidan av Engelska kanalen.

| — | Isle of Mans hela kust. |
| --- | --- |

—

Isle of Mans hela kust.

2.B   Zoner i Förenade kungariket, på Kanalöarna och Isle of Man som är godkända med avseende på Marteilia refringens

| — | Storbritanniens hela kust. |
| --- | --- |

—

Storbritanniens hela kust.

| — | Nordirlands hela kust. |
| --- | --- |

—

Nordirlands hela kust.

| — | Guernseys och Herms hela kust. |
| --- | --- |

—

Guernseys och Herms hela kust.

| — | Jerseys zon: Zonen utgörs av tidvattenzonen och området närmast kusten mellan Jerseys medelhögvattenstånd och en tänkt linje dragen tre nautiska mil från Jerseys medellågvattenstånd. Zonen är belägen i bukten mellan Normandie och Bretagne, på södra sidan av Engelska kanalen. |
| --- | --- |

—

Jerseys zon: Zonen utgörs av tidvattenzonen och området närmast kusten mellan Jerseys medelhögvattenstånd och en tänkt linje dragen tre nautiska mil från Jerseys medellågvattenstånd. Zonen är belägen i bukten mellan Normandie och Bretagne, på södra sidan av Engelska kanalen.

| — | Isle of Mans hela kust. |
| --- | --- |

—

Isle of Mans hela kust.

3.   Zoner i Danmark som är godkända med avseende på Bonamia ostreae och Marteilia refringens

| — | Limfjorden från Thyborøn i väster till Hals i öster.” |
| --- | --- |

—

Limfjorden från Thyborøn i väster till Hals i öster.”

---

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/74 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/74

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 3 februari 2005

om tillstånd för Sverige att ersätta statistiska undersökningar av nötkreatursbestånd med det system som föreskrivs i avdelning I i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000

(delgivet med nr K(2005) 194)

(Endast den svenska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2005/105/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 93/24/EEG av den 1 juni 1993 om genomförande av statistiska undersökningar om produktion av nötkreatur (1), särskilt artikel 1.2 och 1.3 i detta, och

av följande skäl:

| (1) | Genom avdelning I i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (2) upprättas ett system för identifiering och registrering av nötkreatur. |
| --- | --- |

(1)

Genom avdelning I i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (2) upprättas ett system för identifiering och registrering av nötkreatur.

| (2) | I kommissionens beslut 1999/693/EG (3) erkänns det att den svenska databasen för nötkreatur är fullt fungerande. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens beslut 1999/693/EG (3) erkänns det att den svenska databasen för nötkreatur är fullt fungerande.

| (3) | I överensstämmelse med direktiv 93/24/EEG får medlemsstaterna på egen begäran bemyndigas att använda administrativa källor i stället för undersökningar av bestånden, på villkor att de fullgör skyldigheterna i det direktivet. |
| --- | --- |

(3)

I överensstämmelse med direktiv 93/24/EEG får medlemsstaterna på egen begäran bemyndigas att använda administrativa källor i stället för undersökningar av bestånden, på villkor att de fullgör skyldigheterna i det direktivet.

| (4) | Som underlag för sin begäran av den 29 oktober 2003 har Sverige översänt teknisk dokumentation om hur den databas som avses i avdelning I i förordning (EG) nr 1760/2000 är uppbyggd och hålls uppdaterad, och vilka metoder som används för beräkning av den statistiska informationen. |
| --- | --- |

(4)

Som underlag för sin begäran av den 29 oktober 2003 har Sverige översänt teknisk dokumentation om hur den databas som avses i avdelning I i förordning (EG) nr 1760/2000 är uppbyggd och hålls uppdaterad, och vilka metoder som används för beräkning av den statistiska informationen.

| (5) | Sverige har särskilt föreslagit beräkningsmetoder för att erhålla statistisk information för de kategorier som avses i artikel 3.1 i direktiv 93/24/EEG och som inte finns att tillgå direkt i de databaser som avses i avdelning I i förordning (EG) nr 1760/2000. Sverige bör vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att dessa beräkningsmetoder garanterar precisionen i de statistiska uppgifterna. |
| --- | --- |

(5)

Sverige har särskilt föreslagit beräkningsmetoder för att erhålla statistisk information för de kategorier som avses i artikel 3.1 i direktiv 93/24/EEG och som inte finns att tillgå direkt i de databaser som avses i avdelning I i förordning (EG) nr 1760/2000. Sverige bör vidta alla lämpliga åtgärder för att se till att dessa beräkningsmetoder garanterar precisionen i de statistiska uppgifterna.

| (6) | Granskningen av den tekniska dokumentation som de svenska myndigheterna har översänt ger vid handen att begäran bör godtas. |
| --- | --- |

(6)

Granskningen av den tekniska dokumentation som de svenska myndigheterna har översänt ger vid handen att begäran bör godtas.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättats i enlighet med rådets beslut 72/279/EEG (4). |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Ständiga kommittén för jordbruksstatistik, som inrättats i enlighet med rådets beslut 72/279/EEG (4).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Sverige ges tillstånd att ersätta de undersökningar av nötkreatursbeståndet som föreskrivs i direktiv 93/24/EEG med det system för identifiering och registrering av nötkreatur som avses i avdelning I i förordning (EG) nr 1760/2000, för att det skall få all den statistiska information som krävs för att fullgöra skyldigheterna enligt det direktivet.

Artikel 2

Om det system som avses i artikel 1 upphör att fungera och dess innehåll medför att det inte längre är möjligt att erhålla tillförlitlig statistisk information om alla eller vissa kategorier av nötkreatur, skall Sverige återgå till ett system med statistiska undersökningar för att uppskatta nötkreatursbeståndet eller de berörda kategorierna.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 3 februari 2005.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 149, 21.6.1993, s. 5. Direktivet ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EGT L 204, 11.8.2000, s. 1. Förordningen senast ändrad genom Anslutningsakten från 2003.

2

(3)  EGT L 273, 23.10.1999, s. 14.

3

(4)  EGT L 179, 7.8.1972, s. 1.

4

---

Rättelser

| 5.2.2005 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 33/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 33/75

---

Rättelse till beslut nr 197 av den 23 mars 2004 om övergångsperioderna för införandet av det europeiska sjukförsäkringskortet i enlighet med artikel 5 i beslut nr 191

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 343 av den 19 november 2004
  )

På sidan 30, bilaga I, avseende Österrike, skall det

i stället för:

”31 december 2005”

vara:

”28 februari 2005”

På sidan 30, bilaga III, avseende Liechtenstein, skall det

i stället för:

”31 december 2005”

vara:

”28 februari 2005”

---