# Europos Sąjungos L 47/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 47 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. vasario 18d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 47

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. vasario 18d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 265/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 266/2005, dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 3 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 267/2005, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius už kai kuriuos cukraus sektoriaus produktus, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą | 6 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 268/2005, nustatantis reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus už cukraus sektoriaus produktą melasą, taikomus nuo 2005 m. vasario 18 d. | 8 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 269/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas už neperdirbto baltojo cukraus ir neperdirbto žaliavinio cukraus eksportą | 10 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 270/2005, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už neperdirbtus sirupus ir kai kuriuos kitus cukraus sektoriaus produktus | 12 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 271/2005, nustatantis didžiausią grąžinamąją išmoką už baltojo cukraus eksportą į kai kurias trečiąsias šalis 19-ajame daliniame konkurse, vykdomame remiantis Reglamente (EB) Nr. 1327/2004 numatytu nuolatiniu konkursu | 15 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 272/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas | 16 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 273/2005, nustatantis maksimalią miežių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 1757/2004 numatyto konkurso tvarka | 18 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 274/2005, nustatantis maksimalią avižų eksporto grąžinamąją išmoką konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 1565/2004, tvarką | 19 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 275/2005, nustatantis maksimalią paprastųjų kvieěių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 115/2005 numatyto konkurso tvarka | 20 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 276/2005, nustatantis maksimalią sorgo importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2275/2004 numatyto konkurso tvarka | 21 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 277/2005, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2277/2004 numatyto konkurso tvarka | 22 |
| | | 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 278/2005, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 2276/2004, tvarka | 23 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 265/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 266/2005, dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

3

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 267/2005, nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius už kai kuriuos cukraus sektoriaus produktus, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

6

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 268/2005, nustatantis reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus už cukraus sektoriaus produktą melasą, taikomus nuo 2005 m. vasario 18 d.

8

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 269/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas už neperdirbto baltojo cukraus ir neperdirbto žaliavinio cukraus eksportą

10

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 270/2005, nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už neperdirbtus sirupus ir kai kuriuos kitus cukraus sektoriaus produktus

12

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 271/2005, nustatantis didžiausią grąžinamąją išmoką už baltojo cukraus eksportą į kai kurias trečiąsias šalis 19-ajame daliniame konkurse, vykdomame remiantis Reglamente (EB) Nr. 1327/2004 numatytu nuolatiniu konkursu

15

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 272/2005, nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

16

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 273/2005, nustatantis maksimalią miežių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 1757/2004 numatyto konkurso tvarka

18

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 274/2005, nustatantis maksimalią avižų eksporto grąžinamąją išmoką konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 1565/2004, tvarką

19

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 275/2005, nustatantis maksimalią paprastųjų kvieěių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 115/2005 numatyto konkurso tvarka

20

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 276/2005, nustatantis maksimalią sorgo importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2275/2004 numatyto konkurso tvarka

21

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 277/2005, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2277/2004 numatyto konkurso tvarka

22

2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 278/2005, nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 2276/2004, tvarka

23

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Taryba |
| | * | 2005/135/EB:2004 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas, panaikinantis sprendimą dėl perviršinio deficito Portugalijoje | 24 |
| | * | 2005/136/EB:2004 m. birželio 2 d. Tarybos sprendimas, dėl perviršinio deficito Nyderlanduose | 26 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/137/EB:2003 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas, dėl Valonijos regiono finansinio dalyvavimo įmonėje Carsid SA
  (pranešta dokumentu Nr. K(2003) 3527)

   (
  1
  ) | 28 |
| | * | 2005/138/EB:2005 m. vasario 16 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2003/828/EB nuostatas dėl gyvūnų judėjimo ribojimų taikymo zonoje ir iš jos Ispanijoje ir Portugalijoje, atsižvelgiant į mėlynojo liežuvio ligos protrūkį toje valstybėje narėje
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 335)

   (
  1
  ) | 38 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

*

2005/135/EB:2004 m. gegužės 11 d. Tarybos sprendimas, panaikinantis sprendimą dėl perviršinio deficito Portugalijoje

24

*

2005/136/EB:2004 m. birželio 2 d. Tarybos sprendimas, dėl perviršinio deficito Nyderlanduose

26

Komisija

*

2005/137/EB:2003 m. spalio 15 d. Komisijos sprendimas, dėl Valonijos regiono finansinio dalyvavimo įmonėje Carsid SA
  (pranešta dokumentu Nr. K(2003) 3527)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. K(2003) 3527)

1

28

*

2005/138/EB:2005 m. vasario 16 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimo 2003/828/EB nuostatas dėl gyvūnų judėjimo ribojimų taikymo zonoje ir iš jos Ispanijoje ir Portugalijoje, atsižvelgiant į mėlynojo liežuvio ligos protrūkį toje valstybėje narėje
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 335)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 335)

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 265/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 129,3 |
| 204 | 79,1 |
| 212 | 189,0 |
| 624 | 230,6 |
| 628 | 104,0 |
| 999 | 146,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 167,0 |
| 068 | 129,2 |
| 204 | 68,5 |
| 999 | 121,6 |
| 0709 10 00 | 220 | 39,4 |
| 999 | 39,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 168,6 |
| 204 | 226,8 |
| 999 | 197,7 |
| 0805 10 20 | 052 | 48,1 |
| 204 | 48,6 |
| 212 | 45,3 |
| 220 | 38,7 |
| 421 | 30,9 |
| 448 | 35,8 |
| 624 | 63,2 |
| 999 | 44,4 |
| 0805 20 10 | 204 | 87,5 |
| 624 | 80,9 |
| 999 | 84,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 42,6 |
| 204 | 91,9 |
| 220 | 35,5 |
| 400 | 77,6 |
| 464 | 124,1 |
| 528 | 96,4 |
| 624 | 65,7 |
| 662 | 40,8 |
| 999 | 71,8 |
| 0805 50 10 | 052 | 51,8 |
| 999 | 51,8 |
| 0808 10 80 | 400 | 101,9 |
| 404 | 101,6 |
| 508 | 87,5 |
| 512 | 129,4 |
| 528 | 90,2 |
| 720 | 60,0 |
| 999 | 95,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 79,8 |
| 400 | 90,1 |
| 512 | 70,8 |
| 528 | 89,4 |
| 720 | 55,6 |
| 999 | 77,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

129,3

204

79,1

212

189,0

624

230,6

628

104,0

999

146,4

0707 00 05

052

167,0

068

129,2

204

68,5

999

121,6

0709 10 00

220

39,4

999

39,4

0709 90 70

052

168,6

204

226,8

999

197,7

0805 10 20

052

48,1

204

48,6

212

45,3

220

38,7

421

30,9

448

35,8

624

63,2

999

44,4

0805 20 10

204

87,5

624

80,9

999

84,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

42,6

204

91,9

220

35,5

400

77,6

464

124,1

528

96,4

624

65,7

662

40,8

999

71,8

0805 50 10

052

51,8

999

51,8

0808 10 80

400

101,9

404

101,6

508

87,5

512

129,4

528

90,2

720

60,0

999

95,1

0808 20 50

388

79,8

400

90,1

512

70,8

528

89,4

720

55,6

999

77,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 266/2005

2005 m. vasario 17 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekybą susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekybą susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodą, nurodytą 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodą, nurodytą 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad remiantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis, valstybių narių muitinių išduotos privalomosios tarifinės informacijos dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad remiantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalies nuostatomis, valstybių narių muitinių išduotos privalomosios tarifinės informacijos dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalies nuostatas valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1989/2004 (OL L 344, 2004 11 20, p. 5).

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  KN kodas | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Avalynė, dengianti kojų pirštus ir pėdos pagalvėlę, tačiau nedengianti kulno ir daugiau nei pusės pėdos, odiniais batviršiais su pamušalu iš tekstilės audinio ir išoriniais padais iš odos, su vidpadžiais, kurių ilgis mažesnis kaip 24 cm. Avalynė prie kojos pririšama dviem kulną juosiančiais elastiniais dirželiais.
  (ritminei gimnastikai skirti bateliai)
  (Žr. nuotraukas Nr. 633 A ir 633 B) (1) | 6403 59 91 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 64 skirsnio 3 pastabos b punktu ir KN kodus 6403, 6403 59 ir 6403 59 91 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Taikant Kombinuotosios nomenklatūros 1 bendrąją aiškinimo taisyklę sąvoka „išorinis padas“ pavartota, inter alia, 6403 pozicijos pavadinime, reiškia tą avalynės dalį, kuri, ją naudojant, liečiasi su žeme. Taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 64 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų C dalį.
  Kadangi darant ritminę gimnastiką žemę galima liesti tik pėdos pagalvėle, „išoriniu padu“, kaip nurodyta 64 skirsnyje, laikytina tik atitinkama avalynės dalis, ją naudojant besiliečianti su žeme. Be to, objektyvūs prekės požymiai (pvz., modelis ir medžiaga) rodo, kad ji gali būti naudojama tik kaip ritminei gimnastikai skirta avalynė ir netinkama jokioms kitoms paskirtims. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

KN kodas

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Avalynė, dengianti kojų pirštus ir pėdos pagalvėlę, tačiau nedengianti kulno ir daugiau nei pusės pėdos, odiniais batviršiais su pamušalu iš tekstilės audinio ir išoriniais padais iš odos, su vidpadžiais, kurių ilgis mažesnis kaip 24 cm. Avalynė prie kojos pririšama dviem kulną juosiančiais elastiniais dirželiais.

(ritminei gimnastikai skirti bateliai)

(Žr. nuotraukas Nr. 633 A ir 633 B) (1)

6403 59 91

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 64 skirsnio 3 pastabos b punktu ir KN kodus 6403, 6403 59 ir 6403 59 91 atitinkančiais prekių aprašymais.

Taikant Kombinuotosios nomenklatūros 1 bendrąją aiškinimo taisyklę sąvoka „išorinis padas“ pavartota, inter alia, 6403 pozicijos pavadinime, reiškia tą avalynės dalį, kuri, ją naudojant, liečiasi su žeme. Taip pat žr. Suderintos sistemos paaiškinimų 64 skirsnio paaiškinimų Bendrųjų nuostatų C dalį.

Kadangi darant ritminę gimnastiką žemę galima liesti tik pėdos pagalvėle, „išoriniu padu“, kaip nurodyta 64 skirsnyje, laikytina tik atitinkama avalynės dalis, ją naudojant besiliečianti su žeme. Be to, objektyvūs prekės požymiai (pvz., modelis ir medžiaga) rodo, kad ji gali būti naudojama tik kaip ritminei gimnastikai skirta avalynė ir netinkama jokioms kitoms paskirtims.

Image

Image

---

(1)  Nuotraukos pateiktos tik informavimo tikslais.

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 267/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis grąžinamųjų išmokų dydžius už kai kuriuos cukraus sektoriaus produktus, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo (1), ypač į jo 27 straipsnio 5 dalies a punktą ir į 15 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyta, kad skirtumas tarp tarptautinės prekybos kainų produktams, išvardytiems to reglamento 1 straipsnio 1 dalies a, c, d, f, g ir h punktuose, ir Bendrijos vidaus kainų gali būti padengtas eksporto grąžinamosiomis išmokomis, kai produktai yra eksportuojami kaip prekės, išvardytos šio reglamento V priede. 2000 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1520/2000, nustatančiame bendras išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos taikymo taisykles ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijus (2), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai produktai eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priede. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyta, kad skirtumas tarp tarptautinės prekybos kainų produktams, išvardytiems to reglamento 1 straipsnio 1 dalies a, c, d, f, g ir h punktuose, ir Bendrijos vidaus kainų gali būti padengtas eksporto grąžinamosiomis išmokomis, kai produktai yra eksportuojami kaip prekės, išvardytos šio reglamento V priede. 2000 m. liepos 13 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1520/2000, nustatančiame bendras išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus, eksportuojamus kaip į Sutarties I priedą neįtrauktos prekės, skyrimo sistemos taikymo taisykles ir tokių grąžinamųjų išmokų sumos nustatymo kriterijus (2), yra nurodyti produktai, kuriems turėtų būti nustatytas grąžinamosios išmokos dydis, taikomas, kai produktai eksportuojami kaip prekės, išvardytos Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priede.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 1 dalį grąžinamosios išmokos dydis 100 kg kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 4 straipsnio 1 dalį grąžinamosios išmokos dydis 100 kg kiekvieno atitinkamo pagrindinio produkto turėtų būti nustatomas kiekvieną mėnesį.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad eksporto grąžinamosios išmokos už produktą, kuris įeina į prekės sudėtį, gali neviršyti tam produktui taikomų grąžinamųjų išmokų, kai jis eksportuojamas vėliau jo neperdirbant. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad eksporto grąžinamosios išmokos už produktą, kuris įeina į prekės sudėtį, gali neviršyti tam produktui taikomų grąžinamųjų išmokų, kai jis eksportuojamas vėliau jo neperdirbant.

| (4) | Pagal šį reglamentą nustatytos grąžinamosios išmokos gali būti nustatomos iš anksto, nes dabar negali būti nustatyta rinkos situacija keliems ateinantiems mėnesiams. |
| --- | --- |

(4)

Pagal šį reglamentą nustatytos grąžinamosios išmokos gali būti nustatomos iš anksto, nes dabar negali būti nustatyta rinkos situacija keliems ateinantiems mėnesiams.

| (5) | Įsipareigojimai, prisiimti dėl grąžinamųjų išmokų, kurios gali būti suteiktos eksportuojamiems žemės ūkio produktams, kurie įeina į prekių, neįtrauktų į Sutarties I priedą, sudėtį, gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl, susidarius tokiai padėčiai, būtina imtis atsargos priemonių, neužkertant kelio ilgalaikėms sutartims. Konkretaus grąžinamosios išmokos dydžio nustatymas tuo atveju, kai išmokos nustatomos iš anksto, yra priemonė, leidžianti įgyvendinti šiuos įvairius tikslus. |
| --- | --- |

(5)

Įsipareigojimai, prisiimti dėl grąžinamųjų išmokų, kurios gali būti suteiktos eksportuojamiems žemės ūkio produktams, kurie įeina į prekių, neįtrauktų į Sutarties I priedą, sudėtį, gali būti rizikingi, kai iš anksto nustatomi dideli grąžinamųjų išmokų dydžiai. Todėl, susidarius tokiai padėčiai, būtina imtis atsargos priemonių, neužkertant kelio ilgalaikėms sutartims. Konkretaus grąžinamosios išmokos dydžio nustatymas tuo atveju, kai išmokos nustatomos iš anksto, yra priemonė, leidžianti įgyvendinti šiuos įvairius tikslus.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamųjų išmokų dydžiai, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1520/2000 A priede ir Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 1 straipsnio 1 ir 2 dalyse išvardytiems pagrindiniams produktams ir eksportuojamiems kaip Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 V priede išvardytos prekės, yra nustatomi pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 177, 2000 7 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 886/2004 (OL L 168, 2004 5 1, p. 14).

2

---

PRIEDAS

nuo 2005 m. vasario 18 d. taikomi grąžinamųjų išmokų dydžiai už kai kuriuos cukraus sektoriaus produktus, kurie eksportuojami kaip prekės, neįtrauktos į Sutarties I priedą (1)

| KN kodas | Aprašymas | Grąžinamųjų išmokų dydis, išreikštas EUR/100 kg |
| --- | --- | --- |
| Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto | Kita |
| 1701 99 10 | baltas cukrus | 36,75 | 36,75 |

KN kodas

Aprašymas

Grąžinamųjų išmokų dydis, išreikštas EUR/100 kg

Grąžinamąsias išmokas nustatant iš anksto

Kita

1701 99 10

baltas cukrus

36,75

36,75

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi eksportui į Bulgariją nuo 2004 m. spalio 1 d. ir 1972 m. liepos 22 d. Susitarimo tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos 2 protokolo I ir II lentelėse išvardytoms prekėms, eksportuojamoms į Šveicarijos Konfederaciją arba į Lichtenšteino Kunigaikštystę nuo 2005 m. vasario 1 d.

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/8

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 268/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus už cukraus sektoriaus produktą melasą, taikomus nuo 2005 m. vasario 18 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1) ypač į jo 24 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | 1995 m. birželio 23 d. Reglamentas (EB) Nr. 1422/95, nustatantis išsamias cukraus sektoriaus produkto melasos importo įgyvendinimo taisykles ir iš dalies pakeičiantis Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 785/68 (2) numato, kad melasos importo CIF kainos, nustatytos pagal Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 785/68 (3) yra „reprezentacinės kainos“. Ši kaina laikoma nustatyta už standartinę kokybę, apibrėžtą Reglamento (EEB) Nr. 785/68 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(1)

1995 m. birželio 23 d. Reglamentas (EB) Nr. 1422/95, nustatantis išsamias cukraus sektoriaus produkto melasos importo įgyvendinimo taisykles ir iš dalies pakeičiantis Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 785/68 (2) numato, kad melasos importo CIF kainos, nustatytos pagal Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 785/68 (3) yra „reprezentacinės kainos“. Ši kaina laikoma nustatyta už standartinę kokybę, apibrėžtą Reglamento (EEB) Nr. 785/68 1 straipsnyje.

| (2) | Reprezentacinės kainos nustatomos remiantis visa Reglamento (EEB) Nr. 785/68 3 straipsnyje numatyta informacija, išskyrus atvejus, numatytus šio reglamento 4 straipsnyje, o tam tikrais atvejais šias kainas galima nustatyti pagal Reglamento (EEB) Nr. 875/68 7 straipsnyje pateiktą metodą. |
| --- | --- |

(2)

Reprezentacinės kainos nustatomos remiantis visa Reglamento (EEB) Nr. 785/68 3 straipsnyje numatyta informacija, išskyrus atvejus, numatytus šio reglamento 4 straipsnyje, o tam tikrais atvejais šias kainas galima nustatyti pagal Reglamento (EEB) Nr. 875/68 7 straipsnyje pateiktą metodą.

| (3) | Koreguojant kainas, kurios nėra taikomos standartinei kokybei, reikia padidinti arba sumažinti kainas pagal siūlomos melasos kokybę, atsižvelgiant į Reglamento (EEB) Nr. 785/68 6 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(3)

Koreguojant kainas, kurios nėra taikomos standartinei kokybei, reikia padidinti arba sumažinti kainas pagal siūlomos melasos kokybę, atsižvelgiant į Reglamento (EEB) Nr. 785/68 6 straipsnio nuostatas.

| (4) | Kai skiriasi atitinkamo produkto slenkstinė kaina ir jo reprezentacinė kaina, reikia nustatyti papildomus importo muitus, Reglamento (EB) Nr. 1422/95 3 straipsnyje numatyta tvarka. Jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatas taikomas atleidimas nuo importo muitų, reikia nustatyti tam tikrus tų importo muitų dydžius. |
| --- | --- |

(4)

Kai skiriasi atitinkamo produkto slenkstinė kaina ir jo reprezentacinė kaina, reikia nustatyti papildomus importo muitus, Reglamento (EB) Nr. 1422/95 3 straipsnyje numatyta tvarka. Jeigu pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatas taikomas atleidimas nuo importo muitų, reikia nustatyti tam tikrus tų importo muitų dydžius.

| (5) | Reikia nustatyti reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus minėtiems produktams pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 1 straipsnio 2 dalį ir 3 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(5)

Reikia nustatyti reprezentacines kainas ir papildomus importo muitus minėtiems produktams pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 1 straipsnio 2 dalį ir 3 straipsnio 1 dalį.

| (6) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1422/95 1 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai yra nustatomi priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti mais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 141, 1995 6 24, p. 12. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 79/2003 (OL L 13, 2003 1 18, p. 4).

2

(3)  OL 145, 1968 6 27, p. 12. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1422/1995.

3

---

PRIEDAS

Reprezentacinės kainos ir papildomi importo muitai už cukraus sektoriaus produktą melasą, taikomi nuo 2005 m. vasario 18 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto | Importo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatas taikomas atleidimas (1) |
| 1703 10 00 (2) | 10,35 | — | 0 |
| 1703 90 00 (2) | 10,74 | — | 0 |

(EUR)

KN kodas

Reprezentacinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

Importo muito už 100 kg neto atitinkamo produkto dydis, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatas taikomas atleidimas (1)

1703 10 00 (2)

10,35

—

0

1703 90 00 (2)

10,74

—

0

---

(1)  Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1422/95 5 straipsnio nuostatomis, šis dydis pakeičia šiems produktams bendrajame muitų tarife nustatytą muitą.

(2)  Nustatoma standartinei kokybei, kaip ji apibrėžta Reglamento (EEB) Nr. 785/68 1 straipsnyje su pakeitimais.

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/10

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 269/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas už neperdirbto baltojo cukraus ir neperdirbto žaliavinio cukraus eksportą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1), ypač į jo 27 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnyje nustatyta, kad skirtumas tarp minėto reglamento 1 straipsnio 1 dalies a punkte išvardytų produktų kainų arba biržos kainų ir Bendrijos kainų gali būti dengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnyje nustatyta, kad skirtumas tarp minėto reglamento 1 straipsnio 1 dalies a punkte išvardytų produktų kainų arba biržos kainų ir Bendrijos kainų gali būti dengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 1260/2001 numatyta, kad grąžinamosios išmokos už nedenatūruotą baltąjį cukrų ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus neperdirbtus, turi būti nustatytos atsižvelgiant į padėtį Bendrijos cukraus rinkoje ir pasaulinėje cukraus rinkoje, ypač į minėto reglamento 28 straipsnyje išvardintus kainų ir sąnaudų veiksnius. Tame pačiame straipsnyje numatyta, kad taip pat reikėtų atsižvelgti ir į siūlomo eksporto ekonominį aspektą. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 1260/2001 numatyta, kad grąžinamosios išmokos už nedenatūruotą baltąjį cukrų ir žaliavinį cukrų, eksportuojamus neperdirbtus, turi būti nustatytos atsižvelgiant į padėtį Bendrijos cukraus rinkoje ir pasaulinėje cukraus rinkoje, ypač į minėto reglamento 28 straipsnyje išvardintus kainų ir sąnaudų veiksnius. Tame pačiame straipsnyje numatyta, kad taip pat reikėtų atsižvelgti ir į siūlomo eksporto ekonominį aspektą.

| (3) | Grąžinamoji išmoka už žaliavinį cukrų turi būti nustatyta už standartinę kokybę, kuri yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo II dalyje. Ši grąžinamoji išmoka nustatoma remiantis ir sio Reglamento 28 straipsnio 4 dalies nuostatomis. Karamelinis cukrus buvo apibrėžtas 1995 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2135/95, nustatančiame išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų suteikimo cukraus sektoriuje taikymo taisykles (2). Tokiu būdu apskaičiuojamas grąžinamosios išmokos už cukrų, į kurį nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų, dydis turi būti taikomas pagal jame esantį sacharozės kiekį ir turi būti nustatytas už kiekvieną jos kiekio procentą. |
| --- | --- |

(3)

Grąžinamoji išmoka už žaliavinį cukrų turi būti nustatyta už standartinę kokybę, kuri yra apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 I priedo II dalyje. Ši grąžinamoji išmoka nustatoma remiantis ir sio Reglamento 28 straipsnio 4 dalies nuostatomis. Karamelinis cukrus buvo apibrėžtas 1995 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 2135/95, nustatančiame išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų suteikimo cukraus sektoriuje taikymo taisykles (2). Tokiu būdu apskaičiuojamas grąžinamosios išmokos už cukrų, į kurį nepridėta aromatinių arba dažiųjų medžiagų, dydis turi būti taikomas pagal jame esantį sacharozės kiekį ir turi būti nustatytas už kiekvieną jos kiekio procentą.

| (4) | Tam tikrais atvejais grąžinamosios išmokos dydis gali būti nustatytas kitokio pobūdžio teisės aktais. |
| --- | --- |

(4)

Tam tikrais atvejais grąžinamosios išmokos dydis gali būti nustatytas kitokio pobūdžio teisės aktais.

| (5) | Grąžinamoji išmoka nustatoma kas dvi savaites. Tarpiniu laikotarpiu ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamoji išmoka nustatoma kas dvi savaites. Tarpiniu laikotarpiu ji gali būti iš dalies pakeista.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje numatyta, kad grąžinamoji išmoka už minėto reglamento 1 straipsnyje numatytus produktus gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos, jei tai sąlygoja padėtis pasaulinėje rinkoje arba tam tikrų rinkų specifiniai reikalavimai. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje numatyta, kad grąžinamoji išmoka už minėto reglamento 1 straipsnyje numatytus produktus gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos, jei tai sąlygoja padėtis pasaulinėje rinkoje arba tam tikrų rinkų specifiniai reikalavimai.

| (7) | Nuo 2001 metų pradžios didelėmis apimtimis ir sparčiai didėjęs pagal preferencinį režimą vykdytas cukraus importas iš Vakarų Balkanų ir Bendrijos cukraus eksportas į šias šalis, atrodo, yra gerokai dirbtino pobūdžio. |
| --- | --- |

(7)

Nuo 2001 metų pradžios didelėmis apimtimis ir sparčiai didėjęs pagal preferencinį režimą vykdytas cukraus importas iš Vakarų Balkanų ir Bendrijos cukraus eksportas į šias šalis, atrodo, yra gerokai dirbtino pobūdžio.

| (8) | Siekiant išvengti piktnaudžiavimo, kuris pasireikštų cukraus sektoriaus produktų, už kuriuos skirta eksporto grąžinamoji išmoka, reimportu į Bendriją, reikėtų visoms Balkanų šalims nenustatyti grąžinamosios išmokos už šiame reglamente išvardytų produktų eksportą. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant išvengti piktnaudžiavimo, kuris pasireikštų cukraus sektoriaus produktų, už kuriuos skirta eksporto grąžinamoji išmoka, reimportu į Bendriją, reikėtų visoms Balkanų šalims nenustatyti grąžinamosios išmokos už šiame reglamente išvardytų produktų eksportą.

| (9) | Atsižvelgiant į šiuos veiksnius ir į esamą padėtį cukraus sektoriaus rinkose, ypač į cukraus kursus biržose arba kainas Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti atitinkamų dydžių grąžinamąsias išmokas. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į šiuos veiksnius ir į esamą padėtį cukraus sektoriaus rinkose, ypač į cukraus kursus biržose arba kainas Bendrijoje ir pasaulinėje rinkoje, reikėtų nustatyti atitinkamų dydžių grąžinamąsias išmokas.

| (10) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos už Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 1 straipsnio 1 dalies a punkte išvardytus produktus, eksportuojamus neperdirbtus ir nedenatūruotus, nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 214, 1995 9 8, p. 16.

2

---

PRIEDAS

GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS UŽ NEPERDIRBTO BALTOJO CUKRAUS IR NEPERDIRBTO ŽALIAVINIO CUKRAUS EKSPORTĄ 2005 M. VASARIO 18 D. (1)

| Produktų kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1701 11 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 11 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9100 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 12 90 9910 | S00 | EUR/100 kg | 33,80 (2) |
| 1701 91 00 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,3675 |
| 1701 99 10 9100 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9910 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 10 9950 | S00 | EUR/100 kg | 36,75 |
| 1701 99 90 9100 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,3675 |
| N. B.: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1), su pakeitimais.
  Paskirčių skaitiniai kodai yra apibrėžti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).
  Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:







  S00 | : | visos paskirtys (trečiosios šalys, kitos teritorijos, maisto tiekimas ir paskirtys, prilygintos eksportui už Bendrijos ribų), išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją (įskaitant Kosovą, kaip jis yra apibrėžtas 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244) ir Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, tačiau netaikoma cukrui, pridėtam į produktus, išvardytus Tarybos reglamento Nr. 2201/96 (OL L 297, 1996 11 21, p. 29) 1 straipsnio 2 dalies b punkte. |

Produktų kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1701 11 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 11 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9100

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 12 90 9910

S00

EUR/100 kg

33,80 (2)

1701 91 00 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,3675

1701 99 10 9100

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9910

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 10 9950

S00

EUR/100 kg

36,75

1701 99 90 9100

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,3675

N. B.: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1), su pakeitimais.

Paskirčių skaitiniai kodai yra apibrėžti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:

S00

:

visos paskirtys (trečiosios šalys, kitos teritorijos, maisto tiekimas ir paskirtys, prilygintos eksportui už Bendrijos ribų), išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją (įskaitant Kosovą, kaip jis yra apibrėžtas 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244) ir Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, tačiau netaikoma cukrui, pridėtam į produktus, išvardytus Tarybos reglamento Nr. 2201/96 (OL L 297, 1996 11 21, p. 29) 1 straipsnio 2 dalies b punkte.

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi eksportui nuo 2005 m. vasario 1 d., pagal 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 2005/45/EB dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų, sudarymo ir laikino taikymo (OL L 23, 2005 1 26, p. 17).

(2)  Šis dydis taikomas žaliaviniam cukrui, kurio išeiga yra 92 %. Jei eksportuojamo žaliavinio cukraus išeiga nėra lygi 92 %, taikytinas grąžinamosios išmokos dydis nustatomas pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 28 straipsnio 4 dalies nuostatas.

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/12

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 270/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis eksporto grąžinamąsias išmokas už neperdirbtus sirupus ir kai kuriuos kitus cukraus sektoriaus produktus

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1), ypač į jo 27 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnyje nustatyta, kad skirtumas tarp minėto reglamento 1 straipsnio 1 dalies d punkte išvardytų produktų kainų arba biržos kursų ir Bendrijos kainų gali būti dengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnyje nustatyta, kad skirtumas tarp minėto reglamento 1 straipsnio 1 dalies d punkte išvardytų produktų kainų arba biržos kursų ir Bendrijos kainų gali būti dengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | 1995 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2135/95, nustatančiame išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų suteikimo cukraus sektoriuje taikymo taisykles (2), 3 straipsnyje numatyta, kad eksporto grąžinamoji išmoka už 100 kg Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 1 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų produktų yra lygi bazinei sumai, padaugintai iš tam produktui nustatyto sacharozės kiekio, atitinkamais atvejais pridėjus kitų į sacharozės ekvivalentą perskaičiuotų cukrų kiekį. Šis atitinkamo produkto sacharozės kiekis nustatomas pagal Reglamento (EB) Nr. 2135/95 3 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(2)

1995 m. rugsėjo 7 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2135/95, nustatančiame išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų suteikimo cukraus sektoriuje taikymo taisykles (2), 3 straipsnyje numatyta, kad eksporto grąžinamoji išmoka už 100 kg Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 1 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų produktų yra lygi bazinei sumai, padaugintai iš tam produktui nustatyto sacharozės kiekio, atitinkamais atvejais pridėjus kitų į sacharozės ekvivalentą perskaičiuotų cukrų kiekį. Šis atitinkamo produkto sacharozės kiekis nustatomas pagal Reglamento (EB) Nr. 2135/95 3 straipsnio nuostatas.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 30 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad grąžinamosios išmokos už sorbozę bazinis dydis yra lygus baziniam grąžinamosios išmokos dydžiui, atėmus iš jo vieną šimtąją dalį galiojančios gamybos grąžinamosios išmokos, kuri pagal 2001 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1265/2001, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 nuostatų dėl tam tikrų cukraus produktų, naudojamų chemijos pramonėje, gamybos grąžinamųjų išmokų mokėjimo taikymo (3), nuostatas taikoma pastarojo reglamento priede išvardytiems produktams. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 30 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad grąžinamosios išmokos už sorbozę bazinis dydis yra lygus baziniam grąžinamosios išmokos dydžiui, atėmus iš jo vieną šimtąją dalį galiojančios gamybos grąžinamosios išmokos, kuri pagal 2001 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1265/2001, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/2001 nuostatų dėl tam tikrų cukraus produktų, naudojamų chemijos pramonėje, gamybos grąžinamųjų išmokų mokėjimo taikymo (3), nuostatas taikoma pastarojo reglamento priede išvardytiems produktams.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 30 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad grąžinamosios išmokos už kitus to paties reglamento 1 straipsnio 1 dalies d punkte išvardytus produktus, eksportuojamus neperdirbtus, bazinis dydis sudaro vieną šimtąją dydžio, gauto atsižvelgiant, pirma, į skirtumo tarp baltojo cukraus intervencinės kainos nedeficitinėse Bendrijos zonose tą mėnesį, kuriam nustatomas bazinis dydis, ir tarp pasaulinėje rinkoje užregistruotų baltojo cukraus kainų arba biržos kainų skirtumo ir, antra, į būtinybę nustatyti pusiausvyrą tarp Bendrijos pagrindinių produktų naudojimo perdirbtų prekių, skirtų eksportuoti į trečiąsias šalis, gamyboje ir trečiųjų šalių produktų, įvežtų perdirbti, naudojimo. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 30 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad grąžinamosios išmokos už kitus to paties reglamento 1 straipsnio 1 dalies d punkte išvardytus produktus, eksportuojamus neperdirbtus, bazinis dydis sudaro vieną šimtąją dydžio, gauto atsižvelgiant, pirma, į skirtumo tarp baltojo cukraus intervencinės kainos nedeficitinėse Bendrijos zonose tą mėnesį, kuriam nustatomas bazinis dydis, ir tarp pasaulinėje rinkoje užregistruotų baltojo cukraus kainų arba biržos kainų skirtumo ir, antra, į būtinybę nustatyti pusiausvyrą tarp Bendrijos pagrindinių produktų naudojimo perdirbtų prekių, skirtų eksportuoti į trečiąsias šalis, gamyboje ir trečiųjų šalių produktų, įvežtų perdirbti, naudojimo.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 30 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad grąžinamosios išmokos bazinis dydis gali būti taikomas tik kai kuriems to reglamento 1 straipsnio 1 dalies d punkte išvardytiems produktams. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 30 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad grąžinamosios išmokos bazinis dydis gali būti taikomas tik kai kuriems to reglamento 1 straipsnio 1 dalies d punkte išvardytiems produktams.

| (6) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnyje numatyta, kad gali būti numatyta eksporto grąžinamoji išmoka už to reglamento 1 straipsnio 1 dalies f, g ir h punktuose išvardytus produktus, eksportuojamus neperdirbtus. Nustatant grąžinamosios išmokos dydį už kiekvieną 100 kilogramų sausosios medžiagos, visų pirma atsižvelgiama į grąžinamąją išmoką, taikomą už KN kodu 1702 30 91 klasifikuojamų produktų eksportą, į grąžinamąją išmoką, taikomą už Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 1 straipsnio 1 dalies d punkte minimų produktų eksportą ir į numatomo eksporto ekonominius aspektus. Kalbant apie minėtos 1 dalies f ir g punktuose išvardytus produktus, grąžinamoji išmoka skiriama tik už tuos produktus, kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 2135/95 5 straipsnyje nurodytas sąlygas, o kalbant apie h punkte išvardytus produktus, grąžinamoji išmoka skiriama tik už tuos produktus, kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 2135/95 6 straipsnyje nurodytas sąlygas. |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnyje numatyta, kad gali būti numatyta eksporto grąžinamoji išmoka už to reglamento 1 straipsnio 1 dalies f, g ir h punktuose išvardytus produktus, eksportuojamus neperdirbtus. Nustatant grąžinamosios išmokos dydį už kiekvieną 100 kilogramų sausosios medžiagos, visų pirma atsižvelgiama į grąžinamąją išmoką, taikomą už KN kodu 1702 30 91 klasifikuojamų produktų eksportą, į grąžinamąją išmoką, taikomą už Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 1 straipsnio 1 dalies d punkte minimų produktų eksportą ir į numatomo eksporto ekonominius aspektus. Kalbant apie minėtos 1 dalies f ir g punktuose išvardytus produktus, grąžinamoji išmoka skiriama tik už tuos produktus, kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 2135/95 5 straipsnyje nurodytas sąlygas, o kalbant apie h punkte išvardytus produktus, grąžinamoji išmoka skiriama tik už tuos produktus, kurie atitinka Reglamento (EB) Nr. 2135/95 6 straipsnyje nurodytas sąlygas.

| (7) | Pirmiau minėtos numatomos grąžinamosios išmokos turi būti nustatomos kiekvieną mėnesį. Tarpiniu laikotarpiu jos gali būti pakeistos. |
| --- | --- |

(7)

Pirmiau minėtos numatomos grąžinamosios išmokos turi būti nustatomos kiekvieną mėnesį. Tarpiniu laikotarpiu jos gali būti pakeistos.

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje numatyta, kad grąžinamosios išmokos už to reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos, jei tai sąlygoja padėtis pasaulinėje rinkoje arba tam tikrų rinkų specifiniai reikalavimai. |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 27 straipsnio 5 dalies pirmoje pastraipoje numatyta, kad grąžinamosios išmokos už to reglamento 1 straipsnyje išvardytus produktus gali skirtis priklausomai nuo paskirties vietos, jei tai sąlygoja padėtis pasaulinėje rinkoje arba tam tikrų rinkų specifiniai reikalavimai.

| (9) | Nuo 2001 metų pradžios didelėmis apimtimis ir sparčiai didėjęs cukraus importas pagal preferencinį režimą iš Vakarų Balkanų ir Bendrijos cukraus eksportas į šias šalis, atrodo, yra gerokai dirbtino pobūdžio. |
| --- | --- |

(9)

Nuo 2001 metų pradžios didelėmis apimtimis ir sparčiai didėjęs cukraus importas pagal preferencinį režimą iš Vakarų Balkanų ir Bendrijos cukraus eksportas į šias šalis, atrodo, yra gerokai dirbtino pobūdžio.

| (10) | Siekiant išvengti piktnaudžiavimo, kuris pasireikštų cukraus sektoriaus produktų, už kuriuos skirta eksporto grąžinamoji išmoka, reimportu į Bendriją, reikėtų visoms Vakarų Balkanų šalims nenustatyti grąžinamosios išmokos už šiame reglamente išvardytų produktų eksportą. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant išvengti piktnaudžiavimo, kuris pasireikštų cukraus sektoriaus produktų, už kuriuos skirta eksporto grąžinamoji išmoka, reimportu į Bendriją, reikėtų visoms Vakarų Balkanų šalims nenustatyti grąžinamosios išmokos už šiame reglamente išvardytų produktų eksportą.

| (11) | Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, reikėtų nustatyti atitinkamų dydžių grąžinamąsias išmokas už nurodomus produktus. |
| --- | --- |

(11)

Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, reikėtų nustatyti atitinkamų dydžių grąžinamąsias išmokas už nurodomus produktus.

| (12) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos už Reglamento (EB) Nr. 1260/2001 1 straipsnio 1 dalies d, f, g ir h punktuose išvardytus produktus, eksportuojamus neperdirbtus, yra nustatomos tokios, kaip numatyta šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 6).

1

(2)  OL L 214, 1995 9 8, p. 16.

2

(3)  OL L 178, 2001 6 30, p. 63.

3

---

PRIEDAS

GRĄŽINAMOSIOS IŠMOKOS UŽ NEPERDIRBTŲ SIRUPŲ IR KAI KURIŲ KITŲ NEPERDIRBTŲ CUKRAUS SEKTORIAUS PRODUKTŲ EKSPORTĄ, TAIKOMOS NUO 2005 M. VASARIO 18 D. (1)

| Produkto kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamosios išmokos dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1702 40 10 9100 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos masės | 36,75 (2) |
| 1702 60 10 9000 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos masės | 36,75 (2) |
| 1702 60 80 9100 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos masės | 69,82 (3) |
| 1702 60 95 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,3675 (4) |
| 1702 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos masės | 36,75 (2) |
| 1702 90 60 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,3675 (4) |
| 1702 90 71 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,3675 (4) |
| 1702 90 99 9900 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,3675 (4)
   (5) |
| 2106 90 30 9000 | S00 | EUR/100 kg sausosios medžiagos masės | 36,75 (2) |
| 2106 90 59 9000 | S00 | EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto | 0,3675 (4) |
| N.B.: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais
  Paskirčių skaitiniai kodai yra apibrėžti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).
  Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:







  S00 | : | visos paskirtys (trečiosios šalys, kitos teritorijos, maisto tiekimas ir paskirtys, prilygintos eksportui už Bendrijos ribų), išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją (įskaitant Kosovą, kaip jis yra apibrėžtas 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244) ir Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, tačiau netaikoma cukrui, pridėtam į produktus, išvardytus Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/96 (OL L 297, 1996 11 21, p. 29) 1 straipsnio 2 dalies b punkte. |

Produkto kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamosios išmokos dydis

1702 40 10 9100

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos masės

36,75 (2)

1702 60 10 9000

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos masės

36,75 (2)

1702 60 80 9100

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos masės

69,82 (3)

1702 60 95 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,3675 (4)

1702 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos masės

36,75 (2)

1702 90 60 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,3675 (4)

1702 90 71 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,3675 (4)

1702 90 99 9900

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,3675 (4)
   (5)

2106 90 30 9000

S00

EUR/100 kg sausosios medžiagos masės

36,75 (2)

2106 90 59 9000

S00

EUR/1 % sacharozės × 100 kg produkto neto

0,3675 (4)

N.B.: Produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais

Paskirčių skaitiniai kodai yra apibrėžti Reglamente (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11).

Kitos paskirtys apibrėžiamos taip:

S00

:

visos paskirtys (trečiosios šalys, kitos teritorijos, maisto tiekimas ir paskirtys, prilygintos eksportui už Bendrijos ribų), išskyrus Albaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją (įskaitant Kosovą, kaip jis yra apibrėžtas 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244) ir Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, tačiau netaikoma cukrui, pridėtam į produktus, išvardytus Tarybos reglamento (EB) Nr. 2201/96 (OL L 297, 1996 11 21, p. 29) 1 straipsnio 2 dalies b punkte.

---

(1)  Šiame priede nustatyti dydžiai netaikomi eksportui nuo 2005 m. vasario 1 d., pagal 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 2005/45/EB dėl Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, iš dalies keičiančio 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų, sudarymo ir laikino taikymo (OL L 23, 2005 1 26, p. 17).

(2)  Taikoma tik Reglamento (EB) Nr. 2135/95 5 straipsnyje nurodytiems produktams.

(3)  Taikoma tik Reglamento (EB) Nr. 2135/95 6 straipsnyje nurodytiems produktams.

(4)  Bazinis dydis netaikomas sirupams, kurių grynumas mažesnis kaip 85 % (Reglamentas (EB) Nr. 2135/95). Sacharozės kiekis nustatomas pagal Reglamento (EB) Nr. 2135/95 3 straipsnio nuostatas.

(5)  Dydis netaikomas Reglamento (EEB) Nr. 3513/92 (OL L 355, 1992 12 5, p. 12) priedo 2 dalyje apibrėžtam produktui.

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 271/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis didžiausią grąžinamąją išmoką už baltojo cukraus eksportą į kai kurias trečiąsias šalis 19-ajame daliniame konkurse, vykdomame remiantis Reglamente (EB) Nr. 1327/2004 numatytu nuolatiniu konkursu

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2001 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/2001 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkos organizavimo (1), ypač į jo 27 straipsnio 5 dalies antrą pastraipą,

kadangi:

| (1) | 2004 m. liepos 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1327/2004 dėl 2004–2005 prekybos metais vykdomo nuolatinio konkurso, siekiant nustatyti eksporto muitus ir (arba) grąžinamąsias išmokas už baltojo cukraus eksportą (2), numatyta vykdyti dalinius konkursus dėl tokio cukraus eksporto į trečiąsias šalis. |
| --- | --- |

(1)

2004 m. liepos 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1327/2004 dėl 2004–2005 prekybos metais vykdomo nuolatinio konkurso, siekiant nustatyti eksporto muitus ir (arba) grąžinamąsias išmokas už baltojo cukraus eksportą (2), numatyta vykdyti dalinius konkursus dėl tokio cukraus eksporto į trečiąsias šalis.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1327/2004 9 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad didžiausias grąžinamosios išmokos dydis daliniame konkurse nustatomas pagal aplinkybes, visų pirma atsižvelgiant į cukraus rinkos Bendrijoje bei pasaulinės cukraus rinkos padėtį ir numatomą raidą. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1327/2004 9 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad didžiausias grąžinamosios išmokos dydis daliniame konkurse nustatomas pagal aplinkybes, visų pirma atsižvelgiant į cukraus rinkos Bendrijoje bei pasaulinės cukraus rinkos padėtį ir numatomą raidą.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Cukraus vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1327/2004 nuostatomis vykdomame 19-ajame daliniame konkurse yra nustatoma 39,889 EUR/100 kg didžiausia grąžinamoji išmoka už baltojo cukraus eksportą į kai kurias į trečiąsias šalis.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 178, 2001 6 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 39/2004 (OL L 6, 2004 1 10, p. 16).

1

(2)  OL L 246, 2004 7 20, p. 23. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1685/2004 (OL L 303, 2004 9 30, p. 21).

2

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/16 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/16

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 272/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 13 straipsnio nuostatas skirtumas tarp to reglamento 1 straipsnyje išvardytų produktų biržos kainų ar kitų pasaulinės rinkos kainų ir tų produktų kainų Bendrijoje gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.

| (2) | Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, nurodytus 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(2)

Grąžinamosios išmokos turi būti nustatytos, atsižvelgiant į kriterijus, nurodytus 1995 d. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95, nustatančio kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), 1 straipsnyje.

| (3) | Kalbant apie grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas, šiems produktams taikytina grąžinamoji išmoka turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į atitinkamiems produktams pagaminti sunaudotą grūdų kiekį. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95. |
| --- | --- |

(3)

Kalbant apie grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas, šiems produktams taikytina grąžinamoji išmoka turi būti apskaičiuota atsižvelgiant į atitinkamiems produktams pagaminti sunaudotą grūdų kiekį. Šie kiekiai buvo nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1501/95.

| (4) | Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis. |
| --- | --- |

(4)

Dėl pasaulinės rinkos padėties arba kai kurių rinkų ypatingų poreikių būtina nustatyti diferencijuotas grąžinamąsias išmokas už kai kuriuos produktus, atsižvelgiant į jų paskirties šalis.

| (5) | Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista. |
| --- | --- |

(5)

Grąžinamoji išmoka turi būti nustatoma vieną kartą per mėnesį. Laikotarpiu iki kito nustatymo dienos ji gali būti iš dalies pakeista.

| (6) | Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede. |
| --- | --- |

(6)

Taikant šias taisykles dabartinei grūdų sektoriaus rinkų situacijai, ir ypač šių produktų biržų kursui arba kainoms Bendrijoje, reikėtų nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, kurių dydžiai nurodomi priede.

| (7) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Grąžinamosios išmokos eksportuojant esamos būklės produktus, išvardytus Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 1 straipsnio a, b ir c punktuose, išskyrus salyklą, yra nustatomos tokio dydžio, kaip nurodyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1431/2003 (OL L 203, 2003 8 12, p. 16).

2

---

PRIEDAS

prie 2005 m. vasario 17 d. Komisijos reglamento, nustatančio grąžinamąsias išmokas, taikomas eksportuojant grūdus, kviečių arba rugių miltus, rupinius ir kruopas

| Produkto kodas | Paskirtis | Mato vienetas | Grąžinamųjų išmokų dydis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 8,22 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 7,68 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 7,08 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 6,54 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 6,12 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.







  C01 | : | Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Rumaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją. |

Produkto kodas

Paskirtis

Mato vienetas

Grąžinamųjų išmokų dydis

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

8,22

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

7,68

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

7,08

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

6,54

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

6,12

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

NB: produktų kodai ir „A“ serijos paskirčių kodai yra nustatyti Komisijos reglamente (EEB) Nr. 3846/87 (OL L 366, 1987 12 24, p. 1) su pakeitimais.

C01

:

Visos trečiosios šalys, išskyrus Albaniją, Bulgariją, Rumaniją, Kroatiją, Bosniją ir Hercegoviną, Serbiją ir Juodkalniją, Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, Lichtenšteiną ir Šveicariją.

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/18

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 273/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis maksimalią miežių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 1757/2004 numatyto konkurso tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalies pirmą punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1757/2004, yra pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už miežių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1757/2004, yra pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už miežių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis (2).

| (2) | Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija gali priimti sprendimą nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. Tokiu atveju konkursą laimi tas arba tie konkurso dalyviai, kurių pasiūlymas yra lygus arba mažesnis už maksimalią grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(2)

Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija gali priimti sprendimą nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. Tokiu atveju konkursą laimi tas arba tie konkurso dalyviai, kurių pasiūlymas yra lygus arba mažesnis už maksimalią grąžinamąją išmoką.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant pirmiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant pirmiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo pateikti nuo 2005 m. vasario 11 d. iki 17 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 1757/2004 numatytu konkursu, nustatyta 13,97 EUR/t dydžio maksimali miežių eksporto grąžinamoji išmoka.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 313, 2004 10 12, p. 10.

2

(3)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 274/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis maksimalią avižų eksporto grąžinamąją išmoką konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 1565/2004, tvarką

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 7 straipsnį,

atsižvelgdama į 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1501/95, nustatantį kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), ir ypač į jo 4 straipsnį,

atsižvelgdama į 2004 m. rugsėjo 3 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1565/2004 dėl specialios intervencinės priemonės, taikomos avižoms Suomijoje ir Švedijoje (3) 2004–2005 prekybos metais,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1565/2004 atidarytas konkursas dėl grąžinamosios išmokos, taikomos eksportuojant Suomijoje ir Švedijoje pagamintas avižas, eksportuotinas iš Suomijos ir Švedijos į visas trečiąsias šalis, išskyrus Bulgariją, Norvegija, Rumuniją ir Šveicarija. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1565/2004 atidarytas konkursas dėl grąžinamosios išmokos, taikomos eksportuojant Suomijoje ir Švedijoje pagamintas avižas, eksportuotinas iš Suomijos ir Švedijos į visas trečiąsias šalis, išskyrus Bulgariją, Norvegija, Rumuniją ir Šveicarija.

| (2) | Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus, turėtų būti nustatyta grąžinamoji išmoka. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus, turėtų būti nustatyta grąžinamoji išmoka.

| (3) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, perduotiems 2005 m. vasario 11 d. iki 17 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 1565/2004 numatytu konkursu, nustatoma 33,95 eurų už toną dydžio maksimali avižų eksporto grąžinamoji išmoka.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1431/2003 (OL L 203, 2003 8 12, p. 16).

2

(3)  OL L 285, 2004 9 4, p. 3.

3

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/20

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 275/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis maksimalią paprastųjų kvieěių eksporto grąžinamąją išmoką Reglamente (EB) Nr. 115/2005 numatyto konkurso tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 13 straipsnio 3 dalies pirmą punktą,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 115/2005, yra pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už paprastųjų kvieěių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 115/2005, yra pradėtas konkursas dėl grąžinamosios išmokos už paprastųjų kvieěių eksportą į kai kurias trečiąsias šalis (2).

| (2) | Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija gali priimti sprendimą nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. Tokiu atveju konkursą laimi tas arba tie konkurso dalyviai, kurių pasiūlymas yra lygus arba mažesnis už maksimalią grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(2)

Laikantis 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1501/95 7 straipsnio nuostatų, nustatančių kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (3), Komisija gali priimti sprendimą nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką, atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 1501/95 1 straipsnyje išvardytus kriterijus. Tokiu atveju konkursą laimi tas arba tie konkurso dalyviai, kurių pasiūlymas yra lygus arba mažesnis už maksimalią grąžinamąją išmoką.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant pirmiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant pirmiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią eksporto grąžinamąją išmoką.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo pateikti nuo 2005 m. vasario 11 d. iki 17 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 115/2005 numatytu konkursu, nustatyta 6,00 EUR/t dydžio maksimali paprastųjų kvieěių eksporto grąžinamoji išmoka.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 24, 2005 1 27, p. 3.

2

(3)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/21 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 276/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis maksimalią sorgo importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2275/2004 numatyto konkurso tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1) ir ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2275/2004 (2) yra atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamam sorgui. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2275/2004 (2) yra atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamam sorgui.

| (2) | Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3), 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma maksimali importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį. |
| --- | --- |

(2)

Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3), 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma maksimali importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo perduoti 11 d.–2005 m. vasario 17 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 2275/2004 numatytu konkursu nustatoma 23,85 euro už toną dydžio maksimali sorgo importo mokesčio lengvata maksimaliam bendram 78 900 t kiekiui.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 396, 2004 12 31, p. 32.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/22

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 277/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą Reglamente (EB) Nr. 2277/2004 numatyto konkurso tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2277/2004 (2) yra atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2277/2004 (2) yra atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Ispaniją importuojamiems kukurūzams.

| (2) | Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3) 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma maksimali importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį. |
| --- | --- |

(2)

Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3) 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma maksimali importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkos situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkos situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo perduoti 2005 m. vasario 11 d. iki 17 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 2277/2004 numatytu konkursu, nustatoma 31,44 EUR/t dydžio maksimali importo mokesčio lengvata maksimaliam bendram 30 000 t kiekiui.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 396, 2004 12 31, p. 35.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Regulamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/23 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/23

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 278/2005

2005 m. vasario 17 d.

nustatantis maksimalią kukurūzų importo muito mokesčio lengvatą konkurso, numatyto Reglamente (EB) Nr. 2276/2004, tvarka

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/2003 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1), ir ypač į jo 12 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2276/2004 (2) buvo atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Portugaliją importuojamiems kukurūzams. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2276/2004 (2) buvo atidarytas konkursas dėl maksimalios muito mokesčio lengvatos iš trečiųjų šalių į Portugaliją importuojamiems kukurūzams.

| (2) | Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3), 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį. |
| --- | --- |

(2)

Laikydamasi Komisijos reglamento (EB) Nr. 1839/95 (3), 7 straipsnio nuostatų Komisija gali Reglamento (EB) Nr. 1784/2003 25 straipsnyje nustatyta tvarka nuspręsti nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Nustatant maksimalią importo muito mokesčio lengvatą, reikia visų pirma atsižvelgti į Reglamento (EB) Nr. 1839/95 6 ir 7 straipsniuose išvardytus kriterijus. Konkursą laimi visi konkurso dalyviai, kurių siūloma importo muito mokesčio lengvata yra lygi arba mažesnė už maksimalų lengvatos dydį.

| (3) | Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Dabartinei minėtų grūdų rinkų situacijai taikant anksčiau nurodytus kriterijus, reikėtų nustatyti maksimalią importo muito mokesčio lengvatą. Lengvatos dydis nurodomas 1 straipsnyje.

| (4) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pasiūlymams, kurie buvo perduoti uno 2005 m. vasario 11 d. iki 17 d., remiantis Reglamente (EB) Nr. 2276/2004 numatytu konkursu, nustatoma 32,47 euro už toną dydžio maksimali importo mokesčio lengvata maksimaliam bendram 26 000 t kiekiui.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. vasario 18 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 78.

1

(2)  OL L 396, 2004 12 31, p. 34.

2

(3)  OL L 177, 1995 7 28, p. 4. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 777/2004 (OL L 123, 2004 4 27, p. 50).

3

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Taryba

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/24 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/24

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2004 m. gegužės 11 d.

panaikinantis sprendimą dėl perviršinio deficito Portugalijoje

(2005/135/EB)

EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 12 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | Tarybos sprendimu 2002/923/EB (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, buvo nustatyta, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. |
| --- | --- |

(1)

Tarybos sprendimu 2002/923/EB (1), priimtu remiantis Komisijos rekomendacija pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį, buvo nustatyta, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas.

| (2) | Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba pateikė Portugalijai rekomendaciją, siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį (2). Toje rekomendacijoje, siejant su 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (3) 3 straipsnio 4 dalimi, buvo nustatytas perviršinio deficito ištaisymo, kuris turėtų būti baigtas per metus nuo jo nustatymo, t. y. vėliausiai iki 2003 m., terminas. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba pateikė Portugalijai rekomendaciją, siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį (2). Toje rekomendacijoje, siejant su 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (3) 3 straipsnio 4 dalimi, buvo nustatytas perviršinio deficito ištaisymo, kuris turėtų būti baigtas per metus nuo jo nustatymo, t. y. vėliausiai iki 2003 m., terminas.

| (3) | Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo turi būti panaikintas, kai perviršinis deficitas konkrečioje valstybėje narėje, Tarybos manymu, buvo ištaisytas. |
| --- | --- |

(3)

Pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dalį Tarybos sprendimas dėl perviršinio deficito susidarymo turi būti panaikintas, kai perviršinis deficitas konkrečioje valstybėje narėje, Tarybos manymu, buvo ištaisytas.

| (4) | Sąvokų „valdžios sektorius“ ir „deficitas“ apibrėžimai yra nustatyti Protokole dėl perviršinio deficito procedūros, darant nuorodą į antrąjį Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistemos (ESS) leidimą. Perviršinio deficito procedūros duomenis teikia Komisija. |
| --- | --- |

(4)

Sąvokų „valdžios sektorius“ ir „deficitas“ apibrėžimai yra nustatyti Protokole dėl perviršinio deficito procedūros, darant nuorodą į antrąjį Europos integruotų ekonominių sąskaitų sistemos (ESS) leidimą. Perviršinio deficito procedūros duomenis teikia Komisija.

| (5) | Remiantis duomenimis, kuriuos Komisija pateikė remdamasi iki 2004 m. kovo 1 d. Portugalijos pateikta ataskaita, kaip numatyta 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (4), ir Komisijos parengta 2004 m. pavasario prognoze, daromos šios išvados:






  — | Valdžios sektoriaus deficitas 2003 m. sudarė 2,8 % BVP, palyginti su 2,7 % BVP 2002 m. ir 4,4 % BVP 2001 m. 2003 m. rezultatai atitiko Tarybos rekomendacijos, pateiktos pagal 104 straipsnio 7 dalį, reikalavimus, visų pirma dėl valdžios sektoriaus deficito sumažinimo žemiau 3 % BVP sutartinio dydžio vėliausiai iki 2003 m. 2003 m. buvo toliau tęsiami biudžeto sureguliavimo veiksmai, sulėtinus bendrųjų einamųjų pirminių išlaidų augimą nuo 8,9 % 2001 m. iki 7,8 % 2002 m. ir 4,1 % 2003 m. Tačiau dabartinis ciklinis sulėtėjimas, kuris sukėlė ekonomikos nuosmukį 2003 m., sąlygojo didelį 2,6 procentinio punkto nuokrypį tarp nurodytų metų BVP augimo ir pirminės biudžeto sąmatos. Todėl 2003 m. susiformavo didelis mokestinių įplaukų stygius, kuriam kompensuoti reikėjo priimti dvi vienkartines priemones, kurios kartu sudarė 2,1 % BVP. |
| --- | --- | --- |

(5)

Remiantis duomenimis, kuriuos Komisija pateikė remdamasi iki 2004 m. kovo 1 d. Portugalijos pateikta ataskaita, kaip numatyta 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (4), ir Komisijos parengta 2004 m. pavasario prognoze, daromos šios išvados:

—

Valdžios sektoriaus deficitas 2003 m. sudarė 2,8 % BVP, palyginti su 2,7 % BVP 2002 m. ir 4,4 % BVP 2001 m. 2003 m. rezultatai atitiko Tarybos rekomendacijos, pateiktos pagal 104 straipsnio 7 dalį, reikalavimus, visų pirma dėl valdžios sektoriaus deficito sumažinimo žemiau 3 % BVP sutartinio dydžio vėliausiai iki 2003 m. 2003 m. buvo toliau tęsiami biudžeto sureguliavimo veiksmai, sulėtinus bendrųjų einamųjų pirminių išlaidų augimą nuo 8,9 % 2001 m. iki 7,8 % 2002 m. ir 4,1 % 2003 m. Tačiau dabartinis ciklinis sulėtėjimas, kuris sukėlė ekonomikos nuosmukį 2003 m., sąlygojo didelį 2,6 procentinio punkto nuokrypį tarp nurodytų metų BVP augimo ir pirminės biudžeto sąmatos. Todėl 2003 m. susiformavo didelis mokestinių įplaukų stygius, kuriam kompensuoti reikėjo priimti dvi vienkartines priemones, kurios kartu sudarė 2,1 % BVP.

| — | Struktūrinių priemonių, turinčių didesnį tiesioginį poveikį viešiesiems finansams, Portugalijos valdžios institucijos daugiausia ėmėsi trijose srityse: i) viešojo administravimo srityje; ii) sveikatos apsaugos srityje; ir iii) švietimo srityje. Visų pirma, tikimasi, kad atlyginimų skalės ir įdarbinimo valstybės tarnyboje beveik visiškas įšaldymas 2003-2004 m. turės teigiamą poveikį ateityje, tokiu būdu - didelį struktūrinį poveikį. Be to, Portugalijos valdžios institucijų vertinimais, vykstanti išsami sveikatos apsaugos sektoriaus reforma jau 2003 m. turėjo tam tikrą teigiamą poveikį išlaidų sutaupymui ir gamybos didėjimui. |
| --- | --- |

—

Struktūrinių priemonių, turinčių didesnį tiesioginį poveikį viešiesiems finansams, Portugalijos valdžios institucijos daugiausia ėmėsi trijose srityse: i) viešojo administravimo srityje; ii) sveikatos apsaugos srityje; ir iii) švietimo srityje. Visų pirma, tikimasi, kad atlyginimų skalės ir įdarbinimo valstybės tarnyboje beveik visiškas įšaldymas 2003-2004 m. turės teigiamą poveikį ateityje, tokiu būdu - didelį struktūrinį poveikį. Be to, Portugalijos valdžios institucijų vertinimais, vykstanti išsami sveikatos apsaugos sektoriaus reforma jau 2003 m. turėjo tam tikrą teigiamą poveikį išlaidų sutaupymui ir gamybos didėjimui.

| — | Komisijos parengtoje 2004 m. pavasario prognozėje numatyta, kad bendrasis valdžios sektoriaus deficitas 2004 m. sudarys 3,4 % BVP, o tai žymiai viršys oficialų planuotą 2,8 % BVP biudžeto deficitą. Šis skirtumas iš esmės atsirado dėl: i) šiek tiek mažesnio augimo nei numatyta biudžete; ii) pagrindinio vienkartinių priemonių, vykdytų 2003 m., poveikio; ir iii) iki šiol tik dalinio tokių vienkartinių priemonių pakeitimo. Todėl tam, kad 2004 m. ir vėliau valdžios sektoriaus deficitas neviršytų 3 % BVP sutartinio dydžio, reikalingos papildomos priemonės. |
| --- | --- |

—

Komisijos parengtoje 2004 m. pavasario prognozėje numatyta, kad bendrasis valdžios sektoriaus deficitas 2004 m. sudarys 3,4 % BVP, o tai žymiai viršys oficialų planuotą 2,8 % BVP biudžeto deficitą. Šis skirtumas iš esmės atsirado dėl: i) šiek tiek mažesnio augimo nei numatyta biudžete; ii) pagrindinio vienkartinių priemonių, vykdytų 2003 m., poveikio; ir iii) iki šiol tik dalinio tokių vienkartinių priemonių pakeitimo. Todėl tam, kad 2004 m. ir vėliau valdžios sektoriaus deficitas neviršytų 3 % BVP sutartinio dydžio, reikalingos papildomos priemonės.

| — | Po Komisijos 2004 m. pavasario prognozės galutinės datos Portugalijos valdžios institucijos viešai pareiškė apie savo ketinimus vykdyti kitas (su nekilnojamuoju turtu susijusias) operacijas tam, kad einamaisiais metais biudžeto deficitas neviršytų 3 % BVP. |
| --- | --- |

—

Po Komisijos 2004 m. pavasario prognozės galutinės datos Portugalijos valdžios institucijos viešai pareiškė apie savo ketinimus vykdyti kitas (su nekilnojamuoju turtu susijusias) operacijas tam, kad einamaisiais metais biudžeto deficitas neviršytų 3 % BVP.

| — | Remiantis pirmojo 2004 m. perviršinio deficito procedūros pranešimo duomenimis, 2003 m. valdžios sektoriaus skolos santykis neviršijo 60 % BVP sutartinio dydžio ir todėl atitiko pagal Sutarties 104 straipsnio pirmą dalį pateiktos Tarybos rekomendacijos reikalavimus, nors nuo 2001 m. jis palaipsniui didėjo ir pagal Komisijos parengtą 2004 m. pavasario prognozę 2004 m. turėtų viršyti minėtą sutartinį dydį. |
| --- | --- |

—

Remiantis pirmojo 2004 m. perviršinio deficito procedūros pranešimo duomenimis, 2003 m. valdžios sektoriaus skolos santykis neviršijo 60 % BVP sutartinio dydžio ir todėl atitiko pagal Sutarties 104 straipsnio pirmą dalį pateiktos Tarybos rekomendacijos reikalavimus, nors nuo 2001 m. jis palaipsniui didėjo ir pagal Komisijos parengtą 2004 m. pavasario prognozę 2004 m. turėtų viršyti minėtą sutartinį dydį.

| (6) | Todėl Sprendimas 2002/923/EB turėtų būti panaikintas. Tačiau atsižvelgiant į Komisijos pavasario prognozėje įvardytą riziką biudžeto būklei, labai svarbu, kad Portugalijos valdžios institucijos imtųsi atitinkamų priemonių, kad valdžios sektoriaus deficitas neviršytų 3 % BVP 2004 m. ir vėliau. Atsižvelgiant į 2005 m. prognozuojamą tolesnį didelį neigiamą gamybos apimties atotrūkį ir siekiant išlaikyti biudžeto konsolidavimo procesą, artimiausiu laikotarpiu galima imtis papildomų laikinų priemonių. Šiuo atžvilgiu tol, kol labiau struktūrinio pobūdžio priemonės nepradės daryti ištaisomojo poveikio viešiesiems finansams, Portugalijos valdžios institucijos turėtų viešai patvirtinti planuojamas priemones ir jų atitinkamas sumas. |
| --- | --- |

(6)

Todėl Sprendimas 2002/923/EB turėtų būti panaikintas. Tačiau atsižvelgiant į Komisijos pavasario prognozėje įvardytą riziką biudžeto būklei, labai svarbu, kad Portugalijos valdžios institucijos imtųsi atitinkamų priemonių, kad valdžios sektoriaus deficitas neviršytų 3 % BVP 2004 m. ir vėliau. Atsižvelgiant į 2005 m. prognozuojamą tolesnį didelį neigiamą gamybos apimties atotrūkį ir siekiant išlaikyti biudžeto konsolidavimo procesą, artimiausiu laikotarpiu galima imtis papildomų laikinų priemonių. Šiuo atžvilgiu tol, kol labiau struktūrinio pobūdžio priemonės nepradės daryti ištaisomojo poveikio viešiesiems finansams, Portugalijos valdžios institucijos turėtų viešai patvirtinti planuojamas priemones ir jų atitinkamas sumas.

| (7) | Siekianti išlaikyti konsolidavimą ir galiausiai pasiekti vidutinės trukmės tikslą užtikrinti artimą subalansuotam arba perteklinį biudžetą pagal bendrąsias ekonominės politikos gaires, visos vienkartinės priemonės turėtų būti palaipsniui pakeistos nuolatinėmis priemonėmis, o pakoreguota pagal ciklą biudžeto būklė turėtų pagerėti mažiausiai 0,5 BVP procentinio punkto per metus, |
| --- | --- |

(7)

Siekianti išlaikyti konsolidavimą ir galiausiai pasiekti vidutinės trukmės tikslą užtikrinti artimą subalansuotam arba perteklinį biudžetą pagal bendrąsias ekonominės politikos gaires, visos vienkartinės priemonės turėtų būti palaipsniui pakeistos nuolatinėmis priemonėmis, o pakoreguota pagal ciklą biudžeto būklė turėtų pagerėti mažiausiai 0,5 BVP procentinio punkto per metus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įvertinus visus veiksnius galima teigti, kad padėtis, susijusi su perviršinio deficito susidarymu Portugalijoje, 2003 m. buvo ištaisyta pagal rekomendacijos, pateiktos Portugalijai 2002 m. lapkričio 5 d. pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalies nuostatas, sąlygas.

2 straipsnis

Sprendimas 2002/923/EB panaikinamas.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Portugalijos Respublikai.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gegužės 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. ZALM

---

(1)  OL L 322, 2002 11 27, p. 30.

1

(2)  2002 m. lapkričio 5 d. Tarybos rekomendacija.

2

(3)  OL L 209, 1997 8 2, p. 6.

3

(4)  OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 351/2002 (OL L 55, 2002 2 26, p. 23).

4

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/26

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2004 m. birželio 2 d.

dėl perviršinio deficito Nyderlanduose

(2005/136/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 104 straipsnio 6 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Nyderlandų pateiktas pastabas,

kadangi:

| (1) | Pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus biudžeto deficito. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Sutarties 104 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus biudžeto deficito.

| (2) | Stabilumo ir augimo pakto tikslas – patikima valstybės finansinė būklė gerinant kainų stabilumo ir subalansuoto augimo, skatinančio darbo vietų kūrimą, sąlygas. |
| --- | --- |

(2)

Stabilumo ir augimo pakto tikslas – patikima valstybės finansinė būklė gerinant kainų stabilumo ir subalansuoto augimo, skatinančio darbo vietų kūrimą, sąlygas.

| (3) | Pagal 104 straipsnį perviršinio deficito procedūra yra numatomas sprendimas dėl susidariusio perviršinio deficito; prie Sutarties pridedamas Protokolas dėl perviršinio deficito procedūros apibrėžia tolimesnes nuostatas, susijusias su perviršinio deficito procedūros įgyvendinimu. 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (1) nustato išsamias taisykles bei sąvokas minėto protokolo nuostatoms taikyti. |
| --- | --- |

(3)

Pagal 104 straipsnį perviršinio deficito procedūra yra numatomas sprendimas dėl susidariusio perviršinio deficito; prie Sutarties pridedamas Protokolas dėl perviršinio deficito procedūros apibrėžia tolimesnes nuostatas, susijusias su perviršinio deficito procedūros įgyvendinimu. 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (1) nustato išsamias taisykles bei sąvokas minėto protokolo nuostatoms taikyti.

| (4) | Pagal Sutarties 104 straipsnio 5 dalį reikalaujama, kad, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas, ji pateiktų nuomonę Tarybai. 2004 m. gegužės 19 d. Komisija pateikė Tarybai savo nuomonę dėl Nyderlandų. Išnagrinėjusi visus atitinkamus veiksnius, į kuriuos atsižvelgta pagal 104 straipsnio 3 dalį parengtame jos pranešime, ir atsižvelgdama į pagal 104 straipsnio 4 dalį parengtą Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, Komisija padarė išvadą savo 2004 m. gegužės 19 d. nuomonėje, kad Nyderlanduose yra susidaręs perviršinis deficitas. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Sutarties 104 straipsnio 5 dalį reikalaujama, kad, jeigu Komisija mano, kad valstybėje narėje yra susidaręs arba gali susidaryti perviršinis deficitas, ji pateiktų nuomonę Tarybai. 2004 m. gegužės 19 d. Komisija pateikė Tarybai savo nuomonę dėl Nyderlandų. Išnagrinėjusi visus atitinkamus veiksnius, į kuriuos atsižvelgta pagal 104 straipsnio 3 dalį parengtame jos pranešime, ir atsižvelgdama į pagal 104 straipsnio 4 dalį parengtą Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, Komisija padarė išvadą savo 2004 m. gegužės 19 d. nuomonėje, kad Nyderlanduose yra susidaręs perviršinis deficitas.

| (5) | Sutarties 104 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad atlikus bendrą įvertinimą Taryba turėtų apsvarstyti atitinkamos valstybės narės norimas pareikšti pastabas prieš priimdama sprendimą dėl to, ar susidarė perviršinis deficitas. |
| --- | --- |

(5)

Sutarties 104 straipsnio 6 dalyje nustatyta, kad atlikus bendrą įvertinimą Taryba turėtų apsvarstyti atitinkamos valstybės narės norimas pareikšti pastabas prieš priimdama sprendimą dėl to, ar susidarė perviršinis deficitas.

| (6) | Atlikus bendrą įvertinimą daroma išvada, kad 2003 m. Nyderlanduose valdžios sektoriaus biudžeto deficitas pasiekė 3,2 % BVP ir kad buvo viršytas Sutartyje numatytas 3 % BVP dydis, nepaisant esminių taupymo priemonių, kurių ėmėsi valdžios institucijos. Komisijos nuomone, 3 % BVP ribos pažeidimą visų pirma įtakojo susilpnėjusi ekonominė veikla. Tačiau, 3 % BVP dydį viršijęs valdžios sektoriaus biudžeto deficitas neatsirado dėl kokio nors neįprasto reiškinio ne Nyderlandų Vyriausybės valioje, jis taip pat nebuvo smarkaus ekonominio nuosmukio, kuris pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas apibrėžiamas kaip realaus BVP sumažėjimas mažiausiai 2 %, padarinys. Net atsižvelgus į papildomas priemones, kurias valdžios institucijos priėmė 2004 m. balandžio 16 d. ir kurios nebuvo įtrauktos į Komisijos 2004 m. pavasario prognozes, esama pavojaus, kad 2004 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitas taip pat galėtų viršyti 3 % BVP. Tai leidžia manyti, kad pažeidimas viršijant 3 % BVP Sutartyje numatytą dydį negalėtų būti laikinas. Galiausiai, skolos santykis, kuris pagal Komisijos pavasario prognozes 2004 m. turėtų pasiekti 56,3 % BVP, išliks mažesnis negu 60 % BVP Sutartyje numatyto dydžio, |
| --- | --- |

(6)

Atlikus bendrą įvertinimą daroma išvada, kad 2003 m. Nyderlanduose valdžios sektoriaus biudžeto deficitas pasiekė 3,2 % BVP ir kad buvo viršytas Sutartyje numatytas 3 % BVP dydis, nepaisant esminių taupymo priemonių, kurių ėmėsi valdžios institucijos. Komisijos nuomone, 3 % BVP ribos pažeidimą visų pirma įtakojo susilpnėjusi ekonominė veikla. Tačiau, 3 % BVP dydį viršijęs valdžios sektoriaus biudžeto deficitas neatsirado dėl kokio nors neįprasto reiškinio ne Nyderlandų Vyriausybės valioje, jis taip pat nebuvo smarkaus ekonominio nuosmukio, kuris pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas apibrėžiamas kaip realaus BVP sumažėjimas mažiausiai 2 %, padarinys. Net atsižvelgus į papildomas priemones, kurias valdžios institucijos priėmė 2004 m. balandžio 16 d. ir kurios nebuvo įtrauktos į Komisijos 2004 m. pavasario prognozes, esama pavojaus, kad 2004 m. valdžios sektoriaus biudžeto deficitas taip pat galėtų viršyti 3 % BVP. Tai leidžia manyti, kad pažeidimas viršijant 3 % BVP Sutartyje numatytą dydį negalėtų būti laikinas. Galiausiai, skolos santykis, kuris pagal Komisijos pavasario prognozes 2004 m. turėtų pasiekti 56,3 % BVP, išliks mažesnis negu 60 % BVP Sutartyje numatyto dydžio,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal bendrą įvertinimą akivaizdu, kad Nyderlanduose yra viršijamas biudžeto deficitas.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Nyderlandų Karalystei.

Priimta Liuksemburge, 2004 m. birželio 2 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

G. ZALM

---

(1)  OL L 332, 1993 12 31, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/2002 (OL L 55, 2002 2 26, p. 23).

1

---

Komisija

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/28 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/28

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2003 m. spalio 15 d.

dėl Valonijos regiono finansinio dalyvavimo įmonėje „Carsid SA“

(pranešta dokumentu Nr. K(2003) 3527)

(Tik tekstai olandų ir prancūzų kalbomis yra autentiški)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/137/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

atsižvelgdama į 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 659/1999, nustatantį išsamias EB sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (1),

paprašiusi suinteresuotas šalis pateikti savo pastabas (2) ir atsižvelgusi į šias pastabas,

kadangi:

I.   PROCEDŪRA

| (1) | 2001 m. spalio 17 d. rašte Belgija Komisijai pranešė apie planą vykdyti Valonijos regiono intervenciją į naujos plieno pramonės įmonės „Carsid SA“ kapitalą. 2001 m. lapkričio 20 d. ir 2002 m. vasario 14 d. raštuose Belgija atsiuntė Komisijai papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(1)

2001 m. spalio 17 d. rašte Belgija Komisijai pranešė apie planą vykdyti Valonijos regiono intervenciją į naujos plieno pramonės įmonės „Carsid SA“ kapitalą. 2001 m. lapkričio 20 d. ir 2002 m. vasario 14 d. raštuose Belgija atsiuntė Komisijai papildomos informacijos.

| (2) | 2002 m. balandžio 3 d. rašte Komisija Belgijai pranešė apie savo sprendimą pradėti procedūrą, numatytą 1996 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimo Nr. 2496/96/EAPB dėl paramos plieno pramonei taisyklių (3) 6 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(2)

2002 m. balandžio 3 d. rašte Komisija Belgijai pranešė apie savo sprendimą pradėti procedūrą, numatytą 1996 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimo Nr. 2496/96/EAPB dėl paramos plieno pramonei taisyklių (3) 6 straipsnio 5 dalyje.

| (3) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl svarstomos priemonės. |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
   (4). Komisija paprašė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas dėl svarstomos priemonės.

| (4) | Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo šias pastabas. Ji perdavė jas Belgijai, suteikdama šaliai galimybę pakomentuoti jas; Belgija tai padarė 2002 m. birželio 17 d., rugsėjo 6 d., spalio 22 d. ir lapkričio 25 d. raštuose. |
| --- | --- |

(4)

Komisija iš suinteresuotųjų šalių gavo šias pastabas. Ji perdavė jas Belgijai, suteikdama šaliai galimybę pakomentuoti jas; Belgija tai padarė 2002 m. birželio 17 d., rugsėjo 6 d., spalio 22 d. ir lapkričio 25 d. raštuose.

II.   „CARSID“ DALYVAUJANČIOS ĮMONĖS

| (5) | Valonijos akcinė valdymo bendrovė („Sogepa“) – tai Valonijos regiono holdingo bendrovė, kuri tęsia Valonijos plieno pramonės bendrovės („SWS“) veiklą. Jos tikslas – įgyvendinant bendrą Valonijos ekonomikos politiką plieno pramonės sektoriuje skatinti įmonių kūrimą arba plėtrą ir remti valstybės iniciatyvą pramonės srityje. Paskelbimo dieną „Sogepa“ turėjo 25 % Belgijos plieno pramonės gamintojo „Cockerill Sambre“ akcijų. Ji taip pat turėjo 25 % „Duferco Clabecq“ (žr. šio sprendimo 9 punktą), „Duferco La Louvière“ (žr. 11 punktą) ir „Duferco Belgium“ (žr. 12 punktą) akcijų. |
| --- | --- |

(5)

Valonijos akcinė valdymo bendrovė („Sogepa“) – tai Valonijos regiono holdingo bendrovė, kuri tęsia Valonijos plieno pramonės bendrovės („SWS“) veiklą. Jos tikslas – įgyvendinant bendrą Valonijos ekonomikos politiką plieno pramonės sektoriuje skatinti įmonių kūrimą arba plėtrą ir remti valstybės iniciatyvą pramonės srityje. Paskelbimo dieną „Sogepa“ turėjo 25 % Belgijos plieno pramonės gamintojo „Cockerill Sambre“ akcijų. Ji taip pat turėjo 25 % „Duferco Clabecq“ (žr. šio sprendimo 9 punktą), „Duferco La Louvière“ (žr. 11 punktą) ir „Duferco Belgium“ (žr. 12 punktą) akcijų.

| (6) | „Sogepa“ turimos „Cockerill Sambre“ akcijos 2001 m. gruodžio 17 d. buvo iškeistos į 8 % „Usinor“ akcijų, kurios savo ruožtu 2002 m. pradžioje pakeistos į 4,25 % „Arcelor“ akcijų (žr. 7 punktą). „Sogepa“ turimos „Duferco Clabecq“ akcijos buvo sumažintos iki 5,91 % po to, kai padengiant skolas 2002 m. rugpjūčio 8 d. buvo atlikta kapitalo sumažinimo operacija, po kurios kapitalą padidino „Duferco Investment“. „Sogepa“ tiesiogiai praktiškai nebedalyvavo ir „Duferco La Louvière“ kapitale po to, kai padengiant skolas 2001 m. lapkričio 8 d. buvo atlikta kapitalo sumažinimo operacija, po kurios kapitalą padidino „Duferco Belgium“. |
| --- | --- |

(6)

„Sogepa“ turimos „Cockerill Sambre“ akcijos 2001 m. gruodžio 17 d. buvo iškeistos į 8 % „Usinor“ akcijų, kurios savo ruožtu 2002 m. pradžioje pakeistos į 4,25 % „Arcelor“ akcijų (žr. 7 punktą). „Sogepa“ turimos „Duferco Clabecq“ akcijos buvo sumažintos iki 5,91 % po to, kai padengiant skolas 2002 m. rugpjūčio 8 d. buvo atlikta kapitalo sumažinimo operacija, po kurios kapitalą padidino „Duferco Investment“. „Sogepa“ tiesiogiai praktiškai nebedalyvavo ir „Duferco La Louvière“ kapitale po to, kai padengiant skolas 2001 m. lapkričio 8 d. buvo atlikta kapitalo sumažinimo operacija, po kurios kapitalą padidino „Duferco Belgium“.

| (7) | „Usinor Belgium SA“ yra „Usinor“ grupės holdingo bendrovė Belgijoje. Prancūzijos „Usinor“ grupė iki 2001 m. pabaigos buvo viena iš pagrindinių plieno pramonės grupių Europoje. 2001 m. jos apyvarta pasauliniu lygiu sudarė 14 523 milijonus eurų. Paskelbimo dieną „Usinor“ turėjo 75 % „Cockerill Sambre“ akcijų. 2002 m. pradžioje „Usinor“ grupė susijungė su Liuksemburgo grupe „Arbed“ ir Ispanijos grupe „Aceralia“, sudarydamos „Arcelor“ grupę – pagrindinį plieno gamintoją pasaulyje. |
| --- | --- |

(7)

„Usinor Belgium SA“ yra „Usinor“ grupės holdingo bendrovė Belgijoje. Prancūzijos „Usinor“ grupė iki 2001 m. pabaigos buvo viena iš pagrindinių plieno pramonės grupių Europoje. 2001 m. jos apyvarta pasauliniu lygiu sudarė 14 523 milijonus eurų. Paskelbimo dieną „Usinor“ turėjo 75 % „Cockerill Sambre“ akcijų. 2002 m. pradžioje „Usinor“ grupė susijungė su Liuksemburgo grupe „Arbed“ ir Ispanijos grupe „Aceralia“, sudarydamos „Arcelor“ grupę – pagrindinį plieno gamintoją pasaulyje.

| (8) | „Duferco Investment SA“ („Duferco Investment“) – tai „Duferco“ grupės holdingo bendrovė. „Duferco“ grupė yra privati Italijos ir Šveicarijos grupė, užsiimanti plieno pramonės gaminių prekyba stambiu mastu (įskaitant žaliavą), taip pat gaminanti ilgus bei plokščius anglies plieno gaminius. 2001 m. grupės apyvarta pasauliniu mastu sudarė 3,2 milijardo Jungtinių Amerikos Valstijų dolerių (USD). Belgijoje „Duferco Investment“ kontroliuoja dvi plieną gaminančias įmones – „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“. Šios dvi bendrovės „Duferco Investment“ už grupės suteiktas paslaugas Belgijos įmonėms moka metinius [...] (5) komisinius nuo jų apyvartos: agentūros komisinius ([...]) ir valdymo komisinius ([...]). |
| --- | --- |

(8)

„Duferco Investment SA“ („Duferco Investment“) – tai „Duferco“ grupės holdingo bendrovė. „Duferco“ grupė yra privati Italijos ir Šveicarijos grupė, užsiimanti plieno pramonės gaminių prekyba stambiu mastu (įskaitant žaliavą), taip pat gaminanti ilgus bei plokščius anglies plieno gaminius. 2001 m. grupės apyvarta pasauliniu mastu sudarė 3,2 milijardo Jungtinių Amerikos Valstijų dolerių (USD). Belgijoje „Duferco Investment“ kontroliuoja dvi plieną gaminančias įmones – „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“. Šios dvi bendrovės „Duferco Investment“ už grupės suteiktas paslaugas Belgijos įmonėms moka metinius [...] (5) komisinius nuo jų apyvartos: agentūros komisinius ([...]) ir valdymo komisinius ([...]).

| (9) | „Duferco Clabecq“ – tai bendrovė, kurią „Duferco“ grupė ir Valonijos valdžios institucijos įsteigė per „SWS“, siekdamos įsigyti įmonę „Forges de Clabecq“ (6), kuri nuo 1997 m. sausio 3 d. buvo paskelbta bankrutavusi. „SWS“ į „Duferco Clabecq“ kapitalą įnešė apie 8,6 milijono eurų ir suteikė apie 13,6 milijono eurų subordinuotą paskolą (75 % šios paskolos garantavo „Duferco“ grupė). „Duferco“ grupė įnešė apie 25,9 milijono eurų. 1997 m. lapkričio 25 d. sprendime Komisija konstatavo, kad minėta „SWS“ intervencija nėra valstybės pagalba. Šiame sprendime Komisija pažymėjo, kad įmonės verslo plane teigiamą apyvartinį pelną numatyta gauti nuo antrųjų veiklos metų, o pelną – nuo penktųjų metų. |
| --- | --- |

(9)

„Duferco Clabecq“ – tai bendrovė, kurią „Duferco“ grupė ir Valonijos valdžios institucijos įsteigė per „SWS“, siekdamos įsigyti įmonę „Forges de Clabecq“ (6), kuri nuo 1997 m. sausio 3 d. buvo paskelbta bankrutavusi. „SWS“ į „Duferco Clabecq“ kapitalą įnešė apie 8,6 milijono eurų ir suteikė apie 13,6 milijono eurų subordinuotą paskolą (75 % šios paskolos garantavo „Duferco“ grupė). „Duferco“ grupė įnešė apie 25,9 milijono eurų. 1997 m. lapkričio 25 d. sprendime Komisija konstatavo, kad minėta „SWS“ intervencija nėra valstybės pagalba. Šiame sprendime Komisija pažymėjo, kad įmonės verslo plane teigiamą apyvartinį pelną numatyta gauti nuo antrųjų veiklos metų, o pelną – nuo penktųjų metų.

| (10) | Šioje lentelėje pateikiami kai kurie „Duferco Clabecq“ finansiniai rodikliai iki 2001 m. rugsėjo 30 d.:









  (milijonais eurų) |
| --- | --- |
| | 1998 m. | 1999 m. | 2000 m. | 2001 m. |
| Kapitalas + rezervas | 34,7 | 34,7 | 34,7 | 34,7 |
| Apyvarta | 229,7 | 171,3 | 309,7 | 292,7 |
| Einamosios veiklos rezultatai | 3,0 | – 7,0 | – 4,9 | – 6,0 |
| Rezultatai nesumokėjus mokesčių | 1,3 | – 7,5 | – 6,7 | – 0,7 |
| Bendri nuostoliai | | – 6,7 | – 14,3 | – 14,9 |
| Šaltinis: Metinės įmonės sąskaitos. Finansiniai metai, apimantys laikotarpį nuo spalio 1 d. iki rugsėjo 30 d. |

(10)

Šioje lentelėje pateikiami kai kurie „Duferco Clabecq“ finansiniai rodikliai iki 2001 m. rugsėjo 30 d.:

(milijonais eurų)

1998 m.

1999 m.

2000 m.

2001 m.

Kapitalas + rezervas

34,7

34,7

34,7

34,7

Apyvarta

229,7

171,3

309,7

292,7

Einamosios veiklos rezultatai

3,0

– 7,0

– 4,9

– 6,0

Rezultatai nesumokėjus mokesčių

1,3

– 7,5

– 6,7

– 0,7

Bendri nuostoliai

– 6,7

– 14,3

– 14,9

Šaltinis: Metinės įmonės sąskaitos. Finansiniai metai, apimantys laikotarpį nuo spalio 1 d. iki rugsėjo 30 d.

| (11) | „Duferco La Louvière“ – tai bendrovė, kurią „Duferco Investment“ ir Valonijos valdžios institucijos įsteigė per „SWS“, siekdamos įsigyti įmonę „Hoogovens-Usines Gustave Boël“ (7), nuo 1998 m. spalio mėn. perėmusią bankrutavusios įmonės teises. „SWS“ į „Duferco La Louvière“ kapitalą įnešė apie 17,8 milijono eurų ir suteikė apie 27,8 milijono eurų subordinuotą paskolą (75 % paskolos garantavo „Duferco“ grupė). „Duferco“ grupė įnešė apie 53,5 milijono eurų. 1999 m. liepos 1 d. sprendime Komisija konstatavo, kad minėta „SWS“ intervencija nėra valstybės pagalba. Šiame sprendime Komisija pažymėjo, kad įmonės verslo plane pelną numatyta gauti nuo 2000 m. |
| --- | --- |

(11)

„Duferco La Louvière“ – tai bendrovė, kurią „Duferco Investment“ ir Valonijos valdžios institucijos įsteigė per „SWS“, siekdamos įsigyti įmonę „Hoogovens-Usines Gustave Boël“ (7), nuo 1998 m. spalio mėn. perėmusią bankrutavusios įmonės teises. „SWS“ į „Duferco La Louvière“ kapitalą įnešė apie 17,8 milijono eurų ir suteikė apie 27,8 milijono eurų subordinuotą paskolą (75 % paskolos garantavo „Duferco“ grupė). „Duferco“ grupė įnešė apie 53,5 milijono eurų. 1999 m. liepos 1 d. sprendime Komisija konstatavo, kad minėta „SWS“ intervencija nėra valstybės pagalba. Šiame sprendime Komisija pažymėjo, kad įmonės verslo plane pelną numatyta gauti nuo 2000 m.

| (12) | Be to, siekdamos prisidėti prie papildomų „Duferco La Louvière“ investicijų finansavimo, „Duferco Investment“ ir „Sogepa“ įsteigė holdingo bendrovę „Duferco Belgium“, kuri turėjo dalyvauti „Duferco La Louvière“ kapitale. „Sogepa“ į „Duferco Belgium“ kapitalą įnešė apie 15,6 milijono eurų ir suteikė apie 24,3 milijono eurų subordinuotą paskolą (75 % paskolos garantavo „Duferco“ grupė). „Duferco“ prisidėjo įnešdama apie 46,8 milijono eurų. Iki 2001 m. rugsėjo 30 d. 25 % kapitalo buvo išlaisvinta (15,6 milijono eurų), o „Sogepa“ išmokėjo visą paskolą. Iki 2001 m. rugsėjo 20 d.„Duferco Belgium“ buvo suteikusi paskolų už maždaug 36 milijonų eurų sumą, skirtą „Duferco La Louvière“ investicijoms finansuoti. Finansiniais metais, kurie pasibaigė 2001 m. rugsėjo 30 d., „Duferco Belgium“ užregistravo 31 209 eurų nuostolį. |
| --- | --- |

(12)

Be to, siekdamos prisidėti prie papildomų „Duferco La Louvière“ investicijų finansavimo, „Duferco Investment“ ir „Sogepa“ įsteigė holdingo bendrovę „Duferco Belgium“, kuri turėjo dalyvauti „Duferco La Louvière“ kapitale. „Sogepa“ į „Duferco Belgium“ kapitalą įnešė apie 15,6 milijono eurų ir suteikė apie 24,3 milijono eurų subordinuotą paskolą (75 % paskolos garantavo „Duferco“ grupė). „Duferco“ prisidėjo įnešdama apie 46,8 milijono eurų. Iki 2001 m. rugsėjo 30 d. 25 % kapitalo buvo išlaisvinta (15,6 milijono eurų), o „Sogepa“ išmokėjo visą paskolą. Iki 2001 m. rugsėjo 20 d.„Duferco Belgium“ buvo suteikusi paskolų už maždaug 36 milijonų eurų sumą, skirtą „Duferco La Louvière“ investicijoms finansuoti. Finansiniais metais, kurie pasibaigė 2001 m. rugsėjo 30 d., „Duferco Belgium“ užregistravo 31 209 eurų nuostolį.

| (13) | Šioje lentelėje pateikiami kai kurie „Duferco La Louvière“ finansiniai rodikliai iki 2001 m. rugsėjo 30 d.:








  (milijonais eurų) |
| --- | --- |
| | 1999 m. | 2000 m. | 2001 m. |
| Kapitalas + rezervas | 111,6 | 111,6 | 111,6 |
| Apyvarta | 216,7 | 487,7 | 476,1 |
| Einamosios veiklos rezultatai | – 49,4 | – 7,8 | – 43,1 |
| Rezultatai nesumokėjus mokesčių | 46,2 | – 1,0 | – 41,7 |
| Bendri nuostoliai | – 35,9 | – 36,9 | – 79,1 |
| Šaltinis: Metinės įmonės sąskaitos. Finansiniai metai, apimantys laikotarpį nuo spalio 1 d. iki rugsėjo 30 d. |

(13)

Šioje lentelėje pateikiami kai kurie „Duferco La Louvière“ finansiniai rodikliai iki 2001 m. rugsėjo 30 d.:

(milijonais eurų)

1999 m.

2000 m.

2001 m.

Kapitalas + rezervas

111,6

111,6

111,6

Apyvarta

216,7

487,7

476,1

Einamosios veiklos rezultatai

– 49,4

– 7,8

– 43,1

Rezultatai nesumokėjus mokesčių

46,2

– 1,0

– 41,7

Bendri nuostoliai

– 35,9

– 36,9

– 79,1

Šaltinis: Metinės įmonės sąskaitos. Finansiniai metai, apimantys laikotarpį nuo spalio 1 d. iki rugsėjo 30 d.

III.   IŠSAMUS PRIEMONĖS APRAŠYMAS

| (14) | 2001 m. vasario mėn. „Usinor Sacilor“ grupės prezidentui pranešus apie ketinimą artimiausiu laiku nutraukti „Cockerill Sambre“ linijos veiklą Šarlerua, „Usinor-Cockerill Sambre“, „Duferco“ grupė ir „Sogepa“ pradėjo svarstyti galimybę įsteigti bendrą įmonę, užsiimančią geležies lakštų gamyba ir kaip pramoninį įrankį naudojančią dabartinius Šarlerua „Cockerill Sambre“ įrenginius, prie kurių pridedami „Duferco Clabecq“ įrenginiai (nuolatinis liejimas) (8). Pasibaigus deryboms buvo sudarytas susitarimo dėl „Carsid“ įsteigimo protokolas, pasirašytas 2001 m. spalio 12 d. |
| --- | --- |

(14)

2001 m. vasario mėn. „Usinor Sacilor“ grupės prezidentui pranešus apie ketinimą artimiausiu laiku nutraukti „Cockerill Sambre“ linijos veiklą Šarlerua, „Usinor-Cockerill Sambre“, „Duferco“ grupė ir „Sogepa“ pradėjo svarstyti galimybę įsteigti bendrą įmonę, užsiimančią geležies lakštų gamyba ir kaip pramoninį įrankį naudojančią dabartinius Šarlerua „Cockerill Sambre“ įrenginius, prie kurių pridedami „Duferco Clabecq“ įrenginiai (nuolatinis liejimas) (8). Pasibaigus deryboms buvo sudarytas susitarimo dėl „Carsid“ įsteigimo protokolas, pasirašytas 2001 m. spalio 12 d.

| (15) | Valonijos regiono intervencija vyksta per „Sogepa“, kuri dalyvauja naujos plieno pramonės bendrovės „Carsid SA“ akciniame kapitale. Iš pradžių buvo numatyta, kad „Sogepa“ prisidės 20 milijonų eurų. Tačiau 2002 m. gegužės 14 d. rašte Belgija Komisijai pranešė, kad, nors ir toliau nepritaria sprendime pradėti procedūrą Komisijos atliktai analizei, siekiant įveikti Komisijos priešinimąsi, „Sogepa“ įnašas bus sumažintas iki 9 milijonų eurų, o kitus numatytus 11 milijonų eurų turės įnešti (taip pat grynaisiais) „Duferco Investment“. |
| --- | --- |

(15)

Valonijos regiono intervencija vyksta per „Sogepa“, kuri dalyvauja naujos plieno pramonės bendrovės „Carsid SA“ akciniame kapitale. Iš pradžių buvo numatyta, kad „Sogepa“ prisidės 20 milijonų eurų. Tačiau 2002 m. gegužės 14 d. rašte Belgija Komisijai pranešė, kad, nors ir toliau nepritaria sprendime pradėti procedūrą Komisijos atliktai analizei, siekiant įveikti Komisijos priešinimąsi, „Sogepa“ įnašas bus sumažintas iki 9 milijonų eurų, o kitus numatytus 11 milijonų eurų turės įnešti (taip pat grynaisiais) „Duferco Investment“.

| (16) | Laukdami, kol Komisija priims palankų sprendimą, „Cockerill Sambre“2001 m. gruodžio 27 d. padarė įnašą natūra, kurio gryna vertė – 35 milijonai eurų, o „Duferco“ įnešė 25 milijonus eurų grynaisiais. Atitinkamai pradinis „Carsid“ kapitalas buvo nustatytas 60 milijonų eurų. |
| --- | --- |

(16)

Laukdami, kol Komisija priims palankų sprendimą, „Cockerill Sambre“2001 m. gruodžio 27 d. padarė įnašą natūra, kurio gryna vertė – 35 milijonai eurų, o „Duferco“ įnešė 25 milijonus eurų grynaisiais. Atitinkamai pradinis „Carsid“ kapitalas buvo nustatytas 60 milijonų eurų.

| (17) | „Cockerill Sambre“ įnašas natūra – tai gamybos šaka, grosso modo atitinkanti „Marcinelle“ elektros gamybinę liniją ir gamybinę liniją, integruotą iš Šarlerua. 2001 m. spalio mėn. nepriklausoma įmonė atliko šių įrenginių ekspertizę ir nustatė, kad jų vertė – [...] milijonai eurų. Be to, „Cockerill“ prisidėjo atsarginiais įrenginiais, kurių vertė – [...] milijonai eurų, ir įnešė pasyvą, kurį sudarė atsargos ([...] milijonai eurų), lėšos atlyginimams ([...] milijonai eurų) ir lėšos prekėms ([...] milijonai eurų). |
| --- | --- |

(17)

„Cockerill Sambre“ įnašas natūra – tai gamybos šaka, grosso modo atitinkanti „Marcinelle“ elektros gamybinę liniją ir gamybinę liniją, integruotą iš Šarlerua. 2001 m. spalio mėn. nepriklausoma įmonė atliko šių įrenginių ekspertizę ir nustatė, kad jų vertė – [...] milijonai eurų. Be to, „Cockerill“ prisidėjo atsarginiais įrenginiais, kurių vertė – [...] milijonai eurų, ir įnešė pasyvą, kurį sudarė atsargos ([...] milijonai eurų), lėšos atlyginimams ([...] milijonai eurų) ir lėšos prekėms ([...] milijonai eurų).

| (18) | Už „Duferco“ įnašą grynaisiais buvo nupirkti plačiajuosčiai nuolatinio liejimo įrenginiai ir kiti pagalbiniai „Clabecq“ įrenginiai. 2001 m. lapkričio mėn. nepriklausoma įmonė atliko šių įrenginių ekspertizę ir nustatė, kad jų vertė – 25 milijonai eurų. |
| --- | --- |

(18)

Už „Duferco“ įnašą grynaisiais buvo nupirkti plačiajuosčiai nuolatinio liejimo įrenginiai ir kiti pagalbiniai „Clabecq“ įrenginiai. 2001 m. lapkričio mėn. nepriklausoma įmonė atliko šių įrenginių ekspertizę ir nustatė, kad jų vertė – 25 milijonai eurų.

| (19) | Nustačius tokią vertę, „Cockerill“ tuoj pat perleido 40 % turimų „Carsid“ akcijų „Usinor Belgium“, o 18,33 % – „Duferco“ (už [...] milijonus eurų, kurie turėjo būti mokami nuo [...]). Atitinkamai „Carsid“ akcijas šiuo metu dalijasi „Usinor Belgium“ (40 %) ir „Duferco“ (60 %). „Sogepa“ ir „Investment“ įnešus numatytus įnašus, galutinis „Sogepa“ priklausantis „Carsid“ akcijų kiekis sudarys 11,25 %, kitiems akcininkams priklausys: „Duferco Investment“ – 58,75 % „Carsid“ akcijų, o „Usinor Belgium SA“ – 30 %. |
| --- | --- |

(19)

Nustačius tokią vertę, „Cockerill“ tuoj pat perleido 40 % turimų „Carsid“ akcijų „Usinor Belgium“, o 18,33 % – „Duferco“ (už [...] milijonus eurų, kurie turėjo būti mokami nuo [...]). Atitinkamai „Carsid“ akcijas šiuo metu dalijasi „Usinor Belgium“ (40 %) ir „Duferco“ (60 %). „Sogepa“ ir „Investment“ įnešus numatytus įnašus, galutinis „Sogepa“ priklausantis „Carsid“ akcijų kiekis sudarys 11,25 %, kitiems akcininkams priklausys: „Duferco Investment“ – 58,75 % „Carsid“ akcijų, o „Usinor Belgium SA“ – 30 %.

IV.   „CARSID“ VEIKLOS PRINCIPAI

| (20) | „Carsid“ valdys du geležies lakštų gamybos sektorius: integruotą liejimo sektorių, kurio gamybinis pajėgumas – 1,8 milijono tonų per metus (sektoriaus gaminiai bus skirti „Duferco“), ir elektros sektorių, kurio gaminius pasidalys „Cockerill“ ([...]) ir Valonijoje esančios „Duferco“ įmonės ([...]). Tačiau pereinamuoju laikotarpiu [...] dauguma „Carsid“ gaminių bus skirta „Cockerill Sambre“. |
| --- | --- |

(20)

„Carsid“ valdys du geležies lakštų gamybos sektorius: integruotą liejimo sektorių, kurio gamybinis pajėgumas – 1,8 milijono tonų per metus (sektoriaus gaminiai bus skirti „Duferco“), ir elektros sektorių, kurio gaminius pasidalys „Cockerill“ ([...]) ir Valonijoje esančios „Duferco“ įmonės ([...]). Tačiau pereinamuoju laikotarpiu [...] dauguma „Carsid“ gaminių bus skirta „Cockerill Sambre“.

| (21) | Operacijos pabaigoje bus uždaryta „Clabecq“ aukštakrosnė, kurios gamybinis pajėgumas – beveik 1,5 milijono tonų plieno per metus. |
| --- | --- |

(21)

Operacijos pabaigoje bus uždaryta „Clabecq“ aukštakrosnė, kurios gamybinis pajėgumas – beveik 1,5 milijono tonų plieno per metus.

| (22) | „Carsid“ gamins tik „Duferco“ ir „Arcelor“ grupės įmonėms ir atviroje rinkoje nebus aktyvi. Šiuo tikslu „Cockerill Sambre“ ir „Duferco“ grupė su „Carsid“ pasirašė ilgalaikes tiekimo sutartis, galiojančias iki [...] („Cockerill Sambre“) arba [...] („Duferco“) pabaigos. Tačiau [...] pabaigoje „Cockerill Sambre“ pirmą kartą galės nutraukti sutartį. Jeigu „Cockerill Sambre“ pasinaudos teise pasitraukti iš „Carsid“ akcininkų, „Cockerill Sambre“ ir „Duferco“ taip pat galės nutraukti sutartis [...]. |
| --- | --- |

(22)

„Carsid“ gamins tik „Duferco“ ir „Arcelor“ grupės įmonėms ir atviroje rinkoje nebus aktyvi. Šiuo tikslu „Cockerill Sambre“ ir „Duferco“ grupė su „Carsid“ pasirašė ilgalaikes tiekimo sutartis, galiojančias iki [...] („Cockerill Sambre“) arba [...] („Duferco“) pabaigos. Tačiau [...] pabaigoje „Cockerill Sambre“ pirmą kartą galės nutraukti sutartį. Jeigu „Cockerill Sambre“ pasinaudos teise pasitraukti iš „Carsid“ akcininkų, „Cockerill Sambre“ ir „Duferco“ taip pat galės nutraukti sutartis [...].

| (23) | Be jau minėtų gamybinių įrenginių (žr. 20 punktą), „Carsid“ ketina įsigyti naujų įrenginių [...], kad pagerintų gaminių kokybę ir investuotų į kitų įrenginių išlaikymą bei aplinką. „Duferco Clabecq“ nuolatinio liejimo įrenginių perkėlimo į Šarlerua išlaidos įvertintos [...] milijonais eurų. „Usinor Belgium“ prisidės prie „Carsid“ poreikių tenkinimo suteikdama [...] paskolą ir tos pačios sumos kreditą su palūkanomis, kurių metinis procentas – [...]. |
| --- | --- |

(23)

Be jau minėtų gamybinių įrenginių (žr. 20 punktą), „Carsid“ ketina įsigyti naujų įrenginių [...], kad pagerintų gaminių kokybę ir investuotų į kitų įrenginių išlaikymą bei aplinką. „Duferco Clabecq“ nuolatinio liejimo įrenginių perkėlimo į Šarlerua išlaidos įvertintos [...] milijonais eurų. „Usinor Belgium“ prisidės prie „Carsid“ poreikių tenkinimo suteikdama [...] paskolą ir tos pačios sumos kreditą su palūkanomis, kurių metinis procentas – [...].

| (24) | Žaliavas už atlyginimą teiks kompetentingos „Arcelor“ ir „Duferco“ grupės tarnybos. Taigi už geležies laužo pirkimą bus atsakinga [...] grupė, o už rūdos, anglių ir kokso pirkimą – [...] grupė. |
| --- | --- |

(24)

Žaliavas už atlyginimą teiks kompetentingos „Arcelor“ ir „Duferco“ grupės tarnybos. Taigi už geležies laužo pirkimą bus atsakinga [...] grupė, o už rūdos, anglių ir kokso pirkimą – [...] grupė.

| (25) | „Carsid“ akcininkai susitarė, kad įmonės, atsakingos už geležies lakštų gamybą, padengs atitinkamo sektoriaus gamybos išlaidas. Be to, geležies lakštai bus pristatomi gamintojo kaina + 1 %, taip užtikrinant, kad įmonė neturėtų nuostolių. Akcininkai taip pat susitarė nuo [...] metų mokėti [...] pelno kaip dividendus. |
| --- | --- |

(25)

„Carsid“ akcininkai susitarė, kad įmonės, atsakingos už geležies lakštų gamybą, padengs atitinkamo sektoriaus gamybos išlaidas. Be to, geležies lakštai bus pristatomi gamintojo kaina + 1 %, taip užtikrinant, kad įmonė neturėtų nuostolių. Akcininkai taip pat susitarė nuo [...] metų mokėti [...] pelno kaip dividendus.

| (26) | Nustatytas liejimo sektoriaus išlaidas apmokės „Duferco“, o nustatytas elektros sektoriaus išlaidas – „Cockerill Sambre“ už [...] tonų. Kai elektros sektoriaus pajėgumas bus nustatytas 1 milijonui tonų, „Cockerill“ apmokės tik už [...] tonų, o už kitas apmokės „Duferco“. Tačiau tas partneris, kuris panaudoja dalį kitai šaliai skirto pajėgumo arba visą jį, fiksuotas išlaidas apmoka atsižvelgdamas į naudojimą. Kiekviena šalis įvairias išlaidas apmokės pagal jai skirtą gamybos sritį. Sutartyje nustatyta, kad elektros sektoriaus darbininkai bus keičiami laikinai atleidžiant iš darbo ir, kiek tai yra įmanoma, panaudojant liejimo sektoriaus darbininkus. |
| --- | --- |

(26)

Nustatytas liejimo sektoriaus išlaidas apmokės „Duferco“, o nustatytas elektros sektoriaus išlaidas – „Cockerill Sambre“ už [...] tonų. Kai elektros sektoriaus pajėgumas bus nustatytas 1 milijonui tonų, „Cockerill“ apmokės tik už [...] tonų, o už kitas apmokės „Duferco“. Tačiau tas partneris, kuris panaudoja dalį kitai šaliai skirto pajėgumo arba visą jį, fiksuotas išlaidas apmoka atsižvelgdamas į naudojimą. Kiekviena šalis įvairias išlaidas apmokės pagal jai skirtą gamybos sritį. Sutartyje nustatyta, kad elektros sektoriaus darbininkai bus keičiami laikinai atleidžiant iš darbo ir, kiek tai yra įmanoma, panaudojant liejimo sektoriaus darbininkus.

V.   PADĖTIS PLIENO PRAMONĖS RINKOJE 2001 M.

| (27) | Po Bendrijos plieno pramonės sektoriui labai palankių 2000 m., kai buvo pagamintas rekordinis 163,2 milijono tonų plieno kiekis, nuo 2001 m. pradžios buvo pastebima šios produkcijos mažėjimo tendencija, kuri vėliau pasitvirtino. Vertinant bendresniu aspektu, augimo sulėtėjimui, užfiksuotam visuose pasaulio regionuose, įtakos turėjo ir nežinia dėl ekonomikos raidos po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių Jungtinėse Amerikos Valstijose. |
| --- | --- |

(27)

Po Bendrijos plieno pramonės sektoriui labai palankių 2000 m., kai buvo pagamintas rekordinis 163,2 milijono tonų plieno kiekis, nuo 2001 m. pradžios buvo pastebima šios produkcijos mažėjimo tendencija, kuri vėliau pasitvirtino. Vertinant bendresniu aspektu, augimo sulėtėjimui, užfiksuotam visuose pasaulio regionuose, įtakos turėjo ir nežinia dėl ekonomikos raidos po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykių Jungtinėse Amerikos Valstijose.

| (28) | Kalbant konkrečiau apie plokščius anglies plieno gaminius – pagrindinius „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ gaminius – pažymėtina, kad padėtis Bendrijos rinkoje 2001 m. kėlė didelį nerimą, visų pirma dėl importo (žr. 2001 m. duomenis, pateiktus 2002 m. kovo 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 560/2002, įvedančiame laikinas apsaugos priemones prieš tam tikrų plieno gaminių importą) (9). Padėtis pasaulyje nebuvo geresnė, tai pastebėjo ir visi EPBO 2001 m. rugsėjo 17–18 d. vykusio viršūnių susitikimo dalyviai. Be to, Jungtinių Valstijų 2001 m. sausio ir liepos mėn. pradėti plieno tyrimai padidino abejones dėl tarptautinės prekybos plieno gaminiais raidos perspektyvų. |
| --- | --- |

(28)

Kalbant konkrečiau apie plokščius anglies plieno gaminius – pagrindinius „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ gaminius – pažymėtina, kad padėtis Bendrijos rinkoje 2001 m. kėlė didelį nerimą, visų pirma dėl importo (žr. 2001 m. duomenis, pateiktus 2002 m. kovo 27 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 560/2002, įvedančiame laikinas apsaugos priemones prieš tam tikrų plieno gaminių importą) (9). Padėtis pasaulyje nebuvo geresnė, tai pastebėjo ir visi EPBO 2001 m. rugsėjo 17–18 d. vykusio viršūnių susitikimo dalyviai. Be to, Jungtinių Valstijų 2001 m. sausio ir liepos mėn. pradėti plieno tyrimai padidino abejones dėl tarptautinės prekybos plieno gaminiais raidos perspektyvų.

| (29) | Belgija eksportuoja daugumą šalyje pagamintų plieno gaminių. 2001 m. daugiau kaip 70 % joje pagamintų gaminių buvo skirta eksportui į likusią Bendrijos dalį. |
| --- | --- |

(29)

Belgija eksportuoja daugumą šalyje pagamintų plieno gaminių. 2001 m. daugiau kaip 70 % joje pagamintų gaminių buvo skirta eksportui į likusią Bendrijos dalį.

VI.   ABEJONĖS, KURIAS KOMISIJA IŠREIŠKĖ PRADEDAMA PROCEDŪRĄ

| (30) | Komisija išreiškė abejones dėl to, kad „Sogepa“ veiksmai, net ir analizuojami lyginant juos su anksčiau padarytomis investicijomis, atitinka privataus investuotojo veiksmus. Tokios abejonės kyla dėl dviejų priežasčių:






  — | tariamas privatus „Carsid“ akcininkas nesutiktų vienas visą įnašą įnešti tik grynaisiais, kad patenkintų naujus įmonės poreikius, nes dėl to privačių akcininkų ir „Carsid“ valstybinio akcininko patiriama rizika būtų nelygiavertė. Privatūs partneriai, atsižvelgiant į jų įnašus, galės tik perkelti gamybinius įrenginius iš vienos grupės įmonės į kitą. Tuo tarpu valstybė, priešingai, investuoja naujų pinigų ir dėl to atsiranda nauja rizika, |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisija išreiškė abejones dėl to, kad „Sogepa“ veiksmai, net ir analizuojami lyginant juos su anksčiau padarytomis investicijomis, atitinka privataus investuotojo veiksmus. Tokios abejonės kyla dėl dviejų priežasčių:

—

tariamas privatus „Carsid“ akcininkas nesutiktų vienas visą įnašą įnešti tik grynaisiais, kad patenkintų naujus įmonės poreikius, nes dėl to privačių akcininkų ir „Carsid“ valstybinio akcininko patiriama rizika būtų nelygiavertė. Privatūs partneriai, atsižvelgiant į jų įnašus, galės tik perkelti gamybinius įrenginius iš vienos grupės įmonės į kitą. Tuo tarpu valstybė, priešingai, investuoja naujų pinigų ir dėl to atsiranda nauja rizika,

| — | pelnas, kurio laukiama iš kapitalo, valstybės investuoto į „Carsid“, negalėjo atitikti privataus investuotojo lūkesčių, nes pajamos iš šių investicijų priklauso nuo konkrečios įmonių, kurias planuojama paremti pagal projektą, padėties ir nuo plieno sektoriaus raidos tiek pasaulio, tiek Europos bei regioniniu lygiu. |
| --- | --- |

—

pelnas, kurio laukiama iš kapitalo, valstybės investuoto į „Carsid“, negalėjo atitikti privataus investuotojo lūkesčių, nes pajamos iš šių investicijų priklauso nuo konkrečios įmonių, kurias planuojama paremti pagal projektą, padėties ir nuo plieno sektoriaus raidos tiek pasaulio, tiek Europos bei regioniniu lygiu.

VII.   SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ PASTABOS

A.   „Corus“

| (31) | Plieno gaminių gamintojas „Corus“ mano, kad Valonijos regiono investicijos į „Carsid“ per „Sogepa“ yra valstybės pagalba. Ši įmonė savo nuomonę grindžia tuo, kad privatus investuotojas, siekiantis atlikti pelningą investiciją, nebūtų įsigijęs „Carsid“ akcijų tokiomis sąlygomis kaip „Sogepa“. |
| --- | --- |

(31)

Plieno gaminių gamintojas „Corus“ mano, kad Valonijos regiono investicijos į „Carsid“ per „Sogepa“ yra valstybės pagalba. Ši įmonė savo nuomonę grindžia tuo, kad privatus investuotojas, siekiantis atlikti pelningą investiciją, nebūtų įsigijęs „Carsid“ akcijų tokiomis sąlygomis kaip „Sogepa“.

| (32) | Visų pirma „Corus“ mano, kad „Carsid“ nėra konkurencinga įmonė ir kad ateityje tokia nebus. „Corus“ teigimu, dėl „Carsid“ vidinės lokalizacijos atsiranda kai kurių konkurencingumą mažinančių nepatogumų, susijusių su sąnaudų kaštais: darbo jėga, išlaidos anglims ir geležies rūdai, geležies laužui, elektrai. Be to, „Carsid“ yra per maža įmonė, kad vykstant gamybos procesui galėtų sutaupyti lėšų (10). „Carsid“ neturi konkrečių pranašumų: įmonė šalyje parduos tradicinius pusfabrikačius, kurių pagaminama per daug, o kiti gamintojai yra geriau pasirengę vykdyti eksportą. Gamybos išlaidos Šarlerua šiuo metu yra 15 % didesnės už vidutinės konkuruojančios įmonės išlaidas. Šarlerua veikianti įmonė, už toną prašydama 219 USD, yra didžiausią kainą nustatęs gamintojas Europoje (išskyrus nedidelės apimties graikų gamintoją „Halyvourgiki“). „World Steel Dynamics“ atliktų tyrimų duomenimis, iš 300 analizuotų gamintojų ji užima 207 poziciją. |
| --- | --- |

(32)

Visų pirma „Corus“ mano, kad „Carsid“ nėra konkurencinga įmonė ir kad ateityje tokia nebus. „Corus“ teigimu, dėl „Carsid“ vidinės lokalizacijos atsiranda kai kurių konkurencingumą mažinančių nepatogumų, susijusių su sąnaudų kaštais: darbo jėga, išlaidos anglims ir geležies rūdai, geležies laužui, elektrai. Be to, „Carsid“ yra per maža įmonė, kad vykstant gamybos procesui galėtų sutaupyti lėšų (10). „Carsid“ neturi konkrečių pranašumų: įmonė šalyje parduos tradicinius pusfabrikačius, kurių pagaminama per daug, o kiti gamintojai yra geriau pasirengę vykdyti eksportą. Gamybos išlaidos Šarlerua šiuo metu yra 15 % didesnės už vidutinės konkuruojančios įmonės išlaidas. Šarlerua veikianti įmonė, už toną prašydama 219 USD, yra didžiausią kainą nustatęs gamintojas Europoje (išskyrus nedidelės apimties graikų gamintoją „Halyvourgiki“). „World Steel Dynamics“ atliktų tyrimų duomenimis, iš 300 analizuotų gamintojų ji užima 207 poziciją.

| (33) | Pridėjus tai, kad „Carsid“ geležies lakštų kaina bus lygi išlaidų kainai + 1 %, „Duferco“ ir „Arcelor“ negalės konkurencingai parduoti iš šių geležies lakštų pagamintų galutinių produktų. Atitinkamai planuojantis įsigyti „Carsid“ akcijų privatus investuotojas nerimautų, kad išlikus tai pačiai tvarkai gali arba gerokai sumažėti „Carsid“ gaminių pirkimas iš „Duferco“ ir „Arcelor“, arba iš naujo būti deramasi dėl perdavimo kainos. Dėl to privatus investuotojas sprendime suteikti investicijas padidintų rizikos priemoką ir reikalautų didesnio našumo lygio nei normalus. |
| --- | --- |

(33)

Pridėjus tai, kad „Carsid“ geležies lakštų kaina bus lygi išlaidų kainai + 1 %, „Duferco“ ir „Arcelor“ negalės konkurencingai parduoti iš šių geležies lakštų pagamintų galutinių produktų. Atitinkamai planuojantis įsigyti „Carsid“ akcijų privatus investuotojas nerimautų, kad išlikus tai pačiai tvarkai gali arba gerokai sumažėti „Carsid“ gaminių pirkimas iš „Duferco“ ir „Arcelor“, arba iš naujo būti deramasi dėl perdavimo kainos. Dėl to privatus investuotojas sprendime suteikti investicijas padidintų rizikos priemoką ir reikalautų didesnio našumo lygio nei normalus.

| (34) | „Corus“ nuomone, mažai tikėtina, kad „Carsid“ gautų pakankamai pelno. Būtent dėl šios priežasties „Usinor“ vasario mėn. viešai paskelbė, kad plieno gamyba Šarlerua yra neperspektyvi. Atitinkamai „Sogepa“ investicijos negali būti vertinamos kaip įprastas investuotojo veiksmas. Kiti akcininkai turi kitų motyvų – „Usinor“ nori palikti Šarlerua nepersvarstydama įsipareigojimų, dėl kurių buvo susitarta perkant „Cockerill“, o ši operacija suteikia galimybę tą padaryti sumokant minimalias išlaidas arba visai nepatiriant išlaidų; savo ruožtu „Duferco“, „Carsid“ tiekiant geležies lakštus jos įmonėms Belgijoje, galbūt galės gauti daugiau pelno, nei patiria nuostolių parduodama galutinius gaminius. Atlikdama šią operaciją, „Duferco“ taip pat galės išvengti „Clabecq“ aukštakrosnės taisymo ir gamybą perkelti į Šarlerua, kur ji tikisi dirbti pelningiau nei „Clabecq“. Vis dėlto ši operacija nebus pelninga. Taigi „Sogepa“ investuoja tik siekdama išsaugoti darbo vietas. |
| --- | --- |

(34)

„Corus“ nuomone, mažai tikėtina, kad „Carsid“ gautų pakankamai pelno. Būtent dėl šios priežasties „Usinor“ vasario mėn. viešai paskelbė, kad plieno gamyba Šarlerua yra neperspektyvi. Atitinkamai „Sogepa“ investicijos negali būti vertinamos kaip įprastas investuotojo veiksmas. Kiti akcininkai turi kitų motyvų – „Usinor“ nori palikti Šarlerua nepersvarstydama įsipareigojimų, dėl kurių buvo susitarta perkant „Cockerill“, o ši operacija suteikia galimybę tą padaryti sumokant minimalias išlaidas arba visai nepatiriant išlaidų; savo ruožtu „Duferco“, „Carsid“ tiekiant geležies lakštus jos įmonėms Belgijoje, galbūt galės gauti daugiau pelno, nei patiria nuostolių parduodama galutinius gaminius. Atlikdama šią operaciją, „Duferco“ taip pat galės išvengti „Clabecq“ aukštakrosnės taisymo ir gamybą perkelti į Šarlerua, kur ji tikisi dirbti pelningiau nei „Clabecq“. Vis dėlto ši operacija nebus pelninga. Taigi „Sogepa“ investuoja tik siekdama išsaugoti darbo vietas.

| (35) | Antra, „Corus“ mano, kad planuojamas pelnas iš investicijų nėra toks, kad investicijas būtų galima pateisinti. „Corus“ apskaičiavo tikėtiną „Sogepa“ investicijų grynąją vertę. Pasak „Corus“, optimistiškiausiais vertinimais „Sogepa“ gali tikėtis, kad vidaus našumo lygis (TRI) pasieks 4,9 %. Toks lygis yra kur kas mažesnis už tą, kurio reikalautų privatus investuotojas. Kitais vertinimais, ne tokiais optimistiškais, našumas yra neigiamas. |
| --- | --- |

(35)

Antra, „Corus“ mano, kad planuojamas pelnas iš investicijų nėra toks, kad investicijas būtų galima pateisinti. „Corus“ apskaičiavo tikėtiną „Sogepa“ investicijų grynąją vertę. Pasak „Corus“, optimistiškiausiais vertinimais „Sogepa“ gali tikėtis, kad vidaus našumo lygis (TRI) pasieks 4,9 %. Toks lygis yra kur kas mažesnis už tą, kurio reikalautų privatus investuotojas. Kitais vertinimais, ne tokiais optimistiškais, našumas yra neigiamas.

| (36) | Trečia, „Corus“ mano, kad įnešti įrenginiai yra pernelyg brangiai įvertinti. Šiame sandoryje numatyta, kad „Cockerill“ gali palikti Šarlerua nemokėdama uždarymo išlaidų. Kadangi tokiomis aplinkybėmis negalima tikėtis iš įrenginių gauti kokio nors pelno, tikroji jų vertė lygi nuliui. Bet kokiu atveju, jeigu įrenginiai būtų parduodami iš varžytinių, iš jų gautos pajamos nebūtų didesnės nei pajamos už geležies laužą. „Corus“ patirtis šioje srityje rodo, kad už geležies laužą gautos pajamos geriausiu atveju padengia aplinkai – būtent vietos sutvarkymui – skirtas išlaidas. |
| --- | --- |

(36)

Trečia, „Corus“ mano, kad įnešti įrenginiai yra pernelyg brangiai įvertinti. Šiame sandoryje numatyta, kad „Cockerill“ gali palikti Šarlerua nemokėdama uždarymo išlaidų. Kadangi tokiomis aplinkybėmis negalima tikėtis iš įrenginių gauti kokio nors pelno, tikroji jų vertė lygi nuliui. Bet kokiu atveju, jeigu įrenginiai būtų parduodami iš varžytinių, iš jų gautos pajamos nebūtų didesnės nei pajamos už geležies laužą. „Corus“ patirtis šioje srityje rodo, kad už geležies laužą gautos pajamos geriausiu atveju padengia aplinkai – būtent vietos sutvarkymui – skirtas išlaidas.

| (37) | Ketvirta, „Corus“ mano, kad net jeigu įrenginių vertė ir būtų teisingai nustatyta, „Sogepa“ patirtų didesnę ekonominę riziką nei privatūs „Carsid“ akcininkai, kadangi yra vienintelė akcininkė, kuri į itin nepatikimą projektą investavo naujų pinigų. Atsižvelgiant į tai, kad dviejų privačių „Carsid“ akcininkų įnašą sudaro įnašas natūra – arba tiesioginis įnašas, arba įnašas, skirtas grupės bendrovių gamyklai pirkti, – „Corus“ abejoja, ar privatus akcininkas sutiktų vienas skirti visą reikiamą grynųjų pinigų sumą naujiems bendrovės poreikiams patenkinti. |
| --- | --- |

(37)

Ketvirta, „Corus“ mano, kad net jeigu įrenginių vertė ir būtų teisingai nustatyta, „Sogepa“ patirtų didesnę ekonominę riziką nei privatūs „Carsid“ akcininkai, kadangi yra vienintelė akcininkė, kuri į itin nepatikimą projektą investavo naujų pinigų. Atsižvelgiant į tai, kad dviejų privačių „Carsid“ akcininkų įnašą sudaro įnašas natūra – arba tiesioginis įnašas, arba įnašas, skirtas grupės bendrovių gamyklai pirkti, – „Corus“ abejoja, ar privatus akcininkas sutiktų vienas skirti visą reikiamą grynųjų pinigų sumą naujiems bendrovės poreikiams patenkinti.

| (38) | Penkta, „Corus“ mano, kad, atsižvelgiant į itin didelį struktūrinį pajėgumą, plieno sektoriuje galima daryti prielaidą, jog valstybės pagalba egzistuoja, jeigu valstybė dalyvauja šiame sektoriuje veikiančioje įmonėje. |
| --- | --- |

(38)

Penkta, „Corus“ mano, kad, atsižvelgiant į itin didelį struktūrinį pajėgumą, plieno sektoriuje galima daryti prielaidą, jog valstybės pagalba egzistuoja, jeigu valstybė dalyvauja šiame sektoriuje veikiančioje įmonėje.

| (39) | Šešta, „Corus“ nuomone, „Carsid“ operaciją atlikti galima tik patvirtinus specialią programą dėl išankstinės pensijos Šarlerua ir „Clabecq“ darbuotojams skyrimo. „Corus“ mano, kad vyriausybė turi priimti atitinkamą sprendimą dėl nukrypimo įstatymuose nustatyto nuo minimalaus pensinio amžiaus (58 metai); nepriėmus tokio sprendimo visus Šarlerua dirbančius darbininkus turės perimti „Carsid“ arba jų darbdavys turės padengti visas jų išankstinės pensijos išlaidas. „Corus“ mano, kad valstybės institucijų dalyvavimas išankstinės pensijos programoje yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(39)

Šešta, „Corus“ nuomone, „Carsid“ operaciją atlikti galima tik patvirtinus specialią programą dėl išankstinės pensijos Šarlerua ir „Clabecq“ darbuotojams skyrimo. „Corus“ mano, kad vyriausybė turi priimti atitinkamą sprendimą dėl nukrypimo įstatymuose nustatyto nuo minimalaus pensinio amžiaus (58 metai); nepriėmus tokio sprendimo visus Šarlerua dirbančius darbininkus turės perimti „Carsid“ arba jų darbdavys turės padengti visas jų išankstinės pensijos išlaidas. „Corus“ mano, kad valstybės institucijų dalyvavimas išankstinės pensijos programoje yra valstybės pagalba.

| (40) | Septinta, „Corus“ mano, kad „Sogepa“ investicijų negalima pagrįsti įvertinant bendrą kontekstą. Atsižvelgiant į ankstesnius „Sogepa“ intervencijų rezultatus, nė vienas privatus investuotojas nesutiktų papildomai investuoti pinigų – jis greičiau nutrauktų visus ryšius su „Duferco“ ir „Cockerill“ įmonėmis, nei investuotų naujus pinigus į „Carsid“. |
| --- | --- |

(40)

Septinta, „Corus“ mano, kad „Sogepa“ investicijų negalima pagrįsti įvertinant bendrą kontekstą. Atsižvelgiant į ankstesnius „Sogepa“ intervencijų rezultatus, nė vienas privatus investuotojas nesutiktų papildomai investuoti pinigų – jis greičiau nutrauktų visus ryšius su „Duferco“ ir „Cockerill“ įmonėmis, nei investuotų naujus pinigus į „Carsid“.

B.   Jungtinė Karalystė

| (41) | Jungtinės Karalystės manymu, dėl to, kad bendrovė, nors ir nepriklausoma, nevykdo veiklos laisvojoje rinkoje, mažai tikėtina, kad siekiantis gauti pelno iš investicijų privatus investuotojas būtų investavęs į „Carsid“ numatytomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(41)

Jungtinės Karalystės manymu, dėl to, kad bendrovė, nors ir nepriklausoma, nevykdo veiklos laisvojoje rinkoje, mažai tikėtina, kad siekiantis gauti pelno iš investicijų privatus investuotojas būtų investavęs į „Carsid“ numatytomis sąlygomis.

VIII.   BELGIJOS KOMENTARAI

| (42) | Visų pirma Belgijos institucijos tvirtina, kad jau keletą dešimtmečių Valonijos valstybinės institucijos Valonijos plieno pramonės sektoriuje laikėsi investicinės politikos, dėl to „Sogepa“ negali būti vertinama kaip nepriklausomas privatus investuotojas, nes ji turi „Duferco Clabecq“, „Duferco La Louvière“ ir „Arcelor“ akcijų. Belgijos institucijos mano, kad „Sogepa“ veiksmai atitinka privačios holdingo bendrovės ar privačios įmonių grupės, besilaikančios sektorinės politikos ir ilgalaikėje perspektyvoje siekiančios pelno, veiksmus, kadangi ji, kaip akcininkė, investuoja į dviejų grupių, kurių akcijų ji turi (netiesioginis pelnas) ir kurių pajamingumas yra užtikrintas (tiesioginis pelnas), pramoninį projektą. |
| --- | --- |

(42)

Visų pirma Belgijos institucijos tvirtina, kad jau keletą dešimtmečių Valonijos valstybinės institucijos Valonijos plieno pramonės sektoriuje laikėsi investicinės politikos, dėl to „Sogepa“ negali būti vertinama kaip nepriklausomas privatus investuotojas, nes ji turi „Duferco Clabecq“, „Duferco La Louvière“ ir „Arcelor“ akcijų. Belgijos institucijos mano, kad „Sogepa“ veiksmai atitinka privačios holdingo bendrovės ar privačios įmonių grupės, besilaikančios sektorinės politikos ir ilgalaikėje perspektyvoje siekiančios pelno, veiksmus, kadangi ji, kaip akcininkė, investuoja į dviejų grupių, kurių akcijų ji turi (netiesioginis pelnas) ir kurių pajamingumas yra užtikrintas (tiesioginis pelnas), pramoninį projektą.

| (43) | Belgijos institucijos nesutinka su Komisijos teiginiu, kad „Sogepa“ yra vienintelis akcininkas, įnešęs naujų pinigų, nes 2001 m. gruodžio 27 d.„Duferco Investment“ padidino „Carsid“ kapitalą 25 milijonais eurų. Jeigu ir buvo susitarta dėl „Duferco Clabecq“ nuolatinio liejimo įrenginių pardavimo vykdant tolesnius dviejų privačių „Carsid“ partnerių įnašus, toks perleidimas buvo pagrįstas tuo, kad „Duferco“ grupei „Carsid“ turėjo gaminti konkrečios apimties geležies lakštus, kurių gamybai turėjo būti nupirkti nuolatinio liejimo įrenginiai, atitinkantys „Clabecq“ įrenginių kriterijus. |
| --- | --- |

(43)

Belgijos institucijos nesutinka su Komisijos teiginiu, kad „Sogepa“ yra vienintelis akcininkas, įnešęs naujų pinigų, nes 2001 m. gruodžio 27 d.„Duferco Investment“ padidino „Carsid“ kapitalą 25 milijonais eurų. Jeigu ir buvo susitarta dėl „Duferco Clabecq“ nuolatinio liejimo įrenginių pardavimo vykdant tolesnius dviejų privačių „Carsid“ partnerių įnašus, toks perleidimas buvo pagrįstas tuo, kad „Duferco“ grupei „Carsid“ turėjo gaminti konkrečios apimties geležies lakštus, kurių gamybai turėjo būti nupirkti nuolatinio liejimo įrenginiai, atitinkantys „Clabecq“ įrenginių kriterijus.

| (44) | Dėl „Sogepa“ patiriamos rizikos lygiavertiškumo Belgijos institucijos mano, kad įmonės prisiimta rizika atitinka jos įnašą. Pagal Belgijos teisę visi „Carsid“ akcininkai nepriklausomai nuo to, ar jie daro įnašą įrenginiais, ar įneša naujų pinigų, patiria tą pačią riziką. Komisija negali priversti „Sogepa“ įnešti įnašo natūra arba privačius partnerius – padidinti kapitalą grynaisiais, be jau padarytų 60 milijonų eurų įnašų. |
| --- | --- |

(44)

Dėl „Sogepa“ patiriamos rizikos lygiavertiškumo Belgijos institucijos mano, kad įmonės prisiimta rizika atitinka jos įnašą. Pagal Belgijos teisę visi „Carsid“ akcininkai nepriklausomai nuo to, ar jie daro įnašą įrenginiais, ar įneša naujų pinigų, patiria tą pačią riziką. Komisija negali priversti „Sogepa“ įnešti įnašo natūra arba privačius partnerius – padidinti kapitalą grynaisiais, be jau padarytų 60 milijonų eurų įnašų.

| (45) | Dėl įneštų įrenginių vertės Belgijos institucijos mano, kad ją nustatė nepriklausomi ekspertai. Kalbant konkrečiau apie „Cockerill Sambre“ įnašą pažymėtina, kad Belgijos bendrovių kodekso 444 straipsnyje yra numatyta, jog turi būti paskirtas komisaras revizorius. O dėl iš „Duferco Clabecq“ pirktų įrenginių verta pažymėti, kad, nors „Arcelor“ sutiko su ekspertų nustatyta jų verte, nauji nuolatinio liejimo įrenginiai, panašūs į „Duferco Clabecq“ įrenginius, šiuo metu kainuotų 60 milijonų eurų, o jų įrengimas užtruktų 18–24 mėnesius, tuo tarpu „Duferco Clabecq“ įrenginiai gali būti perkelti ir įrengti per 12 mėnesių. |
| --- | --- |

(45)

Dėl įneštų įrenginių vertės Belgijos institucijos mano, kad ją nustatė nepriklausomi ekspertai. Kalbant konkrečiau apie „Cockerill Sambre“ įnašą pažymėtina, kad Belgijos bendrovių kodekso 444 straipsnyje yra numatyta, jog turi būti paskirtas komisaras revizorius. O dėl iš „Duferco Clabecq“ pirktų įrenginių verta pažymėti, kad, nors „Arcelor“ sutiko su ekspertų nustatyta jų verte, nauji nuolatinio liejimo įrenginiai, panašūs į „Duferco Clabecq“ įrenginius, šiuo metu kainuotų 60 milijonų eurų, o jų įrengimas užtruktų 18–24 mėnesius, tuo tarpu „Duferco Clabecq“ įrenginiai gali būti perkelti ir įrengti per 12 mėnesių.

| (46) | Dėl „Carsid“ konkurencingumo Belgijos institucijos mano, kad ši įmonė turi daug pranašumų: gali mažinti išlaidas (11), lanksčiai organizuoti perdavimą ir gamybą liejimo ir elektros sektoriuose, dėl ko lengviau prisitaikyti prie paklausos, kurti mažos konkurencijos regioninę rinką, užtikrinančią tiekimą „Duferco“ ir „Arcelor“ valcavimo staklėms. Nepaisant „Corus“ jūrinių vietovių pranašumų, „Carsid“, įsikūręs šalia pramoninių partnerių, gamina geležies lakštus už [...] eurų už toną, taigi daug pigiau nei už 219 USD, kaip iš anksto paskelbė „Corus“. |
| --- | --- |

(46)

Dėl „Carsid“ konkurencingumo Belgijos institucijos mano, kad ši įmonė turi daug pranašumų: gali mažinti išlaidas (11), lanksčiai organizuoti perdavimą ir gamybą liejimo ir elektros sektoriuose, dėl ko lengviau prisitaikyti prie paklausos, kurti mažos konkurencijos regioninę rinką, užtikrinančią tiekimą „Duferco“ ir „Arcelor“ valcavimo staklėms. Nepaisant „Corus“ jūrinių vietovių pranašumų, „Carsid“, įsikūręs šalia pramoninių partnerių, gamina geležies lakštus už [...] eurų už toną, taigi daug pigiau nei už 219 USD, kaip iš anksto paskelbė „Corus“.

| (47) | Svarstant „Carsid“ gamybos išlaidų klausimą, CRU „International Limited“ atliktų tyrimų duomenimis, „Marcinelle“ išlaidos 2000 m. sudarė 176,6 USD, taigi jos buvo tik 3 % didesnės už Europos vidurkį ir 4 % mažesnės už pasaulinį vidurkį. Atliekant šį tyrimą buvo pagaminama 1 650 tūkstančių tonų, o šiuo metu „Carsid“ pagamina 1 800 tūkst. tonų. Išaugus gamybai ir padidėjus našumui, sumažėjo geležies lakštų gamybos išlaidos, šiuo metu sudarančios beveik [...] eurų už toną, taigi daug mažiau nei geležies lakštų rinkos kaina, kuri Europoje sudaro apytikriai 225 eurus už toną (įskaitant transportą). |
| --- | --- |

(47)

Svarstant „Carsid“ gamybos išlaidų klausimą, CRU „International Limited“ atliktų tyrimų duomenimis, „Marcinelle“ išlaidos 2000 m. sudarė 176,6 USD, taigi jos buvo tik 3 % didesnės už Europos vidurkį ir 4 % mažesnės už pasaulinį vidurkį. Atliekant šį tyrimą buvo pagaminama 1 650 tūkstančių tonų, o šiuo metu „Carsid“ pagamina 1 800 tūkst. tonų. Išaugus gamybai ir padidėjus našumui, sumažėjo geležies lakštų gamybos išlaidos, šiuo metu sudarančios beveik [...] eurų už toną, taigi daug mažiau nei geležies lakštų rinkos kaina, kuri Europoje sudaro apytikriai 225 eurus už toną (įskaitant transportą).

| (48) | Kadangi „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ yra aprūpinamos geležies lakštais, įmonės valcuotą lakštinę geležį ir rites gamina konkurencingesne kaina, kuri apytikriai sudaro Europos vidurkį. Naudojant „Carsid“ pagamintus geležies lakštus, „Duferco la Louvière“ bendras pelnas turėtų padidėti apie [...] milijon eurų per metus, o „Duferco Clabecq“ – apie [...] milijonų eurų per metus. |
| --- | --- |

(48)

Kadangi „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ yra aprūpinamos geležies lakštais, įmonės valcuotą lakštinę geležį ir rites gamina konkurencingesne kaina, kuri apytikriai sudaro Europos vidurkį. Naudojant „Carsid“ pagamintus geležies lakštus, „Duferco la Louvière“ bendras pelnas turėtų padidėti apie [...] milijon eurų per metus, o „Duferco Clabecq“ – apie [...] milijonų eurų per metus.

| (49) | Belgijos institucijos mano, kad nėra pagrindo nerimauti, jog „Carsid“ įrenginiai nebus panaudoti visu pajėgumu, nes tiek „Arcelor“, tiek „Duferco“ pasirašė ilgalaikes tiekimo sutartis, galiojančias iki [...]. Šiose sutartyse yra numatyta, kad šalis, neišnaudojanti viso pajėgumo, turi padengti nustatytas jai patikėtų įrenginių išlaidas. |
| --- | --- |

(49)

Belgijos institucijos mano, kad nėra pagrindo nerimauti, jog „Carsid“ įrenginiai nebus panaudoti visu pajėgumu, nes tiek „Arcelor“, tiek „Duferco“ pasirašė ilgalaikes tiekimo sutartis, galiojančias iki [...]. Šiose sutartyse yra numatyta, kad šalis, neišnaudojanti viso pajėgumo, turi padengti nustatytas jai patikėtų įrenginių išlaidas.

| (50) | 2002 m. gegužės 7 d. rašte Belgijos valdžios institucijos, reikšdamos nuomonę dėl investicijų našumo, įvertino į „Carsid“ investuotų nuosavų lėšų pajamingumą [...] laikotarpiu vidutiniškai [...] per metus sumokėjus mokesčius ([...] per metus nesumokėjus mokesčių). |
| --- | --- |

(50)

2002 m. gegužės 7 d. rašte Belgijos valdžios institucijos, reikšdamos nuomonę dėl investicijų našumo, įvertino į „Carsid“ investuotų nuosavų lėšų pajamingumą [...] laikotarpiu vidutiniškai [...] per metus sumokėjus mokesčius ([...] per metus nesumokėjus mokesčių).

| (51) | Be to, kaip ir „Corus“ (žr. šio sprendimo 35 punktą), Belgijos institucijos planuojamų pajamų grynąją vertę apskaičiavo panaudodamos tą pačią metodologiją kaip „Corus“, tačiau padarė keletą pataisymų dėl „Carsid“ įrenginių likutinės vertės ir dėl tikimybės tęsti operacijas. „Carsid“ TRI turėtų būti [...] (12), kas, Belgijos institucijų nuomone, yra visiškai priimtina vykdant panašias investicijas (atsižvelgiant į ilgalaikius 5 % palūkanų procentus, kuriuos dėl plieno pramonei būdingos rizikos reikia padidinti 3 %). Pagal vėliau pateiktus apskaičiavimus „Carsid“ TRI turėtų būti [...], jeigu gamykla tęs veiklą po [...] (13), arba [...], jeigu įmonė bus likviduota (14). |
| --- | --- |

(51)

Be to, kaip ir „Corus“ (žr. šio sprendimo 35 punktą), Belgijos institucijos planuojamų pajamų grynąją vertę apskaičiavo panaudodamos tą pačią metodologiją kaip „Corus“, tačiau padarė keletą pataisymų dėl „Carsid“ įrenginių likutinės vertės ir dėl tikimybės tęsti operacijas. „Carsid“ TRI turėtų būti [...] (12), kas, Belgijos institucijų nuomone, yra visiškai priimtina vykdant panašias investicijas (atsižvelgiant į ilgalaikius 5 % palūkanų procentus, kuriuos dėl plieno pramonei būdingos rizikos reikia padidinti 3 %). Pagal vėliau pateiktus apskaičiavimus „Carsid“ TRI turėtų būti [...], jeigu gamykla tęs veiklą po [...] (13), arba [...], jeigu įmonė bus likviduota (14).

| (52) | Šiaip ar taip, Belgijos valdžios institucijos mano, kad pajamų galima tikėtis, jeigu kartu su valstybe svarias investicijas įneš privatūs investuotojai, ir kad Komisija turėtų neapsiriboti tik nuomonės dėl investuotojo pateikimu, bet turėtų ir tinkamai nustatyti, kad valstybės finansuojama programa priimtina rinkos ekonomikos investuotojui. |
| --- | --- |

(52)

Šiaip ar taip, Belgijos valdžios institucijos mano, kad pajamų galima tikėtis, jeigu kartu su valstybe svarias investicijas įneš privatūs investuotojai, ir kad Komisija turėtų neapsiriboti tik nuomonės dėl investuotojo pateikimu, bet turėtų ir tinkamai nustatyti, kad valstybės finansuojama programa priimtina rinkos ekonomikos investuotojui.

| (53) | Dėl padėties plieno sektoriuje Belgijos valdžios institucijos mano, kad gana sudėtinga konjunktūrinė krizė, kurią šis sektorius išgyveno 2001 m., yra dalis plieno pramonei būdingo ciklo. Bet po to, kai Jungtinės Valstijos ėmėsi priemonių, Europoje ir Azijoje kainos smarkiai pakilo, ir atrodo, kad toks pakilimas išsilaikys ilgą laiką, nepaisant ekonominės konjunktūros ir nedidelės paklausos. Be to, geležies lakštų rinkos struktūrinis pajėgumas Europoje nėra perkrautas. Priešingai, Europa didžiąją dalį geležies lakštų importuoja, ir ši padėtis artimiausiais metais neturėtų keistis. |
| --- | --- |

(53)

Dėl padėties plieno sektoriuje Belgijos valdžios institucijos mano, kad gana sudėtinga konjunktūrinė krizė, kurią šis sektorius išgyveno 2001 m., yra dalis plieno pramonei būdingo ciklo. Bet po to, kai Jungtinės Valstijos ėmėsi priemonių, Europoje ir Azijoje kainos smarkiai pakilo, ir atrodo, kad toks pakilimas išsilaikys ilgą laiką, nepaisant ekonominės konjunktūros ir nedidelės paklausos. Be to, geležies lakštų rinkos struktūrinis pajėgumas Europoje nėra perkrautas. Priešingai, Europa didžiąją dalį geležies lakštų importuoja, ir ši padėtis artimiausiais metais neturėtų keistis.

| (54) | Dėl „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ ankstesnių rezultatų Belgijos institucijos mano, kad įgyvendinti pradiniuose verslo planuose numatytas prognozes šioms bendrovėms sutrukdė ir didelę įtaką bendrovių rezultatams padarė išorinės priežastys, nepriklausančios nuo „Duferco“ grupės (žaliavų rinka, keitimo kursas ir gaminių rinka), bei poveikis, kurį padarė gamybos sumažinimas ir būtinybė vykdyti pertvarką. |
| --- | --- |

(54)

Dėl „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ ankstesnių rezultatų Belgijos institucijos mano, kad įgyvendinti pradiniuose verslo planuose numatytas prognozes šioms bendrovėms sutrukdė ir didelę įtaką bendrovių rezultatams padarė išorinės priežastys, nepriklausančios nuo „Duferco“ grupės (žaliavų rinka, keitimo kursas ir gaminių rinka), bei poveikis, kurį padarė gamybos sumažinimas ir būtinybė vykdyti pertvarką.

| (55) | Galiausiai dėl išankstinės pensijos programos Belgijos institucijos mano, kad vykdant šią sistemą darbdaviams valstybės lėšos neskiriamos, be to, Belgijos institucijos nėra įgaliotos vertinti, ar įmonės darbuotojai gali naudotis šia sistema, nes, jeigu suinteresuota įmonė atitinka įstatyme nustatytus kriterijus, ji pripažįstama patekusia į sunkią padėtį ar vykdančia pertvarką įmone ir atitinkamai jos darbuotojams ši sistema yra taikoma. |
| --- | --- |

(55)

Galiausiai dėl išankstinės pensijos programos Belgijos institucijos mano, kad vykdant šią sistemą darbdaviams valstybės lėšos neskiriamos, be to, Belgijos institucijos nėra įgaliotos vertinti, ar įmonės darbuotojai gali naudotis šia sistema, nes, jeigu suinteresuota įmonė atitinka įstatyme nustatytus kriterijus, ji pripažįstama patekusia į sunkią padėtį ar vykdančia pertvarką įmone ir atitinkamai jos darbuotojams ši sistema yra taikoma.

IX.   PRIEMONĖS ĮVERTINIMAS

| (56) | Nors procedūra buvo pradėta pagal EAPB sutartį, atsižvelgiant į tai, kad iki 2002 m. liepos 23 d. (Belgijos komentarai dėl trečiųjų šalių pastabų buvo gauti tik 2002 m. birželio 17 d., o po to pateikta papildoma informacija (žr. šio sprendimo 4 punktą)) galutinio sprendimo priimti nebuvo galima, Komisija Komunikate dėl kai kurių konkurencijos bylų, susijusių su EAPB sutarties galiojimo pasibaigimu, nagrinėjimo aspektų (15) nurodė, kad panašiu atveju pateiks galutinį sprendimą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (komunikato 43 punktas). |
| --- | --- |

(56)

Nors procedūra buvo pradėta pagal EAPB sutartį, atsižvelgiant į tai, kad iki 2002 m. liepos 23 d. (Belgijos komentarai dėl trečiųjų šalių pastabų buvo gauti tik 2002 m. birželio 17 d., o po to pateikta papildoma informacija (žr. šio sprendimo 4 punktą)) galutinio sprendimo priimti nebuvo galima, Komisija Komunikate dėl kai kurių konkurencijos bylų, susijusių su EAPB sutarties galiojimo pasibaigimu, nagrinėjimo aspektų (15) nurodė, kad panašiu atveju pateiks galutinį sprendimą pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (komunikato 43 punktas).

| (57) | Šiaip ar taip, pradėdama procedūrą Komisija išreiškė abejonę, kad Belgijos planuojama priemonė nėra valstybės pagalba. Kaip pabrėžiama teismo jurisprudencijoje, patikslinimai, kuriuos Bendrijos teisėjas pateikia dėl sąvokos „valstybės pagalba“, numatytos EB sutarties 87 straipsnyje, tinka ir taikant atitinkamas EAPB sutarties nuostatas, kai šie patikslinimai yra suderinami su pastarąja sutartimi (16). |
| --- | --- |

(57)

Šiaip ar taip, pradėdama procedūrą Komisija išreiškė abejonę, kad Belgijos planuojama priemonė nėra valstybės pagalba. Kaip pabrėžiama teismo jurisprudencijoje, patikslinimai, kuriuos Bendrijos teisėjas pateikia dėl sąvokos „valstybės pagalba“, numatytos EB sutarties 87 straipsnyje, tinka ir taikant atitinkamas EAPB sutarties nuostatas, kai šie patikslinimai yra suderinami su pastarąja sutartimi (16).

| (58) | Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekyba. |
| --- | --- |

(58)

Pagal EB sutarties 87 straipsnio 1 dalį valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su bendrąja rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekyba.

A.   Valstybės pagalbos buvimas

| (59) | Dėl to, kad „Sogepa“ įneštos lėšos yra valstybiniai ištekliai ir kad, atsižvelgiant į „Sogepa“ uždavinius, jos veiksmai priskirtini Valonijos regionui, nėra ginčijamasi. |
| --- | --- |

(59)

Dėl to, kad „Sogepa“ įneštos lėšos yra valstybiniai ištekliai ir kad, atsižvelgiant į „Sogepa“ uždavinius, jos veiksmai priskirtini Valonijos regionui, nėra ginčijamasi.

| (60) | Nustatant, ar yra pagalbos elementų, turi būti apibrėžta, ar „Carsid“ suteikti valstybiniai ištekliai gali būti laikomi tikru rizikos kapitalo įnašu pagal įprastą rinkos ekonomikos investuotojo praktiką. |
| --- | --- |

(60)

Nustatant, ar yra pagalbos elementų, turi būti apibrėžta, ar „Carsid“ suteikti valstybiniai ištekliai gali būti laikomi tikru rizikos kapitalo įnašu pagal įprastą rinkos ekonomikos investuotojo praktiką.

| (61) | Sprendime pradėti procedūrą Komisija, atsižvelgdama į tai, kad abiejų privačių „Carsid“ akcininkų investicijas sudaro investicijos natūra, – arba tiesioginės investicijos, arba jų įnašas tiesiogiai skiriamas įrenginiams iš grupės įmonių pirkti, – išreiškė abejonę, ar tariamas privatus „Carsid“ investuotojas sutiktų pats vienas įnešti visą įnašą grynaisiais, kad patenkintų naujus įmonės poreikius. |
| --- | --- |

(61)

Sprendime pradėti procedūrą Komisija, atsižvelgdama į tai, kad abiejų privačių „Carsid“ akcininkų investicijas sudaro investicijos natūra, – arba tiesioginės investicijos, arba jų įnašas tiesiogiai skiriamas įrenginiams iš grupės įmonių pirkti, – išreiškė abejonę, ar tariamas privatus „Carsid“ investuotojas sutiktų pats vienas įnešti visą įnašą grynaisiais, kad patenkintų naujus įmonės poreikius.

| (62) | Visų pirma Komisija pažymi, kad pagal apskaitos principus ir Belgijos įstatymus kapitalo įnašas materialaus aktyvo pavidalu turi tokią pat vertę, kaip ir kapitalo įnašas pinigų pavidalu. Tačiau tai nedaro poveikio analizei, kurią Komisija atliko pradėdama procedūrą ir pagal kurią „Duferco Investment“ ir „Usinor“ nepatyrė naujos rizikos. |
| --- | --- |

(62)

Visų pirma Komisija pažymi, kad pagal apskaitos principus ir Belgijos įstatymus kapitalo įnašas materialaus aktyvo pavidalu turi tokią pat vertę, kaip ir kapitalo įnašas pinigų pavidalu. Tačiau tai nedaro poveikio analizei, kurią Komisija atliko pradėdama procedūrą ir pagal kurią „Duferco Investment“ ir „Usinor“ nepatyrė naujos rizikos.

| (63) | Komisija nustatė, kad „Duferco Investment“ 25 milijonų eurų įnašas buvo pervestas „Duferco Clabecq“ nuolatinio liejimo įrenginiams pirkti („Carsid“ dar turės sumokėti [...] milijonus eurų jiems perkelti iš „Clabecq“) ir pagalbiniams įrenginiams pirkti. Nors oficialiai šios dvi įmonės yra atskiros ir turi skirtingus akcininkus, Komisija mano, kad ekonomiškai jos yra „Dufeco“ grupės dalis ir dėl to ši grupė neprisiima naujos rizikos. Tą dar labiau patvirtina faktas, kad nuo 2002 m. rugpjūčio 8 d.„Duferco Investment“ turi 94,09 % „Duferco Clabecq“ akcijų (žr. 6 punktą). |
| --- | --- |

(63)

Komisija nustatė, kad „Duferco Investment“ 25 milijonų eurų įnašas buvo pervestas „Duferco Clabecq“ nuolatinio liejimo įrenginiams pirkti („Carsid“ dar turės sumokėti [...] milijonus eurų jiems perkelti iš „Clabecq“) ir pagalbiniams įrenginiams pirkti. Nors oficialiai šios dvi įmonės yra atskiros ir turi skirtingus akcininkus, Komisija mano, kad ekonomiškai jos yra „Dufeco“ grupės dalis ir dėl to ši grupė neprisiima naujos rizikos. Tą dar labiau patvirtina faktas, kad nuo 2002 m. rugpjūčio 8 d.„Duferco Investment“ turi 94,09 % „Duferco Clabecq“ akcijų (žr. 6 punktą).

| (64) | Dėl „Usinor“ įnašo Komisija, atsižvelgdama visų pirma į „Usinor“ paskelbtą sprendimą uždaryti į „Carsid“ įneštus įrenginius, konstatuoja, kad „Usinor“ neprisiima naujos rizikos. Priešingai, „Usinor“ iš „Duferco Investment“ gaus [...] milijonus eurų kaip kainą už dalies akcijų perleidimą (žr. 19 punktą). Taigi susitarimo dėl „Carsid“ įsteigimo nuostatos (žr. 26 punktą) sumažina galimybę „Usinor“ patirti nuostolių, net jeigu ši įmonė nuspręstų nenaudoti elektros sektoriaus. |
| --- | --- |

(64)

Dėl „Usinor“ įnašo Komisija, atsižvelgdama visų pirma į „Usinor“ paskelbtą sprendimą uždaryti į „Carsid“ įneštus įrenginius, konstatuoja, kad „Usinor“ neprisiima naujos rizikos. Priešingai, „Usinor“ iš „Duferco Investment“ gaus [...] milijonus eurų kaip kainą už dalies akcijų perleidimą (žr. 19 punktą). Taigi susitarimo dėl „Carsid“ įsteigimo nuostatos (žr. 26 punktą) sumažina galimybę „Usinor“ patirti nuostolių, net jeigu ši įmonė nuspręstų nenaudoti elektros sektoriaus.

| (65) | Tačiau atsižvelgdama į tai, kad „Sogepa“ įnašas sumažinamas, o „Duferco Investment“ padidinamas siekiant išlaikyti pradžioje numatytą 20 milijonų eurų grynųjų pinigų sumą (žr. 15 punktą), Komisija pažymi, kad vienas iš privačių partnerių prisiima naują riziką. |
| --- | --- |

(65)

Tačiau atsižvelgdama į tai, kad „Sogepa“ įnašas sumažinamas, o „Duferco Investment“ padidinamas siekiant išlaikyti pradžioje numatytą 20 milijonų eurų grynųjų pinigų sumą (žr. 15 punktą), Komisija pažymi, kad vienas iš privačių partnerių prisiima naują riziką.

| (66) | Dėl pelno, kurio tikimasi iš „Sogepa“ investuoto kapitalo, Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonę, ar šios investicijos atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo veiksmus, ypač dėl padėties plieno pramonės rinkoje ir dėl „Duferco“ grupės, ir netgi „Cockerill Sambre“, įmonių padėties. |
| --- | --- |

(66)

Dėl pelno, kurio tikimasi iš „Sogepa“ investuoto kapitalo, Komisija sprendime pradėti procedūrą išreiškė abejonę, ar šios investicijos atitinka privataus rinkos ekonomikos investuotojo veiksmus, ypač dėl padėties plieno pramonės rinkoje ir dėl „Duferco“ grupės, ir netgi „Cockerill Sambre“, įmonių padėties.

| (67) | Belgijos valdžios institucijų argumentas, kad pajamų galima tikėtis, jeigu valstybės intervencija vykdoma kartu su privačiomis intervencijomis, negali būti vertinamas. Iš tiesų dėl šio sprendimo 64 punkte išdėstytų priežasčių aišku, kad „Usinor“ sprendimas įsigyti „Carsid“ akcijų nėra tiesiogiai susijęs su „Carsid“ pajamingumu (priešingai, būtų galima daryti išvadą, kad įrenginiai, kuriuos „Usinor“ įnešė, įmonei nebuvo pakankamai pelningi). Atlikdama šią operaciją „Usinor“, be kita ko, gali nevykdyti ir brangiai kainuojančio socialinio plano. |
| --- | --- |

(67)

Belgijos valdžios institucijų argumentas, kad pajamų galima tikėtis, jeigu valstybės intervencija vykdoma kartu su privačiomis intervencijomis, negali būti vertinamas. Iš tiesų dėl šio sprendimo 64 punkte išdėstytų priežasčių aišku, kad „Usinor“ sprendimas įsigyti „Carsid“ akcijų nėra tiesiogiai susijęs su „Carsid“ pajamingumu (priešingai, būtų galima daryti išvadą, kad įrenginiai, kuriuos „Usinor“ įnešė, įmonei nebuvo pakankamai pelningi). Atlikdama šią operaciją „Usinor“, be kita ko, gali nevykdyti ir brangiai kainuojančio socialinio plano.

| (68) | Vertinant, ar „Sogepa“ veikia kaip įprastas rinkos ekonomikos investuotojas, tai, kad „Duferco“ grupė yra pasirengusi prisiimti 11 milijonų eurų riziką, nėra lemiamas faktas dėl toliau išdėstytų priežasčių. |
| --- | --- |

(68)

Vertinant, ar „Sogepa“ veikia kaip įprastas rinkos ekonomikos investuotojas, tai, kad „Duferco“ grupė yra pasirengusi prisiimti 11 milijonų eurų riziką, nėra lemiamas faktas dėl toliau išdėstytų priežasčių.

| (69) | Pirma, „Duferco“ iš „Carsid“ gaus tiesioginį pelną, kurio „Sogepa“ negaus, būtent komisinius iš žaliavos, naudojamos integruotame sektoriuje, pirkimo. Šiuo požiūriu „Duferco“ pajamos iš tiesioginių investicijų yra didesnės nei „Sogepa“. |
| --- | --- |

(69)

Pirma, „Duferco“ iš „Carsid“ gaus tiesioginį pelną, kurio „Sogepa“ negaus, būtent komisinius iš žaliavos, naudojamos integruotame sektoriuje, pirkimo. Šiuo požiūriu „Duferco“ pajamos iš tiesioginių investicijų yra didesnės nei „Sogepa“.

| (70) | Antra, kadangi „Duferco“ iš „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ gauna agentūros ir valdymo komisinius ([...] nuo apyvartos), „Duferco“ netiesioginės pajamos iš investicijų taip pat yra didesnės nei „Sogepa“. Net jeigu, Belgijos valdžios institucijų teigimu (17), šie komisiniai atitinka rinkoje taikomą praktiką, iš šių įmonių „Duferco“ gauna pelną, kurio negauna „Sogepa“. |
| --- | --- |

(70)

Antra, kadangi „Duferco“ iš „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ gauna agentūros ir valdymo komisinius ([...] nuo apyvartos), „Duferco“ netiesioginės pajamos iš investicijų taip pat yra didesnės nei „Sogepa“. Net jeigu, Belgijos valdžios institucijų teigimu (17), šie komisiniai atitinka rinkoje taikomą praktiką, iš šių įmonių „Duferco“ gauna pelną, kurio negauna „Sogepa“.

| (71) | Dėl pelno, kurio tikimasi iš kapitalo, investuoto į „Carsid“, Komisija mano, kad jis neatitinka įprastinėmis rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo lūkesčių. Komisijos vertinimu, remiantis prognozuojamais „Carsid“ pinigų srautais ir atliekant pačius optimistiškiausius ir „Carsid“ palankiausius spėjimus (100 % pajėgumo panaudojimas, pastovios išlaidos nuo [...], eksploatavimas tęsiamas po [...]), investicijų TRI sudaro [...], t. y. TRI yra daug mažesnis už mažiausią lygį, reikalaujamą atsižvelgiant į riziką, ir, šiaip ar taip, už Belgijos institucijų plieno pramonės sektoriuje atliekamoms investicijoms nustatytą lygį [...]. Be to, kadangi „Carsid“ pagamina nepastovius kiekius, kurie savo ruožtu priklauso nuo padėties rinkoje, šis lygis bus žemesnis. |
| --- | --- |

(71)

Dėl pelno, kurio tikimasi iš kapitalo, investuoto į „Carsid“, Komisija mano, kad jis neatitinka įprastinėmis rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo lūkesčių. Komisijos vertinimu, remiantis prognozuojamais „Carsid“ pinigų srautais ir atliekant pačius optimistiškiausius ir „Carsid“ palankiausius spėjimus (100 % pajėgumo panaudojimas, pastovios išlaidos nuo [...], eksploatavimas tęsiamas po [...]), investicijų TRI sudaro [...], t. y. TRI yra daug mažesnis už mažiausią lygį, reikalaujamą atsižvelgiant į riziką, ir, šiaip ar taip, už Belgijos institucijų plieno pramonės sektoriuje atliekamoms investicijoms nustatytą lygį [...]. Be to, kadangi „Carsid“ pagamina nepastovius kiekius, kurie savo ruožtu priklauso nuo padėties rinkoje, šis lygis bus žemesnis.

| (72) | Galiausiai 71 punkte paminėtas [...] lygis yra didesnis už tą, kurį Belgijos institucijos apskaičiavo taikydamos kitokią metodologiją ir pateikė 2002 m. gegužės 7 d. rašte (žr. 50 punktą). Komisija negali sutikti su vėlesniu Belgijos institucijų atliktu apskaičiavimu (žr. 51 punktą), nes jame itin padidinta galutinė investicijų vertė. Iš tiesų Belgijos institucijos galutines vertes, sudarančias atitinkamai [...] TRI, gavo atlikdamos dvigubą skolų padengimo, atsargų, investicijų ir likutinės aktyvo vertės, įskaitant atsargas, apskaičiavimą, kadangi jie jau yra įskaičiuoti į prognozuojamus pinigų srautus. Atliekant skaičiavimą taip pat neatsižvelgiama į tai, kad įmonės likvidavimo atveju įrenginiai nebūtų parduoti už [...] pradinės apskaitinės vertės, kaip mano Belgijos institucijos. Iš tiesų galutinė investicijų vertė tolesnio eksploatavimo atveju bendrai apskaičiuojama atsižvelgiant į įmonės uždarbio pajėgumą (earning-power), atitinkamu lygiu diskontuojant paskutinį prognozuojamą nenutrūkstamą įmonės pinigų srautą. |
| --- | --- |

(72)

Galiausiai 71 punkte paminėtas [...] lygis yra didesnis už tą, kurį Belgijos institucijos apskaičiavo taikydamos kitokią metodologiją ir pateikė 2002 m. gegužės 7 d. rašte (žr. 50 punktą). Komisija negali sutikti su vėlesniu Belgijos institucijų atliktu apskaičiavimu (žr. 51 punktą), nes jame itin padidinta galutinė investicijų vertė. Iš tiesų Belgijos institucijos galutines vertes, sudarančias atitinkamai [...] TRI, gavo atlikdamos dvigubą skolų padengimo, atsargų, investicijų ir likutinės aktyvo vertės, įskaitant atsargas, apskaičiavimą, kadangi jie jau yra įskaičiuoti į prognozuojamus pinigų srautus. Atliekant skaičiavimą taip pat neatsižvelgiama į tai, kad įmonės likvidavimo atveju įrenginiai nebūtų parduoti už [...] pradinės apskaitinės vertės, kaip mano Belgijos institucijos. Iš tiesų galutinė investicijų vertė tolesnio eksploatavimo atveju bendrai apskaičiuojama atsižvelgiant į įmonės uždarbio pajėgumą (earning-power), atitinkamu lygiu diskontuojant paskutinį prognozuojamą nenutrūkstamą įmonės pinigų srautą.

| (73) | Dėl „Sogepa“ teiginio, kad įmonės iš „Carsid“ gaus netiesioginį pelną naudodamos ten pagamintus geležies lakštus, Komisija mano, kad dėl „Sogepa“ padėties (ji yra maža šių įmonių akcininkė) naujo kapitalo įnašo pagrįsti negalima. |
| --- | --- |

(73)

Dėl „Sogepa“ teiginio, kad įmonės iš „Carsid“ gaus netiesioginį pelną naudodamos ten pagamintus geležies lakštus, Komisija mano, kad dėl „Sogepa“ padėties (ji yra maža šių įmonių akcininkė) naujo kapitalo įnašo pagrįsti negalima.

| (74) | Iš tiesų „Carsid“ gaminiai, kuriuos naudos „Arcelor“, visų pirma sudaro tik nedidelį bendros „Arcelor“ grupės produkcijos dalį. Dėl to „Carsid“ įsteigimas padarys tik nedidelę įtaką „Arcelor“ konkurencingumui ir atitinkamai „Sogepa“ pelnui. |
| --- | --- |

(74)

Iš tiesų „Carsid“ gaminiai, kuriuos naudos „Arcelor“, visų pirma sudaro tik nedidelį bendros „Arcelor“ grupės produkcijos dalį. Dėl to „Carsid“ įsteigimas padarys tik nedidelę įtaką „Arcelor“ konkurencingumui ir atitinkamai „Sogepa“ pelnui.

| (75) | Antra, „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ tų bendrojo pelno kilimą prognozuojančių skaičių, kuriuos jos paskelbė (žr. 48 punktą), nepasiekė. Iš tiesų šie skaičiai nustatyti tikintis maksimaliai panaudoti „Duferco Clabecq“, „Duferco La Louvière“ ir „Carsid“ pajėgumą. Tačiau rinkose, kuriose pasauliniu lygiu struktūrinis pajėgumas yra pernelyg didelis (šiuo atveju – plokščiųjų produktų rinkoje), maksimaliai išnaudoti pajėgumą galima tik išimties atveju. |
| --- | --- |

(75)

Antra, „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ tų bendrojo pelno kilimą prognozuojančių skaičių, kuriuos jos paskelbė (žr. 48 punktą), nepasiekė. Iš tiesų šie skaičiai nustatyti tikintis maksimaliai panaudoti „Duferco Clabecq“, „Duferco La Louvière“ ir „Carsid“ pajėgumą. Tačiau rinkose, kuriose pasauliniu lygiu struktūrinis pajėgumas yra pernelyg didelis (šiuo atveju – plokščiųjų produktų rinkoje), maksimaliai išnaudoti pajėgumą galima tik išimties atveju.

| (76) | Be to, „Sogepa“ turėjo tik nedidelę „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ akcijų dalį – įmonių, kurių bendri nuostoliai įsteigiant „Carsid“ sudarė 94 milijonus eurų ir kurios, atsižvelgiant į padėtį plieno pramonės rinkoje (žr. 28 punktą), negalėjo tikėtis, kad bent artimiausiu laiku jų padėtis labai pagerės. Komisija pažymi, kad pagal Belgijos įstatymus mokant išankstines pensijas „Duferco Clabecq“ buvo laikoma į sunkią padėtį patekusia ar pertvarką vykdančia įmone (18). Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad smulkus investuotojas, praradęs didžiąją dalį pradinės investicijos dalies ir negaudamas panašios naudos kaip kiti partneriai, be to, rinkai išgyvenant krizę, nesutiktų investuoti naujų lėšų. |
| --- | --- |

(76)

Be to, „Sogepa“ turėjo tik nedidelę „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ akcijų dalį – įmonių, kurių bendri nuostoliai įsteigiant „Carsid“ sudarė 94 milijonus eurų ir kurios, atsižvelgiant į padėtį plieno pramonės rinkoje (žr. 28 punktą), negalėjo tikėtis, kad bent artimiausiu laiku jų padėtis labai pagerės. Komisija pažymi, kad pagal Belgijos įstatymus mokant išankstines pensijas „Duferco Clabecq“ buvo laikoma į sunkią padėtį patekusia ar pertvarką vykdančia įmone (18). Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad smulkus investuotojas, praradęs didžiąją dalį pradinės investicijos dalies ir negaudamas panašios naudos kaip kiti partneriai, be to, rinkai išgyvenant krizę, nesutiktų investuoti naujų lėšų.

| (77) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis smulkus investuotojas nesutiktų investuoti lėšų į operaciją, iš kurios negali tikėtis gauti tinkamo pelno ir kurios pagrindinį pelną gautų kiti partneriai. Valonijos regionas, šiame sprendime išdėstytomis sąlygomis įsigydamas „Carsid“ akcijų, suteiktų naudą „Carsid“. Atsižvelgiant į tai, kad plieno pramonės sektoriuje vyrauja stipri konkurencija ir kad Bendrijos šalių tarpusavio prekyba plieno produktais yra itin svarbi, ši pagalba galėtų iškraipyti konkurenciją ir paveikti Bendrijos tarpusavio prekybą. Atitinkamai ji sudarytų valstybės pagalbą pagal Sutarties 87 straipsnį. |
| --- | --- |

(77)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija mano, kad įprastomis rinkos sąlygomis veikiantis smulkus investuotojas nesutiktų investuoti lėšų į operaciją, iš kurios negali tikėtis gauti tinkamo pelno ir kurios pagrindinį pelną gautų kiti partneriai. Valonijos regionas, šiame sprendime išdėstytomis sąlygomis įsigydamas „Carsid“ akcijų, suteiktų naudą „Carsid“. Atsižvelgiant į tai, kad plieno pramonės sektoriuje vyrauja stipri konkurencija ir kad Bendrijos šalių tarpusavio prekyba plieno produktais yra itin svarbi, ši pagalba galėtų iškraipyti konkurenciją ir paveikti Bendrijos tarpusavio prekybą. Atitinkamai ji sudarytų valstybės pagalbą pagal Sutarties 87 straipsnį.

X.   SUDERINAMUMAS SU BENDRĄJA RINKA

| (78) | Ši pagalba nėra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalyje numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas, kadangi ji nėra socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams ir pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti. Taip pat ji negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies b ir d punktų nuostatas. Iš tiesų ši pagalba nėra skirta bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymui skatinti arba kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti ir nėra pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti. Atitinkamai Komisija turi analizuoti pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą. |
| --- | --- |

(78)

Ši pagalba nėra suderinama su bendrąja rinka pagal Sutarties 87 straipsnio 2 dalyje numatytas nukrypti leidžiančias nuostatas, kadangi ji nėra socialinio pobūdžio pagalba individualiems vartotojams ir pagalba gaivalinių nelaimių ar kitų ypatingų įvykių padarytai žalai atitaisyti. Taip pat ji negali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies b ir d punktų nuostatas. Iš tiesų ši pagalba nėra skirta bendriems Europos interesams svarbaus projekto vykdymui skatinti arba kurios nors valstybės narės ekonomikos dideliems sutrikimams atitaisyti ir nėra pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti. Atitinkamai Komisija turi analizuoti pagalbos suderinamumą su bendrąja rinka pagal 87 straipsnio 3 dalies a ir c punktuose numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą.

| (79) | „Carsid“, „Arcelor“, „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ sudaro plieno pramonės sektoriaus, kuris yra apibrėžtas daugiasektorinių regioninės pagalbos, teikiamos didiesiems investicijų projektams, pagrindų B priede (19), dalis. Pagal šių pagrindų 27 punktą regioninė pagalba plieno pramonei yra nesuderinama su bendrąja rinka. Atsakant į Belgijos institucijų teiginį dėl pagalbos pertvarkai vykdyti pažymėtina, kad Komisijos komunikato dėl pagalbos įmonių gelbėjimui ir pertvarkai ir pagalbos plieno pramonės įmonių uždarymui (20) 1 punkte yra numatyta, kad pagalba į sunkią padėtį patekusioms įmonėms gelbėti ir plieno pramonės sektoriui pertvarkyti yra nesuderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(79)

„Carsid“, „Arcelor“, „Duferco Clabecq“ ir „Duferco La Louvière“ sudaro plieno pramonės sektoriaus, kuris yra apibrėžtas daugiasektorinių regioninės pagalbos, teikiamos didiesiems investicijų projektams, pagrindų B priede (19), dalis. Pagal šių pagrindų 27 punktą regioninė pagalba plieno pramonei yra nesuderinama su bendrąja rinka. Atsakant į Belgijos institucijų teiginį dėl pagalbos pertvarkai vykdyti pažymėtina, kad Komisijos komunikato dėl pagalbos įmonių gelbėjimui ir pertvarkai ir pagalbos plieno pramonės įmonių uždarymui (20) 1 punkte yra numatyta, kad pagalba į sunkią padėtį patekusioms įmonėms gelbėti ir plieno pramonės sektoriui pertvarkyti yra nesuderinama su bendrąja rinka.

| (80) | Komisija teigia, kad, pasibaigus EAPB sutarties galiojimui, įtaka vertinant priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumą su bendrąja rinka nedaroma, kai dėl to materialiojoje teisėje įvykę pokyčiai (žr. 56 punkte minėto komunikato 19 punktą) nepadarė poveikio draudimui teikti regioninę investicinę pagalbą. |
| --- | --- |

(80)

Komisija teigia, kad, pasibaigus EAPB sutarties galiojimui, įtaka vertinant priemonės, apie kurią pranešta, suderinamumą su bendrąja rinka nedaroma, kai dėl to materialiojoje teisėje įvykę pokyčiai (žr. 56 punkte minėto komunikato 19 punktą) nepadarė poveikio draudimui teikti regioninę investicinę pagalbą.

XI.   IŠVADOS

| (81) | Komisija daro išvadą, kad „Sogepa“ dalyvavimas „Carsid“ kapitale yra valstybės pagalba, nesuderinama su bendrąja rinka, |
| --- | --- |

(81)

Komisija daro išvadą, kad „Sogepa“ dalyvavimas „Carsid“ kapitale yra valstybės pagalba, nesuderinama su bendrąja rinka,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Belgijos planuojamas finansinis 9 milijonų eurų vertės Valonijos akcinės valdymo bendrovės („Sogepa“) dalyvavimas įmonės „Carsid SA“ kapitale yra valstybės pagalba, nesuderinama su bendrąja rinka. Dėl tos priežasties ši priemonė negali būti pradėta vykdyti.

2 straipsnis

Belgija per du mėnesius nuo šio sprendimo paskelbimo praneša Komisijai apie priemones, kurių ėmėsi siekdama prisiderinti prie sprendimo.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Belgijos Karalystei.

Priimta Briuselyje, 2003 m. spalio 15 d.

Komisijos vardu

Mario MONTI

Komisijos narys

---

(1)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL C 95, 2002 4 19, p. 2.

2

(3)  OL L 338, 1996 12 28, p. 42.

3

(4)  Žr. 2 išnašą.

4

(5)  Konfidenciali informacija.

5

(6)  1996 m. pradžioje įmonės ekonominė ir finansinė padėtis tapo labai sunki, dėl to Valonijos valdžios institucijos per „SWS“ ėmė kontroliuoti 100 % įmonės akcijų ir nusprendė imtis įmonės gelbėjimo priemonių; viena iš šių priemonių – kapitalo padidinimas 1,5 milijardo Belgijos frankų. 1996 m. gruodžio 18 d. Komisija priėmė galutinį sprendimą, nepritariantį šioms intervencijoms, ir įsakė išieškoti jau sumokėtą pagalbą (1996 m. gruodžio 18 d. Komisijos sprendimas 97/271/EAPB – EAPB plienas – „Forges de Clabecq“, OL L 106, 1997 4 24, p. 30). Priėmus tokį sprendimą, kompetentingas Belgijos teismas 1997 m. sausio 3 d. paskelbė įmonės bankrotą.

6

(7)  „Hoogovens Staal“ grupė į sunkią padėtį patekusią įmonę pradėjo kontroliuoti 1997 m. balandžio mėn. Buvo sudarytas pertvarkymo planas, bet padėtis ir toliau blogėjo.

7

(8)  2001 m. gegužės 31 d. Belgijos institucijų raštas iš dosjė NN 121/2000 „Duferco Belgium“.

8

(9)  OL L 85, 2002 3 28, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1287/2002 (OL L 187, 2002 7 16, p. 25).

9

(10)  „Carsid“ turi perkrauti žaliavas iš laivų, plaukiojančių atviroje jūroje, į lengvus burinius laivus, po to gabenti upėmis ir kanalais iki gamyklų. Taigi prekės kraunamos du kartus ir atsiranda papildomų gabenimo išlaidų. Kadangi 1 tonos geležies lakštų gamybai reikia 550 kg anglių ir 1 550 kg geležies rūdos, papildomos išlaidos nuo 5 iki 10 eurų už medžiagos toną padidina geležies lakštų kainą nuo 10 iki 20 eurų už toną, taigi nuo 6 % iki 12 %. Be to, Belgijoje už darbą mokama brangiau nei daugumoje Bendrijos regionų, o darbo našumas, iš dalies dėl eksploatavimo apimties, yra nedidelis ir dėl to išlaidos padidėja 20 eurų už toną.

10

(11)  Viena priežiūros komanda abiem sektoriams, viena atsarginių dalių parduotuvė, sutaupoma vykdant tyrimus ir plėtrą, supaprastinamas gamybos procesas ir bendradarbiavimas logistikos srityje.

11

(12)  Belgijos institucijos panaudojo prognozuojamą „Carsid“ pinigų srautą ir [...] metų pabaigoje galutinę vertę įvertino [...] milijonais eurų, kuriuos sudaro likutinė pradinės apskaitinės vertės, t. y. [...], įrenginių vertė [...] milijonai eurų, prie kurių pridedama trijų mėnesių atsargų vertė.

12

(13)  Įmonė panaudojo dalį prognozuojamo „Carsid“ pinigų srauto ir [...] metų pabaigoje galutinę vertę įvertino [...] milijonais eurų, kuriuos sudaro papildomas kapitalas, dėl kurio susitarta, nepaskirstytas pelnas, didesnės nei investicijų poreikiai prognozės ir [...] pradinė apskaitinė įrenginių vertė.

13

(14)  Prie 12 išnašoje apibrėžtos galutinės vertės Belgijos institucijos nepridėjo atleidimo iš darbo išlaidų.

14

(15)  OL C 152, 2002 6 26, p. 5.

15

(16)  1999 m. sausio 21 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teismo sprendimas jungtinėse bylose T-129/95, T-2/96, T-97/96, 100 punktas, 1999 m. jungtinė byla, p. II-17.

16

(17)  Belgijos institucijų duomenimis, prieš ateinant „Duferco“ tiek „Clabecq“, tiek „La Louvière“ sudarytose agentūros sutartyse numatyti komisiniai sudarė [...]. Kompetentingų konsultacinių bendrovių ir investicinių bankų tarptautiniu mastu atlikti tyrimai rodo, kad valdymo komisiniai per 5–10 metų nuo sanuotinų įmonių perėmimo sudaro 2,5–5 % apyvartos.

17

(18)  Šiame sprendime Komisija nepateikia savo pozicijos dėl šios sistemos.

18

(19)  OL C 70, 2002 3 19, p. 8.

19

(20)  OL C 70, 2002 3 19, p. 21.

20

---

| 18.2.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 47/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 47/38

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. vasario 16 d.

iš dalies keičiantis Sprendimo 2003/828/EB nuostatas dėl gyvūnų judėjimo ribojimų taikymo zonoje ir iš jos Ispanijoje ir Portugalijoje, atsižvelgiant į mėlynojo liežuvio ligos protrūkį toje valstybėje narėje

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 335)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/138/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. lapkričio 20 d. Tarybos direktyvą 2000/75/EB, nustatančią mėlynojo liežuvio ligos kontrolės ir likvidavimo reikalavimus (1), ypač į jos 8 straipsnio 2 dalies d punktą ir į 9 straipsnio 1 dalies c punktą bei į 12 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. lapkričio 25 d. Komisijos sprendimas 2003/828/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga (2) buvo priimtas atsižvelgiant į Bendrijos užkrėstuose regionuose esančią situaciją. Tame sprendime apibrėžtos apsaugos ir priežiūros zonos (toliau – ribojimų taikymo zonos), atitinkančios savitą epidemiologinę padėtį, ir nustatyti reikalavimai dėl gyvūnų, jų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų tam tikrų judėjimo tose zonose ir iš jų draudimo išimčių, išdėstytų Direktyvoje 2000/75/EB, taikymo. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. lapkričio 25 d. Komisijos sprendimas 2003/828/EB dėl apsaugos ir priežiūros zonų, susijusių su mėlynojo liežuvio liga (2) buvo priimtas atsižvelgiant į Bendrijos užkrėstuose regionuose esančią situaciją. Tame sprendime apibrėžtos apsaugos ir priežiūros zonos (toliau – ribojimų taikymo zonos), atitinkančios savitą epidemiologinę padėtį, ir nustatyti reikalavimai dėl gyvūnų, jų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų tam tikrų judėjimo tose zonose ir iš jų draudimo išimčių, išdėstytų Direktyvoje 2000/75/EB, taikymo.

| (2) | Sprendimu 2003/828/EB, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/898/CE, nustatoma ribojimų taikymo zona (F zona), atitinkanti Sprendimo 2004/898/CE priėmimo metu Ispanijoje ir Portugalijoje esančią mėlynojo liežuvio ligos situaciją. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu 2003/828/EB, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/898/CE, nustatoma ribojimų taikymo zona (F zona), atitinkanti Sprendimo 2004/898/CE priėmimo metu Ispanijoje ir Portugalijoje esančią mėlynojo liežuvio ligos situaciją.

| (3) | Portugalija dabar informavo Komisiją apie mėlynojo liežuvio ligos protrūkį Idanha-a-Nova concelho. |
| --- | --- |

(3)

Portugalija dabar informavo Komisiją apie mėlynojo liežuvio ligos protrūkį Idanha-a-Nova concelho.

| (4) | Išvežimo iš ribojimų taikymo zonų draudimo išimtys, numatytos Sprendime 2003/828/EB, turėtų būti taikomos Portugalijos užkrėstuose regionuose. |
| --- | --- |

(4)

Išvežimo iš ribojimų taikymo zonų draudimo išimtys, numatytos Sprendime 2003/828/EB, turėtų būti taikomos Portugalijos užkrėstuose regionuose.

| (5) | Be to, F zona turėtų būti praplėsta ir apibrėžta, atsižvelgiant į geografinius, ekologinius ir epizootinius faktorius, susijusius su mėlynojo liežuvio liga užkrėstuose Portugalijos regionuose. |
| --- | --- |

(5)

Be to, F zona turėtų būti praplėsta ir apibrėžta, atsižvelgiant į geografinius, ekologinius ir epizootinius faktorius, susijusius su mėlynojo liežuvio liga užkrėstuose Portugalijos regionuose.

| (6) | Todėl sprendimas 2003/828/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(6)

Todėl sprendimas 2003/828/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 2003/828/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 3 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies įžanginis sakinys pakeičiami taip:
  „1.   Gyvulių, jų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų išvežimui šalies viduje iš I priede apibrėžtos ribojimų taikymo zonos yra netaikomas išvežimo draudimas, jei gyvuliai, jų sperma, kiaušialąstės ir embrionai atitinka sąlygas, išdėstytas II priede arba, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos ir Portugalijos atveju, jei jie atitinka sąlygas, išdėstytas 2 dalyje arba, Graikijos atveju, jei jie atitinka sąlygas, išdėstytas 3 dalyje.
  2.   Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje 1 dalyje numatytiems išvežimams šalies viduje netaikomas kompetentingų institucijų nustatomas išvežimo draudimas, jei:“. |
| --- | --- |

1)

3 straipsnio 1 dalis ir 2 dalies įžanginis sakinys pakeičiami taip:

„1.   Gyvulių, jų spermos, kiaušialąsčių ir embrionų išvežimui šalies viduje iš I priede apibrėžtos ribojimų taikymo zonos yra netaikomas išvežimo draudimas, jei gyvuliai, jų sperma, kiaušialąstės ir embrionai atitinka sąlygas, išdėstytas II priede arba, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos ir Portugalijos atveju, jei jie atitinka sąlygas, išdėstytas 2 dalyje arba, Graikijos atveju, jei jie atitinka sąlygas, išdėstytas 3 dalyje.

2.   Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje 1 dalyje numatytiems išvežimams šalies viduje netaikomas kompetentingų institucijų nustatomas išvežimo draudimas, jei:“.

| 2) | I priedas atitinkamai iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą. |
| --- | --- |

2)

I priedas atitinkamai iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2005 m. vasario 21 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. vasario 16 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 327, 2000 12 22, p. 74. Sprendimas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu.

1

(2)  OL L 311, 2003 11 27, p. 41. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/898/EB (OL L 379, 2004 12 24, p. 105).

2

---

PRIEDAS

Sprendimo 2003/828/EB I priede F zona pakeičiama taip:

„F zona

ISPANIJA:

| — | Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz provincijos |
| --- | --- |

—

Cádiz, Málaga, Sevilla, Huelva, Córdoba, Cáceres, Badajoz provincijos

| — | Jaén provincija (Jaén ir Andujar comarcas) |
| --- | --- |

—

Jaén provincija (Jaén ir Andujar comarcas)

| — | Toledo provincija (Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara ir Los Navalmorales comarcas) |
| --- | --- |

—

Toledo provincija (Oropesa, Talavera de la Reina, Belvis de Jara ir Los Navalmorales comarcas)

| — | Ciudad Real provincija (Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén and Almodóvar del Campo comarcas). |
| --- | --- |

—

Ciudad Real provincija (Horcajo de los Montes, Piedrabuena, Almadén and Almodóvar del Campo comarcas).

PORTUGALIJA:

| — | Alentejo žemės ūkio regioninės valdybos administruojamos sritys: Niza, Castelo de Vide, Marvćo, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viēosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourćo, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcįcer do Sal concelhos (į rytus nuo A2, Santa Susana, Santiago ir Torrão freguesias) ir Gavião concelhos |
| --- | --- |

—

Alentejo žemės ūkio regioninės valdybos administruojamos sritys: Niza, Castelo de Vide, Marvćo, Ponte de Sôr, Crato, Portalegre, Alter-do-Chão, Avis, Mora, Sousel, Fronteira, Monforte, Arronches, Campo Maior, Elvas, Arraiolos, Estremoz, Borba, Vila Viēosa, Alandroal, Redondo, Évora, Portel, Reguengos de Monsaraz, Mourćo, Moura, Barrancos; Mértola, Serpa, Beja, Vidigueira, Ferreira do Alentejo, Cuba, Alvito, Viana, Montemor-o-Novo, Vendas Novas, Alcįcer do Sal concelhos (į rytus nuo A2, Santa Susana, Santiago ir Torrão freguesias) ir Gavião concelhos

| — | Ribatejo e Oeste žemės ūkio regioninės valdybos administruojamos sritys: concelhos Montijo (Canha, S. Isidoro de Pegões ir Pegões freguesias), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes ir Sardoal concelhos |
| --- | --- |

—

Ribatejo e Oeste žemės ūkio regioninės valdybos administruojamos sritys: concelhos Montijo (Canha, S. Isidoro de Pegões ir Pegões freguesias), Coruche, Salvaterra de Magos, Almeirim, Alpiarça, Chamusca, Constância, Abrantes ir Sardoal concelhos

| — | Beira Interior žemės ūkio regioninės valdybos administruojamos sritys: Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei ir Mação concelhos“. |
| --- | --- |

—

Beira Interior žemės ūkio regioninės valdybos administruojamos sritys: Idanha-a-Nova, Penamacor, Fundão, Castelo Branco, Oleiros, Sertã, Proença-a-Nova, Vila Velha de Ródão, Vila de Rei ir Mação concelhos“.

---