# Eiropas Savienības L 395/2004

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 395 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 47. sējums2004. gada 31. decembris |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 395

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

47. sējums2004. gada 31. decembris

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2265/2004 (2004 gada 20 decembris) par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Kazahstānas Republiku | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2266/2004 (2004. gada 20. decembris) par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Ukrainu | 20 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2267/2004 (2004. gada 20. decembris) par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Krievijas Federāciju | 38 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 2268/2004 (2004. gada 22. decembris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu | 56 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2265/2004 (2004 gada 20 decembris) par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Kazahstānas Republiku

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2266/2004 (2004. gada 20. decembris) par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Ukrainu

20

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2267/2004 (2004. gada 20. decembris) par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Krievijas Federāciju

38

*

Padomes Regula (EK) Nr. 2268/2004 (2004. gada 22. decembris), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu

56

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Padome |
| | * | 2004/925/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris), ar ko groza Lēmumu 2004/197/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA) | 68 |
| | * | 2004/926/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris) par to, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no Šengenas acquis noteikumiem | 70 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

*

2004/925/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris), ar ko groza Lēmumu 2004/197/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA)

ATHENA

68

*

2004/926/EK:Padomes Lēmums (2004. gada 22. decembris) par to, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no Šengenas acquis noteikumiem

acquis

70

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 395/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 395/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2265/2004

(2004 gada 20 decembris)

par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Kazahstānas Republiku

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Partnerības un sadarbības līguma starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (1), 17. panta 1. punkts nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par daudzuma ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(1)

Partnerības un sadarbības līguma starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (1), 17. panta 1. punkts nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par daudzuma ierobežojumiem.

| (2) | Pašreiz spēkā esošais divpusējs Nolīgums starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību (2), kas noslēgts 2002. gada 22. jūlijā, zaudēs spēku 2004. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Pašreiz spēkā esošais divpusējs Nolīgums starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) un Kazahstānas Republikas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību (2), kas noslēgts 2002. gada 22. jūlijā, zaudēs spēku 2004. gada 31. decembrī.

| (3) | Pēc EOTK līguma darbības termiņa beigām Eiropas Kopiena ir pārņēmusi EOTK starptautiskās saistības, un pasākumi, kas attiecas uz tērauda izstrādājumu tirdzniecību ar trešām valstīm, tagad ir Kopienas kompetencē tirdzniecības politikas jomā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc EOTK līguma darbības termiņa beigām Eiropas Kopiena ir pārņēmusi EOTK starptautiskās saistības, un pasākumi, kas attiecas uz tērauda izstrādājumu tirdzniecību ar trešām valstīm, tagad ir Kopienas kompetencē tirdzniecības politikas jomā.

| (4) | Iepriekšējas pušu apspriedes parādīja, ka abas puses vēlas noslēgt jaunu nolīgumu 2005. gadam un turpmākajiem gadiem. |
| --- | --- |

(4)

Iepriekšējas pušu apspriedes parādīja, ka abas puses vēlas noslēgt jaunu nolīgumu 2005. gadam un turpmākajiem gadiem.

| (5) | Līdz jaunā nolīguma parakstīšanai un spēkā stāšanās dienai būtu jānosaka daudzuma limiti 2005. gadam. |
| --- | --- |

(5)

Līdz jaunā nolīguma parakstīšanai un spēkā stāšanās dienai būtu jānosaka daudzuma limiti 2005. gadam.

| (6) | Tā kā joprojām pastāv apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti daudzuma limiti 2004. gadam, 2005. gadam ir lietderīgi noteikt daudzuma limitus tādā pašā līmenī kā 2004. gadā, tomēr pilnībā ņemot vērā ES paplašināšanos. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā joprojām pastāv apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti daudzuma limiti 2004. gadam, 2005. gadam ir lietderīgi noteikt daudzuma limitus tādā pašā līmenī kā 2004. gadā, tomēr pilnībā ņemot vērā ES paplašināšanos.

| (7) | Būtu jānodrošina līdzekļi minētā režīma pārvaldīšanai Kopienā tā, lai veicinātu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jānodrošina līdzekļi minētā režīma pārvaldīšanai Kopienā tā, lai veicinātu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus.

| (8) | Būtu jānodrošina attiecīgo izstrādājumu izcelsmes pārbaudi, un šim nolūkam ir izveidotas atbilstīgas administratīvās sadarbības metodes. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jānodrošina attiecīgo izstrādājumu izcelsmes pārbaudi, un šim nolūkam ir izveidotas atbilstīgas administratīvās sadarbības metodes.

| (9) | Izstrādājumus, kas atrodas brīvajā zonā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot attiecīgo izstrādājumu daudzuma limitu izmantojumu. |
| --- | --- |

(9)

Izstrādājumus, kas atrodas brīvajā zonā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot attiecīgo izstrādājumu daudzuma limitu izmantojumu.

| (10) | Lai efektīvi piemērotu šo regulu, būtu jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā ir nepieciešama importa licence. |
| --- | --- |

(10)

Lai efektīvi piemērotu šo regulu, būtu jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā ir nepieciešama importa licence.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka daudzuma limiti netiek pārsniegti, būtu jāizveido pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences pirms Komisijas apstiprinājuma iegūšanas par to, ka iesaistītie daudzumi nepārsniedz attiecīgos daudzuma limitus, |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka daudzuma limiti netiek pārsniegti, būtu jāizveido pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences pirms Komisijas apstiprinājuma iegūšanas par to, ka iesaistītie daudzumi nepārsniedz attiecīgos daudzuma limitus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šo regulu piemēro no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim attiecībā uz to Kazahstānas Republikas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu, kas uzskaitīti I pielikumā.

2.   Tērauda izstrādājumus klasificē izstrādājumu grupās tā, kā tas ir norādīts I pielikumā.

3.   Izstrādājumu klasifikācija, kas ir norādīta I pielikumā, balstās uz kombinēto nomenklatūru (KN), kura ir noteikta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (3).

4.   Pirmajā punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar spēkā esošiem Kopienas noteikumiem.

2. pants

1.   Attiecībā uz I pielikumā minēto Kazahstānas Republikas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu Kopienā piemēro daudzuma limitus, kas ir norādīti V pielikumā. Lai I pielikumā minētos Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumus laistu brīvā apgrozībā Kopienā, ir jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kas parādīts II pielikumā, un importa licence, kuru ir izsniegušas dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar 4. pantu.

2.   Lai nodrošinātu, ka daudzumi, par kuriem ir izsniegtas importa licences, nevienā brīdī nepārsniedz kopējos daudzuma limitus katrai izstrādājumu grupai, IV pielikumā uzskaitītās kompetentās iestādes izsniedz importa licences tikai pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas par to, ka daudzuma limitu robežās piegādātājvalstij vēl ir pieejams daudzums attiecīgajai tērauda izstrādājumu grupai, par kuru importētājs vai importētāji ir iesnieguši pieteikumus minētajām iestādēm.

3.   Atļautos importa daudzumus atskaita no daudzuma limitiem, kas noteikti gadam, kurā izstrādājumi ir nosūtīti eksporta valstī. Uzskata, ka izstrādājumi ir nosūtīti dienā, kad tie ir iekrauti izvešanas veikšanai paredzētajā transportlīdzeklī.

3. pants

1.   Daudzuma limiti, kas minēti V pielikumā, neattiecas uz izstrādājumiem, kas atrodas brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ieviešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms).

2.   Ja 1. punktā minētos izstrādājumus vēlāk, nemainītā stāvoklī vai pēc apstrādes vai pārstrādes, laiž brīvā apgrozībā, 2. panta 2. punktu piemēro, un izstrādājumus, kas šādā veidā ir laisti apgrozībā, atskaita no attiecīgā daudzuma limita, kas norādīts V pielikumā.

4. pants

1.   Lai piemērotu 2. panta 2. punktu, pirms licences izsniegšanas IV pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo Komisijai par daudzumiem, attiecībā uz kuriem pieprasītas importa licences, pievienojot eksporta licences oriģinālu, ko tās saņēmušas. Komisija, savukārt, hronoloģiskā secībā, kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi (rindas kārtībā), paziņo, vai pieprasītais(-ie) daudzums(-i) ir pieejams(-i) ieviešanai.

2.   Paziņojumos Komisijai iekļautie pieprasījumi ir derīgi, ja tie katrā gadījumā nepārprotami norāda eksporta valsti, attiecīgā izstrādājuma kodu, importējamo daudzumu, eksporta licences numuru, kvotas gadu, kā arī dalībvalsti, kurā izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā.

3.   Ciktāl tas ir iespējams, Komisija iestādēm apstiprina visu daudzumu, kas ir norādīts pieprasījumos, kuri ir paziņoti par katru izstrādājumu grupu.

4.   Kompetentās iestādes, tiklīdz tām kļūst zināms, nekavējoties paziņo Komisijai par daudzumiem, kas nav izmantoti importa licences derīguma termiņā. Šādi neizmantotie daudzumi automātiski tiek iekļauti Kopienas daudzuma limita atlikumā katrai izstrādājumu grupai.

5.   Paziņojumus, kas minēti 1. līdz 4. punktā, pārsūta elektroniski, izmantojot integrētu tīklu, kas izveidots šim nolūkam, izņemot gadījumus, kad īpaši svarīgu tehnisku iemeslu dēļ uz laiku jāizmanto citi saziņas līdzekļi.

6.   Importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz saskaņā ar 12. līdz 16. pantu.

7.   Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par katru izsniegtās importa licences vai līdzvērtīga dokumenta anulēšanu gadījumos, kad attiecīgo eksporta licenci atsaukušas vai anulējušas Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes. Tomēr gadījumā, ja Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes Komisiju vai dalībvalstu kompetentās iestādes par eksporta licenču atsaukšanu vai anulēšanu informējušas pēc attiecīgo izstrādājumu ievešanas Kopienā, attiecīgos daudzumus atskaita no daudzuma limita gadam, kurā izstrādājumi tika nosūtīti.

5. pants

1.   Ja Komisijai kļūst zināms, ka Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumi, kas uzskaitīti I pielikumā, ir tikuši pārkrauti, tiem ir mainīts maršruts vai arī citā veidā tie ir tikuši ievesti Kopienas teritorijā, apejot 2. pantā minētos daudzuma limitus, un tā uzskata, ka ir jāveic vajadzīgos pielāgojumus, Komisija pieprasa uzsākt apspriedes, lai panāktu vienošanos par attiecīgo daudzuma limitu pielāgojumiem.

2.   Līdz 1. punktā minēto apspriežu rezultāta sasniegšanai Komisija var lūgt Kazahstānas Republiku veikt nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiks ievēroti daudzuma limitu pielāgojumi, kas vienojoties tiks noteikti šādu apspriežu rezultātā.

3.   Ja Kopiena un Kazahstānas Republika nespēj panākt apmierinošu risinājumu un Komisija konstatē nepārprotamus pierādījumus daudzuma limitu apiešanai, tā atskaita attiecīgo Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumu daudzumu no daudzuma limitiem.

6. pants

1.   Eksporta licence (kuru izsniedz Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes) ir nepieciešama attiecībā uz katru tērauda izstrādājumu sūtījumu, uz kuru attiecas V pielikumā norādītie daudzuma limiti, ievērojot minēto limitu līmeni.

2.   Lai tiktu izsniegta 12. pantā minētā importa licence, importētājs iesniedz eksporta licences oriģinālu.

7. pants

1.   Eksporta licencei jāatbilst paraugam, kas iekļauts II pielikumā, un tajā cita starpā jābūt apliecinājumam, ka attiecīgo izstrādājumu daudzums ir atskaitīts no daudzuma limita, kas noteikts attiecīgajai izstrādājumu grupai.

2.   Katra eksporta licence attiecas tikai uz vienu no I pielikumā uzskaitītajām izstrādājumu grupām.

8. pants

Eksporta daudzumus atskaita no daudzuma limitiem, kas paredzēti gadam, kurā licencē minētie izstrādājumi tikuši nosūtīti 2. panta 3. punkta nozīmē.

9. pants

1.   Eksporta licencē, kas minēta 6. pantā, var iekļaut papildu eksemplārus, kas par tādiem ir atbilstīgi apzīmēti. Eksporta licences un tās eksemplārus, kā arī izcelsmes sertifikātu un tā eksemplārus sagatavo angļu valodā.

2.   Ja 1. punktā minētie dokumenti tiek aizpildīti ar roku, ieraksti jāizdara ar tinti un lielajiem burtiem.

3.   Eksporta licencēm vai līdzvērtīgiem dokumentiem ir jāatbilst 210 x 297 mm formātam. Tajos izmanto minētā izmēra baltu rakstāmpapīru, kas nesatur koksnes masu un nesver mazāk par 25 g/m2. Katrai daļai ir jābūt iespiestam gijošēta aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.

4.   Kopienas kompetentās iestādes importa vajadzībām saskaņā ar šīs regulas noteikumiem pieņem tikai oriģinālus.

5.   Katrai eksporta licencei vai līdzvērtīgam dokumentam tiek piešķirts standartizēts sērijas numurs, iespiests vai neiespiests, ar kura palīdzību to var identificēt.

6.   Minēto numuru veido šādi elementi:

| — | divi burti, kas šādi identificē eksporta valsti:







  KZ | = | Kazahstānas Republika; |
| --- | --- | --- | --- |

—

divi burti, kas šādi identificē eksporta valsti:

KZ

=

Kazahstānas Republika;

| — | divi burti, kas šādi identificē paredzamā galamērķa dalībvalsti:







  BE | = | Beļģija; |
| --- | --- | --- | --- |
| CZ | = | Čehijas Republika; |
| DK | = | Dānija; |
| DE | = | Vācija; |
| EE | = | Igaunija; |
| EL | = | Grieķija; |
| ES | = | Spānija; |
| FR | = | Francija; |
| IE | = | Īrija; |
| IT | = | Itālija; |
| CY | = | Kipra; |
| LV | = | Latvija; |
| LT | = | Lietuva; |
| LU | = | Luksemburga; |
| HU | = | Ungārija; |
| MT | = | Malta; |
| NL | = | Nīderlande; |
| AT | = | Austrija; |
| PL | = | Polija; |
| PT | = | Portugāle; |
| SI | = | Slovēnija; |
| SK | = | Slovākija; |
| FI | = | Somija; |
| SE | = | Zviedrija; |
| GB | = | Apvienotā Karaliste; |

—

divi burti, kas šādi identificē paredzamā galamērķa dalībvalsti:

BE

=

Beļģija;

CZ

=

Čehijas Republika;

DK

=

Dānija;

DE

=

Vācija;

EE

=

Igaunija;

EL

=

Grieķija;

ES

=

Spānija;

FR

=

Francija;

IE

=

Īrija;

IT

=

Itālija;

CY

=

Kipra;

LV

=

Latvija;

LT

=

Lietuva;

LU

=

Luksemburga;

HU

=

Ungārija;

MT

=

Malta;

NL

=

Nīderlande;

AT

=

Austrija;

PL

=

Polija;

PT

=

Portugāle;

SI

=

Slovēnija;

SK

=

Slovākija;

FI

=

Somija;

SE

=

Zviedrija;

GB

=

Apvienotā Karaliste;

| — | viencipara skaitlis, kas norāda uz kvotas gadu un kas atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, “4” - 2004 gadam; |
| --- | --- |

—

viencipara skaitlis, kas norāda uz kvotas gadu un kas atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, “4” - 2004 gadam;

| — | divciparu skaitlis, kas norāda uz eksporta valsts izsniedzēju iestādi; |
| --- | --- |

—

divciparu skaitlis, kas norāda uz eksporta valsts izsniedzēju iestādi;

| — | piecciparu skaitlis pēc kārtas no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij. |
| --- | --- |

—

piecciparu skaitlis pēc kārtas no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.

10. pants

Eksporta licenci var izsniegt pēc to izstrādājumu nosūtīšanas, uz kuriem tā attiecas. Šādos gadījumos tajā tiek izdarīts uzraksts “issued retrospectively”.

11. pants

Ja eksporta licence tiek nozagta, pazaudēta vai iznīcināta, eksportētājs var lūgt kompetento iestādi, kas izsniedza dokumentu, izsniegt dublikātu, pamatojoties uz eksportētāja rīcībā esošajiem dokumentiem. Šādā veidā izsniegtā licences dublikātā izdara uzrakstu “duplicate”.

Dublikātā norāda oriģinālās licences datumu.

12. pants

1.   Ja Komisija saskaņā ar 4. pantu apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgā daudzuma limita robežās, dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz importa licenci piecu darba dienu laikā pēc dienas, kad importētājs uzrādījis attiecīgās eksporta licences oriģinālu. Tas jāuzrāda ne vēlāk kā 31. martā gadā, kas seko gadam, kurā licencē minētie izstrādājumi tikuši nosūtīti. Importa licences izsniedz jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts norādīta uz eksporta licences, ja vien Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgā daudzuma limita robežās.

2.   Importa licences derīguma termiņš ir četri mēneši no tās izsniegšanas brīža. Pamatojoties uz importētāja motivētu pieprasījumu, dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt licences derīguma termiņu par ne vairāk kā papildu četriem mēnešiem.

3.   Importa licences ir jāizgatavo saskaņā ar III pielikumā iekļauto paraugu, un tās ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā.

4.   Lai iegūtu importa licenci, importētāja deklarācijā vai pieprasījumā ir jāiekļauj šādas ziņas:

| (a) | pilns eksportētāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

(a)

pilns eksportētāja nosaukums un adrese;

| (b) | pilns importētāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

(b)

pilns importētāja nosaukums un adrese;

| (c) | precīzs izstrādājumu apraksts un TARIC kods (–i); |
| --- | --- |

(c)

precīzs izstrādājumu apraksts un TARIC kods (–i);

| (d) | izstrādājumu izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

(d)

izstrādājumu izcelsmes valsts;

| (e) | nosūtīšanas valsts; |
| --- | --- |

(e)

nosūtīšanas valsts;

| (f) | atbilstošā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums; |
| --- | --- |

(f)

atbilstošā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums;

| (g) | tīrais svars pēc TARIC pozīcijām; |
| --- | --- |

(g)

tīrais svars pēc TARIC pozīcijām;

| (h) | izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas pēc TARIC pozīcijām; |
| --- | --- |

(h)

izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas pēc TARIC pozīcijām;

| (i) | vai attiecīgie izstrādājumi ir standartam neatbilstošie vai otršķirīgie izstrādājumi; |
| --- | --- |

(i)

vai attiecīgie izstrādājumi ir standartam neatbilstošie vai otršķirīgie izstrādājumi;

| (j) | maksājumu un piegādes datumi, preču pavadzīmes un pirkuma līguma kopija, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

(j)

maksājumu un piegādes datumi, preču pavadzīmes un pirkuma līguma kopija, ja nepieciešams;

| (k) | eksporta licences datums un numurs; |
| --- | --- |

(k)

eksporta licences datums un numurs;

| (l) | jebkurš iekšējais kods, ko izmanto administratīvos nolūkos; |
| --- | --- |

(l)

jebkurš iekšējais kods, ko izmanto administratīvos nolūkos;

| (m) | datums un importētāja paraksts. |
| --- | --- |

(m)

datums un importētāja paraksts.

5.   Importētājam nav pienākums importēt visu licencē norādīto daudzumu ar vienu sūtījumu.

13. pants

Dalībvalstu kompetento iestāžu izsniegto importa licenču derīgums ir atkarīgs no eksporta licenču derīguma un daudzumiem, kas ir norādīti eksporta licencēs, kuras ir izsniegušas Kazahstānas Republikas kompetentās iestādes un uz kuru pamata izsniegtas importa licences.

14. pants

Dalībvalstu kompetentās iestādes atbilstīgi 2. panta 2. punktam un bez diskriminācijas izsniedz importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus jebkuram importētājam Kopienā neatkarīgi no vietas, kur tas Kopienā reģistrēts, neskarot atbilstību citām spēkā esošajos noteikumos noteiktajām prasībām.

15. pants

1.   Ja Komisija konstatē, ka kopējais izstrādājumu daudzums, par ko Kazahstānas Republika izsniegusi eksporta licences konkrētā izstrādājumu grupā, pārsniedz daudzuma limitu attiecīgajai izstrādājumu grupai, tā nekavējoties informē dalībvalstu kompetentās licencēšanas iestādes, lai apturētu turpmāku importa licenču izsniegšanu. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties uzsāk apspriedes.

2.   Dalībvalstu kompetentās iestādes atsaka importa licences izsniegšanu attiecībā uz Kazahstānas Republikas izcelsmes izstrādājumiem, par kuriem nav izsniegtas eksporta licences saskaņā ar 6. līdz 11. panta noteikumiem.

16. pants

1.   Veidlapām, kuras dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto 12. pantā minēto importa licenču izsniegšanai, jāatbilst importa licences paraugam, kas ir dots III pielikumā.

2.   Importa licenču veidlapas un izvilkumus no tām sagatavo divos eksemplāros, no kuriem vienu apzīmē kā “Turētāja eksemplāru”, tam piešķirot numuru 1, un izsniedz pieteikuma iesniedzējam; otru apzīmē kā “Izsniedzējas iestādes eksemplāru”, tam piešķirot numuru 2, un to glabā licences izsniedzēja iestāde. Administratīvos nolūkos kompetentās iestādes otrajai veidlapai var pievienot papildu eksemplārus.

3.   Veidlapas iespiež uz balta papīra, kas nesatur koksnes masu, derīga rakstīšanai un ar svaru no 55 līdz 65 g/m2. Papīra izmēram jābūt 210 × 297 mm, atstarpēm starp rindām ir jābūt 4,24 mm (t.i., 1/6 collas), veidlapas izkārtojumam precīzi jāatbilst paraugam. Licences pirmā eksemplāra, kas ir pati licence, abās pusēs jābūt iespiestam sarkanam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.

4.   Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko nozīmējušas dalībvalstis, kurās tie ir reģistrēti. Pēdējā gadījumā katrā veidlapā jābūt norādei par šo dalībvalsts nozīmējumu. Uz katras veidlapas norāda iespiedēja nosaukumu, adresi vai zīmi, pēc kuras var identificēt iespiedēju.

5.   Izsniedzot importa licenci vai izrakstu, tam tiek piešķirts izsniegšanas numurs, kuru nosaka dalībvalsts kompetentās iestādes. Importa licences numuru paziņo Komisijai elektroniski, izmantojot integrētu tīklu, kas izveidots saskaņā ar 4. pantu.

6.   Licences un izrakstus aizpilda attiecīgās izsniedzējas dalībvalsts valsts valodā vai vienā no valsts valodām.

7.   Ailē Nr. 10 kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda izstrādājuma grupu.

8.   Izsniegšanas un debeta iestāžu atpazīšanas zīmes izvieto ar zīmogu. Tomēr izsniedzēju iestāžu zīmogu vietā var izmantot gofrētāju kopā ar perforētiem burtiem vai cipariem, kā arī drukātu tekstu uz licences. Izsniegšanas iestādes piešķirto daudzumu ierakstīšanai izmanto jebkuras pret viltojumiem drošas metodes, kas neļauj patvaļīgi grozīt ciparus vai atsauces.

9.   Pirmā un otrā eksemplāra otrā pusē jābūt ailei, kurā muitas iestādes var ierakstīt daudzumu, kad nokārtotas importa formalitātes, vai kur kompetentās pārvaldes iestādes var ierakstīt daudzumu, izsniedzot izrakstu. Ja licencē vai izrakstā debeta ierakstiem paredzēta vieta nav pietiekama, kompetentās iestādes licencei vai izrakstam var pievienot vienu vai vairākas papildu lapas ar ailēm, kas atbilst ailēm, kas izvietotas licences vai izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debeta iestādes zīmogu izvieto tā, lai puse no zīmoga atrastos uz licences vai izraksta, bet otra puse būtu uz papildu lapas. Ja ir vairāk nekā viena papildu lapa, nākamos zīmoga nospiedumus izvieto līdzīgi pār katru lapu un iepriekšējo lapu.

10.   Izsniegtajām importa licencēm un izrakstiem, ierakstiem un apstiprinājumiem, ko izdarījušas dalībvalstu kompetentās iestādes, visās citās dalībvalstīs ir tāds pats juridiskais spēks kā dokumentiem, ierakstiem un apstiprinājumiem, ko izdara šīs dalībvalsts iestādes.

11.   Vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt iztulkot licenču vai izrakstu saturu šīs dalībvalsts valsts valodā vai vienā no šīs dalībvalsts valsts valodām.

17. pants

Šī regula stājas spēka tās publicēšanas dienā “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 20. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. VAN GEEL

---

(1)  OV L 196, 28.07.1999., 3. lpp.

1

(2)  OV L 222, 19.08.2002., 19. lpp.

2

(3)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1989/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 5. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

SA Plakanie velmējumi

SA1. Tinumi

| | 7208 10 00 00 |
| --- | --- |

7208 10 00 00

| | 7208 25 00 00 |
| --- | --- |

7208 25 00 00

| | 7208 26 00 00 |
| --- | --- |

7208 26 00 00

| | 7208 27 00 00 |
| --- | --- |

7208 27 00 00

| | 7208 36 00 00 |
| --- | --- |

7208 36 00 00

| | 7208 37 00 90 |
| --- | --- |

7208 37 00 90

| | 7208 38 00 90 |
| --- | --- |

7208 38 00 90

| | 7208 39 00 90 |
| --- | --- |

7208 39 00 90

| | 7211 14 00 10 |
| --- | --- |

7211 14 00 10

| | 7211 19 00 10 |
| --- | --- |

7211 19 00 10

| | 7219 11 00 00 |
| --- | --- |

7219 11 00 00

| | 7219 12 10 00 |
| --- | --- |

7219 12 10 00

| | 7219 12 90 00 |
| --- | --- |

7219 12 90 00

| | 7219 13 10 00 |
| --- | --- |

7219 13 10 00

| | 7219 13 90 00 |
| --- | --- |

7219 13 90 00

| | 7219 14 10 00 |
| --- | --- |

7219 14 10 00

| | 7219 14 90 00 |
| --- | --- |

7219 14 90 00

| | 7225 20 00 10 |
| --- | --- |

7225 20 00 10

| | 7225 30 10 00 |
| --- | --- |

7225 30 10 00

| | 7225 30 90 00 |
| --- | --- |

7225 30 90 00

SA1a Karstie velmējumi ruļļos pārvelmēšanai

| | 7208 37 00 10 |
| --- | --- |

7208 37 00 10

| | 7208 38 00 10 |
| --- | --- |

7208 38 00 10

| | 7208 39 00 10 |
| --- | --- |

7208 39 00 10

SA2. Biezās plāksnes

| | 7208 40 00 10 |
| --- | --- |

7208 40 00 10

| | 7208 51 20 10 |
| --- | --- |

7208 51 20 10

| | 7208 51 20 91 |
| --- | --- |

7208 51 20 91

| | 7208 51 20 93 |
| --- | --- |

7208 51 20 93

| | 7208 51 20 97 |
| --- | --- |

7208 51 20 97

| | 7208 51 20 98 |
| --- | --- |

7208 51 20 98

| | 7208 51 91 10 |
| --- | --- |

7208 51 91 10

| | 7208 51 91 90 |
| --- | --- |

7208 51 91 90

| | 7208 51 98 10 |
| --- | --- |

7208 51 98 10

| | 7208 51 98 91 |
| --- | --- |

7208 51 98 91

| | 7208 51 98 99 |
| --- | --- |

7208 51 98 99

| | 7208 52 91 10 |
| --- | --- |

7208 52 91 10

| | 7208 52 91 90 |
| --- | --- |

7208 52 91 90

| | 7208 52 10 00 |
| --- | --- |

7208 52 10 00

| | 7208 52 99 00 |
| --- | --- |

7208 52 99 00

| | 7208 53 10 00 |
| --- | --- |

7208 53 10 00

| | 7211 13 00 00 |
| --- | --- |

7211 13 00 00

SA3. Citi plakanie velmējumi

| | 7208 40 00 90 |
| --- | --- |

7208 40 00 90

| | 7208 53 90 00 |
| --- | --- |

7208 53 90 00

| | 7208 54 00 00 |
| --- | --- |

7208 54 00 00

| | 7208 90 00 10 |
| --- | --- |

7208 90 00 10

| | 7209 15 00 00 |
| --- | --- |

7209 15 00 00

| | 7209 16 10 00 |
| --- | --- |

7209 16 10 00

| | 7209 16 90 00 |
| --- | --- |

7209 16 90 00

| | 7209 17 10 00 |
| --- | --- |

7209 17 10 00

| | 7209 17 90 00 |
| --- | --- |

7209 17 90 00

| | 7209 18 10 00 |
| --- | --- |

7209 18 10 00

| | 7209 18 91 00 |
| --- | --- |

7209 18 91 00

| | 7209 18 99 00 |
| --- | --- |

7209 18 99 00

| | 7209 25 00 00 |
| --- | --- |

7209 25 00 00

| | 7209 26 10 00 |
| --- | --- |

7209 26 10 00

| | 7209 26 90 00 |
| --- | --- |

7209 26 90 00

| | 7209 27 10 00 |
| --- | --- |

7209 27 10 00

| | 7209 27 90 00 |
| --- | --- |

7209 27 90 00

| | 7209 28 10 00 |
| --- | --- |

7209 28 10 00

| | 7209 28 90 00 |
| --- | --- |

7209 28 90 00

| | 7209 90 00 10 |
| --- | --- |

7209 90 00 10

| | 7210 11 00 10 |
| --- | --- |

7210 11 00 10

| | 7210 12 20 10 |
| --- | --- |

7210 12 20 10

| | 7210 12 80 10 |
| --- | --- |

7210 12 80 10

| | 7210 20 00 10 |
| --- | --- |

7210 20 00 10

| | 7210 30 00 10 |
| --- | --- |

7210 30 00 10

| | 7210 41 00 10 |
| --- | --- |

7210 41 00 10

| | 7210 49 00 10 |
| --- | --- |

7210 49 00 10

| | 7210 50 00 10 |
| --- | --- |

7210 50 00 10

| | 7210 61 00 10 |
| --- | --- |

7210 61 00 10

| | 7210 69 00 10 |
| --- | --- |

7210 69 00 10

| | 7210 70 10 10 |
| --- | --- |

7210 70 10 10

| | 7210 70 80 10 |
| --- | --- |

7210 70 80 10

| | 7210 90 30 10 |
| --- | --- |

7210 90 30 10

| | 7210 90 40 10 |
| --- | --- |

7210 90 40 10

| | 7210 90 80 91 |
| --- | --- |

7210 90 80 91

| | 7211 14 00 90 |
| --- | --- |

7211 14 00 90

| | 7211 19 00 90 |
| --- | --- |

7211 19 00 90

| | 7211 23 20 10 |
| --- | --- |

7211 23 20 10

| | 7211 23 30 10 |
| --- | --- |

7211 23 30 10

| | 7211 23 30 91 |
| --- | --- |

7211 23 30 91

| | 7211 23 80 10 |
| --- | --- |

7211 23 80 10

| | 7211 23 80 91 |
| --- | --- |

7211 23 80 91

| | 7211 29 00 10 |
| --- | --- |

7211 29 00 10

| | 7211 90 00 11 |
| --- | --- |

7211 90 00 11

| | 7212 10 10 00 |
| --- | --- |

7212 10 10 00

| | 7212 10 90 11 |
| --- | --- |

7212 10 90 11

| | 7212 20 00 11 |
| --- | --- |

7212 20 00 11

| | 7212 30 00 11 |
| --- | --- |

7212 30 00 11

| | 7212 40 20 10 |
| --- | --- |

7212 40 20 10

| | 7212 40 20 91 |
| --- | --- |

7212 40 20 91

| | 7212 40 80 11 |
| --- | --- |

7212 40 80 11

| | 7212 50 20 11 |
| --- | --- |

7212 50 20 11

| | 7212 50 30 11 |
| --- | --- |

7212 50 30 11

| | 7212 50 40 11 |
| --- | --- |

7212 50 40 11

| | 7212 50 61 11 |
| --- | --- |

7212 50 61 11

| | 7212 50 69 11 |
| --- | --- |

7212 50 69 11

| | 7212 50 90 13 |
| --- | --- |

7212 50 90 13

| | 7212 60 00 11 |
| --- | --- |

7212 60 00 11

| | 7212 60 00 91 |
| --- | --- |

7212 60 00 91

| | 7219 21 10 00 |
| --- | --- |

7219 21 10 00

| | 7219 21 90 00 |
| --- | --- |

7219 21 90 00

| | 7219 22 10 00 |
| --- | --- |

7219 22 10 00

| | 7219 22 90 00 |
| --- | --- |

7219 22 90 00

| | 7219 23 00 00 |
| --- | --- |

7219 23 00 00

| | 7219 24 00 00 |
| --- | --- |

7219 24 00 00

| | 7219 31 00 00 |
| --- | --- |

7219 31 00 00

| | 7219 32 10 00 |
| --- | --- |

7219 32 10 00

| | 7219 32 90 00 |
| --- | --- |

7219 32 90 00

| | 7219 33 10 00 |
| --- | --- |

7219 33 10 00

| | 7219 33 90 00 |
| --- | --- |

7219 33 90 00

| | 7219 34 10 00 |
| --- | --- |

7219 34 10 00

| | 7219 34 90 00 |
| --- | --- |

7219 34 90 00

| | 7219 35 10 00 |
| --- | --- |

7219 35 10 00

| | 7219 35 90 00 |
| --- | --- |

7219 35 90 00

| | 7225 40 12 90 |
| --- | --- |

7225 40 12 90

| | 7225 40 90 00 |
| --- | --- |

7225 40 90 00

---

II PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

III PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

IV PIELIKUMS

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË






  Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes & énergie |
| --- | --- |
| Administration du potentiel économique |
| Politiques d'accès aux marchés, Services Licences |
| Rue Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Fax: +32-2-230 83 22 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes & énergie

Administration du potentiel économique

Politiques d'accès aux marchés, Services Licences

Rue Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Fax: +32-2-230 83 22

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie |
| --- |
| Bestuur Economisch Potentieel |
| Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Fax: +32-2-230 83 22 |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Bestuur Economisch Potentieel

Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Fax: +32-2-230 83 22

| | EESTI






  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Fax: +372-631 36 60 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Fax: +372-631 36 60

| | ΕΛΛΑΣ






  Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- | --- |
| Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Fax: +301-328 60 94 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Fax: +301-328 60 94

| | ČESKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Fax: +420-224 21 21 33 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Fax: +420-224 21 21 33

| | DANMARK






  Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Vejlsøvej 29 |
| DK-8600 Silkeborg |
| Fax: +45-35-46 64 01 |

DANMARK

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Vejlsøvej 29

DK-8600 Silkeborg

Fax: +45-35-46 64 01

| | DEUTSCHLAND






  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 29-35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Fax: +49-61-969 42 26 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Strasse 29-35

D-65760 Eschborn 1

Fax: +49-61-969 42 26

| | ITALIA






  Ministero delle Attivita Produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| I-00144 Roma |
| Fax: +39-6-59 93 22 35/59 93 26 36 |

ITALIA

Ministero delle Attivita Produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

I-00144 Roma

Fax: +39-6-59 93 22 35/59 93 26 36

| | ΚΥΠΡΟΣ






  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ: +357-22-37 51 20 |

ΚΥΠΡΟΣ

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ: +357-22-37 51 20

| | ESPAÑA






  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| E-28046 Madrid |
| Fax: +34-91-349 38 31 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

E-28046 Madrid

Fax: +34-91-349 38 31

| | FRANCE






  SETICE |
| --- | --- |
| 8, rue de la Tour-des-Dames |
| F-75436 Paris Cedex 09 |
| Fax: +33-1-55 07 46 69 |

FRANCE

SETICE

8, rue de la Tour-des-Dames

F-75436 Paris Cedex 09

Fax: +33-1-55 07 46 69

| | IRELAND






  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| IE-Dublin 2 |
| Fax: +353-1-631 25 62 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

IE-Dublin 2

Fax: +353-1-631 25 62

| | ÖSTERREICH






  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |
| Aussenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Fax: +43-1-7 11 00/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Aussenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Fax: +43-1-7 11 00/83 86

| | POLSKA






  Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki |
| --- | --- |
| Społecznej |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Fax: +48-22-693 40 21/693 40 22 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki

Społecznej

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Fax: +48-22-693 40 21/693 40 22

| | LATVIJA






  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fax: +371-728 08 82 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fax: +371-728 08 82

| | LIETUVA






  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Fax: +370-5-26 23 974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Fax: +370-5-26 23 974

| | LUXEMBOURG






  Ministère des affaires étrangères |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Fax: +352-46 61 38 |

LUXEMBOURG

Ministère des affaires étrangères

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Fax: +352-46 61 38

| | MAGYARORSZÁG






  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Margit krt. 85. |
| HU-1024 Budapest |
| Fax: +36-1-336 73 02 |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

HU-1024 Budapest

Fax: +36-1-336 73 02

| | MALTA






  Diviżjoni ghall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Fax: +356-25-69 02 99 |

MALTA

Diviżjoni ghall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Fax: +356-25-69 02 99

| | NEDERLAND






  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| NL-9700 RD Groningen |
| Fax: +31-50-523 23 41 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

NL-9700 RD Groningen

Fax: +31-50-523 23 41

| | PORTUGAL






  Ministério das Finanças |
| --- | --- |
| Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa |
| PT-1140-060 Lisboa |
| Fax: +351-218 814 261 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças

Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa

PT-1140-060 Lisboa

Fax: +351-218 814 261

| | SLOVENIJA






  Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Področje ekonomskih odnosov s tujino |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Fax: +386-1-478 36 11 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za gospodarstvo

Področje ekonomskih odnosov s tujino

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Fax: +386-1-478 36 11

| | SLOVENSKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo hospodárstva SR |
| --- | --- |
| Odbor licencií |
| Mierová 19 |
| SK-827 15 Bratislava 212 |
| Fax: +421-2-43 42 39 19 |

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo hospodárstva SR

Odbor licencií

Mierová 19

SK-827 15 Bratislava 212

Fax: +421-2-43 42 39 19

| | SUOMI






  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |
| Telekopio: +358-20-492 28 52 |

SUOMI

Tullihallitus

PL 512

FIN-00101 Helsinki

Telekopio: +358-20-492 28 52

| | SVERIGE






  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| S-11386 Stockholm |
| Fax: +46-8-30 67 59 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

S-11386 Stockholm

Fax: +46-8-30 67 59

| | UNITED KINGDOM






  Department of Trade and Industry |
| --- | --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| UK-TS23 2NF |
| Fax: +44-1642-36 42 69 |

UNITED KINGDOM

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

UK-TS23 2NF

Fax: +44-1642-36 42 69

---

V PIELIKUMS

DAUDZUMA LIMITI

| (tonnās) |
| --- |
| Izstrādājumi | 2005. gads |
| SA. Plakanie velmējumi |
| SA1. Tinumi | 57 842 |
| SA1.a. Karstie velmējumi ruļļos pārvelmēšanai | 5 750 |
| SA2. Biezās plāksnes | 1 278 |
| SA3. Citi plakanie velmējumi | 90 873 |

(tonnās)

Izstrādājumi

2005. gads

SA. Plakanie velmējumi

SA1. Tinumi

57 842

SA1.a. Karstie velmējumi ruļļos pārvelmēšanai

5 750

SA2. Biezās plāksnes

1 278

SA3. Citi plakanie velmējumi

90 873

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 395/20 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 395/20

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2266/2004

(2004. gada 20. decembris)

par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Ukrainu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Kopienu un to dalībvalstu un Ukrainas partnerattiecību un sadarbības nolīgums (1) nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par daudzuma ierobežojumiem; |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Kopienu un to dalībvalstu un Ukrainas partnerattiecību un sadarbības nolīgums (1) nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par daudzuma ierobežojumiem;

| (2) | iepriekšējais divpusējs Nolīgums starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) un Ukrainas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību zaudēja spēku 2001. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

(2)

iepriekšējais divpusējs Nolīgums starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) un Ukrainas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību zaudēja spēku 2001. gada 31. decembrī;

| (3) | pēc EOTK līguma darbības termiņa beigām Eiropas Kopiena ir pārņēmusi EOTK starptautiskās saistības, un pasākumi, kas attiecas uz tērauda izstrādājumu tirdzniecību ar trešām valstīm, tagad ir Kopienas kompetencē tirdzniecības politikas jomā; |
| --- | --- |

(3)

pēc EOTK līguma darbības termiņa beigām Eiropas Kopiena ir pārņēmusi EOTK starptautiskās saistības, un pasākumi, kas attiecas uz tērauda izstrādājumu tirdzniecību ar trešām valstīm, tagad ir Kopienas kompetencē tirdzniecības politikas jomā;

| (4) | iepriekšējas pušu apspriedes parādīja, ka abas puses vēlas noslēgt jaunu nolīgumu 2005. gadam un turpmākajiem gadiem; |
| --- | --- |

(4)

iepriekšējas pušu apspriedes parādīja, ka abas puses vēlas noslēgt jaunu nolīgumu 2005. gadam un turpmākajiem gadiem;

| (5) | līdz jaunā nolīguma parakstīšanai un spēkā stāšanās dienai būtu jānosaka daudzuma limiti 2005. gadam; |
| --- | --- |

(5)

līdz jaunā nolīguma parakstīšanai un spēkā stāšanās dienai būtu jānosaka daudzuma limiti 2005. gadam;

| (6) | tā kā joprojām pastāv apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti daudzuma limiti 2004. gadam, 2005. gadam ir lietderīgi noteikt daudzuma limitus tādā pašā līmenī kā 2004. gadā, tomēr pilnībā ņemot vērā ES paplašināšanos; |
| --- | --- |

(6)

tā kā joprojām pastāv apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti daudzuma limiti 2004. gadam, 2005. gadam ir lietderīgi noteikt daudzuma limitus tādā pašā līmenī kā 2004. gadā, tomēr pilnībā ņemot vērā ES paplašināšanos;

| (7) | būtu jānodrošina līdzekļi minētā režīma pārvaldīšanai Kopienā tā, lai veicinātu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus; |
| --- | --- |

(7)

būtu jānodrošina līdzekļi minētā režīma pārvaldīšanai Kopienā tā, lai veicinātu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus;

| (8) | būtu jānodrošina attiecīgo izstrādājumu izcelsmes pārbaudi, un šim nolūkam ir izveidotas atbilstīgas administratīvās sadarbības metodes; |
| --- | --- |

(8)

būtu jānodrošina attiecīgo izstrādājumu izcelsmes pārbaudi, un šim nolūkam ir izveidotas atbilstīgas administratīvās sadarbības metodes;

| (9) | izstrādājumus, kas atrodas brīvajā zonā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot attiecīgo izstrādājumu daudzuma limitu izmantojumu; |
| --- | --- |

(9)

izstrādājumus, kas atrodas brīvajā zonā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot attiecīgo izstrādājumu daudzuma limitu izmantojumu;

| (10) | lai efektīvi piemērotu šo regulu, būtu jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā ir nepieciešama importa licence; |
| --- | --- |

(10)

lai efektīvi piemērotu šo regulu, būtu jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā ir nepieciešama importa licence;

| (11) | lai nodrošinātu, ka daudzuma limiti netiek pārsniegti, būtu jāizveido pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences pirms Komisijas apstiprinājuma iegūšanas par to, ka iesaistītie daudzumi nepārsniedz attiecīgos daudzuma limitus, |
| --- | --- |

(11)

lai nodrošinātu, ka daudzuma limiti netiek pārsniegti, būtu jāizveido pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences pirms Komisijas apstiprinājuma iegūšanas par to, ka iesaistītie daudzumi nepārsniedz attiecīgos daudzuma limitus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šo regulu piemēro no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim attiecībā uz to Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu, kas uzskaitīti I pielikumā.

2.   Tērauda izstrādājumus klasificē izstrādājumu grupās tā, kā tas ir norādīts I pielikumā.

3.   Izstrādājumu klasifikācija, kas ir norādīta I pielikumā, balstās uz kombinēto nomenklatūru (KN), kura ir noteikta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (2).

4.   Pirmajā punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar spēkā esošiem Kopienas noteikumiem.

2. pants

1.   Attiecībā uz I pielikumā minēto Ukrainas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu Kopienā piemēro daudzuma limitus, kas ir norādīti V pielikumā. Lai I pielikumā minētos Ukrainas izcelsmes izstrādājumus laistu brīvā apgrozībā Kopienā, ir jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kas parādīts II pielikumā, un importa licence, kuru ir izsniegušas dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar 4. pantu.

2.   Lai nodrošinātu, ka daudzumi, par kuriem ir izsniegtas importa licences, nevienā brīdī nepārsniedz kopējos daudzuma limitus katrai izstrādājumu grupai, IV pielikumā uzskaitītās kompetentās iestādes izsniedz importa licences tikai pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas par to, ka daudzuma limitu robežās piegādātājvalstij vēl ir pieejams daudzums attiecīgajai tērauda izstrādājumu grupai, par kuru importētājs vai importētāji ir iesnieguši pieteikumus minētajām iestādēm.

3.   Atļautos importa daudzumus atskaita no daudzuma limitiem, kas noteikti gadam, kurā izstrādājumi ir nosūtīti eksporta valstī. Uzskata, ka izstrādājumi ir nosūtīti dienā, kad tie ir iekrauti izvešanas veikšanai paredzētajā transportlīdzeklī.

3. pants

1.   Daudzuma limiti, kas minēti V pielikumā, neattiecas uz izstrādājumiem, kas atrodas brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ieviešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms).

2.   Ja 1. punktā minētos izstrādājumus vēlāk, nemainītā stāvoklī vai pēc apstrādes vai pārstrādes, laiž brīvā apgrozībā, 2. panta 2. punktu piemēro, un izstrādājumus, kas šādā veidā ir laisti apgrozībā, atskaita no attiecīgā daudzuma limita, kas norādīts V pielikumā.

4. pants

1.   Lai piemērotu 2. panta 2. punktu, pirms licences izsniegšanas IV pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo Komisijai par daudzumiem, attiecībā uz kuriem pieprasītas importa licences, pievienojot eksporta licences oriģinālu, ko tās saņēmušas. Komisija, savukārt, hronoloģiskā secībā, kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi (rindas kārtībā), paziņo, vai pieprasītais(-ie) daudzums(-i) ir pieejams(-i) ieviešanai.

2.   Paziņojumos Komisijai iekļautie pieprasījumi ir derīgi, ja tie katrā gadījumā nepārprotami norāda eksporta valsti, attiecīgā izstrādājuma kodu, importējamo daudzumu, eksporta licences numuru, kvotas gadu, kā arī dalībvalsti, kurā izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā.

3.   Ciktāl tas ir iespējams, Komisija iestādēm apstiprina visu daudzumu, kas ir norādīts pieprasījumos, kuri ir paziņoti par katru izstrādājumu grupu.

4.   Kompetentās iestādes, tiklīdz tām kļūst zināms, nekavējoties paziņo Komisijai par daudzumiem, kas nav izmantoti importa licences derīguma termiņā. Šādi neizmantotie daudzumi automātiski tiek iekļauti Kopienas daudzuma limita atlikumā katrai izstrādājumu grupai.

5.   Paziņojumus, kas minēti 1. līdz 4. punktā, pārsūta elektroniski, izmantojot integrētu tīklu, kas izveidots šim nolūkam, izņemot gadījumus, kad īpaši svarīgu tehnisku iemeslu dēļ uz laiku jāizmanto citi saziņas līdzekļi.

6.   Importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz saskaņā ar 12. līdz 16. pantu.

7.   Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par katru izsniegtās importa licences vai līdzvērtīga dokumenta anulēšanu gadījumos, kad attiecīgo eksporta licenci atsaukušas vai anulējušas Ukrainas kompetentās iestādes. Tomēr gadījumā, ja Ukrainas kompetentās iestādes Komisiju vai dalībvalstu kompetentās iestādes par eksporta licenču atsaukšanu vai anulēšanu informējušas pēc attiecīgo izstrādājumu ievešanas Kopienā, attiecīgos daudzumus atskaita no daudzuma limita gadam, kurā izstrādājumi tika nosūtīti.

5. pants

1.   Ja Komisijai kļūst zināms, ka Ukrainas izcelsmes izstrādājumi, kas uzskaitīti I pielikumā, ir tikuši pārkrauti, tiem ir mainīts maršruts vai arī citā veidā tie ir tikuši ievesti Kopienas teritorijā, apejot 2. pantā minētos daudzuma limitus, un tā uzskata, ka ir jāveic vajadzīgos pielāgojumus, Komisija pieprasa uzsākt apspriedes, lai panāktu vienošanos par attiecīgo daudzuma limitu pielāgojumiem.

2.   Līdz 1. punktā minēto apspriežu rezultāta sasniegšanai Komisija var lūgt Ukrainu veikt nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiks ievēroti daudzuma limitu pielāgojumi, kas vienojoties tiks noteikti šādu apspriežu rezultātā.

3.   Ja Kopiena un Ukraina nespēj panākt apmierinošu risinājumu un Komisija konstatē nepārprotamus pierādījumus daudzuma limitu apiešanai, tā atskaita attiecīgo Ukrainas izcelsmes izstrādājumu daudzumu no daudzuma limitiem.

6. pants

1.   Eksporta licence (kuru izsniedz Ukrainas kompetentās iestādes) ir nepieciešama attiecībā uz katru tērauda izstrādājumu sūtījumu, uz kuru attiecas V pielikumā norādītie daudzuma limiti, ievērojot minēto limitu līmeni.

2.   Lai tiktu izsniegta 12. pantā minētā importa licence, importētājs iesniedz eksporta licences oriģinālu.

7. pants

1.   Eksporta licencei jāatbilst paraugam, kas iekļauts II pielikumā, un tajā cita starpā jābūt apliecinājumam, ka attiecīgo izstrādājumu daudzums ir atskaitīts no daudzuma limita, kas noteikts attiecīgajai izstrādājumu grupai.

2.   Katra eksporta licence attiecas tikai uz vienu no I pielikumā uzskaitītajām izstrādājumu grupām.

8. pants

Eksporta daudzumus atskaita no daudzuma limitiem, kas paredzēti gadam, kurā licencē minētie izstrādājumi tikuši nosūtīti 2. panta 3. punkta nozīmē.

9. pants

1.   Eksporta licencē, kas minēta 6. pantā, var iekļaut papildu eksemplārus, kas par tādiem ir atbilstīgi apzīmēti. Eksporta licences un tās eksemplārus, kā arī izcelsmes sertifikātu un tā eksemplārus sagatavo angļu valodā.

2.   Ja 1. punktā minētie dokumenti tiek aizpildīti ar roku, ieraksti jāizdara ar tinti un lielajiem burtiem.

3.   Eksporta licencēm vai līdzvērtīgiem dokumentiem ir jāatbilst 210 × 297 mm formātam. Tajos izmanto minētā izmēra baltu rakstāmpapīru, kas nesatur koksnes masu un nesver mazāk par 25 g/m2. Katrai daļai ir jābūt iespiestam gijošēta aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.

4.   Kopienas kompetentās iestādes importa vajadzībām saskaņā ar šīs regulas noteikumiem pieņem tikai oriģinālus.

5.   Katrai eksporta licencei vai līdzvērtīgam dokumentam tiek piešķirts standartizēts sērijas numurs, iespiests vai neiespiests, ar kura palīdzību to var identificēt.

6.   Minēto numuru veido šādi elementi:

| — | divi burti, kas šādi identificē eksporta valsti:







  UA | = | Ukraina |
| --- | --- | --- | --- |

—

divi burti, kas šādi identificē eksporta valsti:

UA

=

Ukraina

| — | divi burti, kas šādi identificē paredzamā galamērķa dalībvalsti:







  BE | = | Beļģija |
| --- | --- | --- | --- |
| CZ | = | Čehijas Republika |
| DK | = | Dānija |
| DE | = | Vācija |
| EE | = | Igaunija |
| EL | = | Grieķija |
| ES | = | Spānija |
| FR | = | Francija |
| IE | = | Īrija |
| IT | = | Itālija |
| CY | = | Kipra |
| LV | = | Latvija |
| LT | = | Lietuva |
| LU | = | Luksemburga |
| HU | = | Ungārija |
| MT | = | Malta |
| NL | = | Nīderlande |
| AT | = | Austrija |
| PL | = | Polija |
| PT | = | Portugāle |
| SI | = | Slovēnija |
| SK | = | Slovākija |
| FI | = | Somija |
| SE | = | Zviedrija |
| GB | = | Apvienotā Karaliste, |

—

divi burti, kas šādi identificē paredzamā galamērķa dalībvalsti:

BE

=

Beļģija

CZ

=

Čehijas Republika

DK

=

Dānija

DE

=

Vācija

EE

=

Igaunija

EL

=

Grieķija

ES

=

Spānija

FR

=

Francija

IE

=

Īrija

IT

=

Itālija

CY

=

Kipra

LV

=

Latvija

LT

=

Lietuva

LU

=

Luksemburga

HU

=

Ungārija

MT

=

Malta

NL

=

Nīderlande

AT

=

Austrija

PL

=

Polija

PT

=

Portugāle

SI

=

Slovēnija

SK

=

Slovākija

FI

=

Somija

SE

=

Zviedrija

GB

=

Apvienotā Karaliste,

| — | viencipara skaitlis, kas norāda uz kvotas gadu un kas atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, “4” – 2004 gadam; |
| --- | --- |

—

viencipara skaitlis, kas norāda uz kvotas gadu un kas atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, “4” – 2004 gadam;

| — | divciparu skaitlis, kas norāda uz eksporta valsts izsniedzēju iestādi; |
| --- | --- |

—

divciparu skaitlis, kas norāda uz eksporta valsts izsniedzēju iestādi;

| — | piecciparu skaitlis pēc kārtas no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij. |
| --- | --- |

—

piecciparu skaitlis pēc kārtas no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.

10. pants

Eksporta licenci var izsniegt pēc to izstrādājumu nosūtīšanas, uz kuriem tā attiecas. Šādos gadījumos tajā tiek izdarīts uzraksts “issued retrospectively”.

11. pants

Ja eksporta licence tiek nozagta, pazaudēta vai iznīcināta, eksportētājs var lūgt kompetento iestādi, kas izsniedza dokumentu, izsniegt dublikātu, pamatojoties uz eksportētāja rīcībā esošajiem dokumentiem. Šādā veidā izsniegtā licences dublikātā izdara uzrakstu “duplicate”.

Dublikātā norāda oriģinālās licences datumu.

12. pants

1.   Ja Komisija saskaņā ar 4. pantu apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgā daudzuma limita robežās, dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz importa licenci piecu darba dienu laikā pēc dienas, kad importētājs uzrādījis attiecīgās eksporta licences oriģinālu. Tas jāuzrāda ne vēlāk kā 31. martā gadā, kas seko gadam, kurā licencē minētie izstrādājumi tikuši nosūtīti. Importa licences izsniedz jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts norādīta uz eksporta licences, ja vien Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgā daudzuma limita robežās.

2.   Importa licences derīguma termiņš ir četri mēneši no tās izsniegšanas brīža. Pamatojoties uz importētāja motivētu pieprasījumu, dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt licences derīguma termiņu par ne vairāk kā papildu četriem mēnešiem.

3.   Importa licences ir jāizgatavo saskaņā ar III pielikumā iekļauto paraugu, un tās ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā.

4.   Lai iegūtu importa licenci, importētāja deklarācijā vai pieprasījumā ir jāiekļauj šādas ziņas:

| a) | pilns eksportētāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

a)

pilns eksportētāja nosaukums un adrese;

| b) | pilns importētāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

b)

pilns importētāja nosaukums un adrese;

| c) | precīzs izstrādājumu apraksts un TARIC kods (-i); |
| --- | --- |

c)

precīzs izstrādājumu apraksts un TARIC kods (-i);

| d) | izstrādājumu izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

d)

izstrādājumu izcelsmes valsts;

| e) | nosūtīšanas valsts; |
| --- | --- |

e)

nosūtīšanas valsts;

| f) | atbilstošā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums; |
| --- | --- |

f)

atbilstošā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums;

| g) | tīrais svars pēc TARIC pozīcijām; |
| --- | --- |

g)

tīrais svars pēc TARIC pozīcijām;

| h) | izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas pēc TARIC pozīcijām; |
| --- | --- |

h)

izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas pēc TARIC pozīcijām;

| i) | vai attiecīgie izstrādājumi ir standartam neatbilstošie vai otršķirīgie izstrādājumi; |
| --- | --- |

i)

vai attiecīgie izstrādājumi ir standartam neatbilstošie vai otršķirīgie izstrādājumi;

| j) | maksājumu un piegādes datumi, preču pavadzīmes un pirkuma līguma kopija, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

j)

maksājumu un piegādes datumi, preču pavadzīmes un pirkuma līguma kopija, ja nepieciešams;

| k) | eksporta licences datums un numurs; |
| --- | --- |

k)

eksporta licences datums un numurs;

| l) | jebkurš iekšējais kods, ko izmanto administratīvos nolūkos; |
| --- | --- |

l)

jebkurš iekšējais kods, ko izmanto administratīvos nolūkos;

| m) | datums un importētāja paraksts. |
| --- | --- |

m)

datums un importētāja paraksts.

5.   Importētājam nav pienākums importēt visu licencē norādīto daudzumu ar vienu sūtījumu.

13. pants

Dalībvalstu kompetento iestāžu izsniegto importa licenču derīgums ir atkarīgs no eksporta licenču derīguma un daudzumiem, kas ir norādīti eksporta licencēs, kuras ir izsniegušas Ukrainas kompetentās iestādes un uz kuru pamata izsniegtas importa licences.

14. pants

Dalībvalstu kompetentās iestādes atbilstīgi 2. panta 2. punktam un bez diskriminācijas izsniedz importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus jebkuram importētājam Kopienā neatkarīgi no vietas, kur tas Kopienā reģistrēts, neskarot atbilstību citām spēkā esošajos noteikumos noteiktajām prasībām.

15. pants

1.   Ja Komisija konstatē, ka kopējais izstrādājumu daudzums, par ko Ukraina izsniegusi eksporta licences konkrētā izstrādājumu grupā, pārsniedz daudzuma limitu attiecīgajai izstrādājumu grupai, tā nekavējoties informē dalībvalstu kompetentās licencēšanas iestādes, lai apturētu turpmāku importa licenču izsniegšanu. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties uzsāk apspriedes.

2.   Dalībvalstu kompetentās iestādes atsaka importa licences izsniegšanu attiecībā uz Ukrainas izcelsmes izstrādājumiem, par kuriem nav izsniegtas eksporta licences saskaņā ar 6. līdz 11. panta noteikumiem.

16. pants

1.   Veidlapām, kuras dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto 12. pantā minēto importa licenču izsniegšanai, jāatbilst importa licences paraugam, kas ir dots III pielikumā.

2.   Importa licenču veidlapas un izvilkumus no tām sagatavo divos eksemplāros, no kuriem vienu apzīmē kā “Turētāja eksemplāru”, tam piešķirot numuru 1, un izsniedz pieteikuma iesniedzējam; otru apzīmē kā “Izsniedzējas iestādes eksemplāru”, tam piešķirot numuru 2, un to glabā licences izsniedzēja iestāde. Administratīvos nolūkos kompetentās iestādes otrajai veidlapai var pievienot papildu eksemplārus.

3.   Veidlapas iespiež uz balta papīra, kas nesatur koksnes masu, derīga rakstīšanai un ar svaru no 55 līdz 65 g/m2. Papīra izmēram jābūt 210 × 297 mm, atstarpēm starp rindām ir jābūt 4,24 mm (t.i., 1/6 collas), veidlapas izkārtojumam precīzi jāatbilst paraugam. Licences pirmā eksemplāra, kas ir pati licence, abās pusēs jābūt iespiestam sarkanam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.

4.   Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko nozīmējušas dalībvalstis, kurās tie ir reģistrēti. Pēdējā gadījumā katrā veidlapā jābūt norādei par šo dalībvalsts nozīmējumu. Uz katras veidlapas norāda iespiedēja nosaukumu, adresi vai zīmi, pēc kuras var identificēt iespiedēju.

5.   Izsniedzot importa licenci vai izrakstu, tam tiek piešķirts izsniegšanas numurs, kuru nosaka dalībvalsts kompetentās iestādes. Importa licences numuru paziņo Komisijai elektroniski, izmantojot integrētu tīklu, kas izveidots saskaņā ar 4. pantu.

6.   Licences un izrakstus aizpilda attiecīgās izsniedzējas dalībvalsts valsts valodā vai vienā no valsts valodām.

7.   Ailē Nr. 10 kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda izstrādājuma grupu.

8.   Izsniegšanas un debeta iestāžu atpazīšanas zīmes izvieto ar zīmogu. Tomēr izsniedzēju iestāžu zīmogu vietā var izmantot gofrētāju kopā ar perforētiem burtiem vai cipariem, kā arī drukātu tekstu uz licences. Izsniegšanas iestādes piešķirto daudzumu ierakstīšanai izmanto jebkuras pret viltojumiem drošas metodes, kas neļauj patvaļīgi grozīt ciparus vai atsauces.

9.   Pirmā un otrā eksemplāra otrā pusē jābūt ailei, kurā muitas iestādes var ierakstīt daudzumu, kad nokārtotas importa formalitātes, vai kur kompetentās pārvaldes iestādes var ierakstīt daudzumu, izsniedzot izrakstu. Ja licencē vai izrakstā debeta ierakstiem paredzēta vieta nav pietiekama, kompetentās iestādes licencei vai izrakstam var pievienot vienu vai vairākas papildu lapas ar ailēm, kas atbilst ailēm, kas izvietotas licences vai izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debeta iestādes zīmogu izvieto tā, lai puse no zīmoga atrastos uz licences vai izraksta, bet otra puse būtu uz papildu lapas. Ja ir vairāk nekā viena papildu lapa, nākamos zīmoga nospiedumus izvieto līdzīgi pār katru lapu un iepriekšējo lapu.

10.   Izsniegtajām importa licencēm un izrakstiem, ierakstiem un apstiprinājumiem, ko izdarījušas dalībvalstu kompetentās iestādes, visās citās dalībvalstīs ir tāds pats juridiskais spēks kā dokumentiem, ierakstiem un apstiprinājumiem, ko izdara šīs dalībvalsts iestādes.

11.   Vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt iztulkot licenču vai izrakstu saturu šīs dalībvalsts valsts valodā vai vienā no šīs dalībvalsts valsts valodām.

17. pants

Šī regula stājas spēka tās publicēšanas dienā “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 20. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. VAN GEEL

---

(1)  OV L 49, 19.2.1998., 3. lpp.

1

(2)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1989/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 5. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

SA Plakanie velmējumi

SA1. (Tinumi)

| | 7208 10 00 00 |
| --- | --- |

7208 10 00 00

| | 7208 25 00 00 |
| --- | --- |

7208 25 00 00

| | 7208 26 00 00 |
| --- | --- |

7208 26 00 00

| | 7208 27 00 00 |
| --- | --- |

7208 27 00 00

| | 7208 36 00 00 |
| --- | --- |

7208 36 00 00

| | 7208 37 00 10 |
| --- | --- |

7208 37 00 10

| | 7208 37 00 90 |
| --- | --- |

7208 37 00 90

| | 7208 38 00 10 |
| --- | --- |

7208 38 00 10

| | 7208 38 00 90 |
| --- | --- |

7208 38 00 90

| | 7208 39 00 10 |
| --- | --- |

7208 39 00 10

| | 7208 39 00 90 |
| --- | --- |

7208 39 00 90

| | 7211 14 00 10 |
| --- | --- |

7211 14 00 10

| | 7211 19 00 10 |
| --- | --- |

7211 19 00 10

| | 7219 11 00 00 |
| --- | --- |

7219 11 00 00

| | 7219 12 10 00 |
| --- | --- |

7219 12 10 00

| | 7219 12 90 00 |
| --- | --- |

7219 12 90 00

| | 7219 13 10 00 |
| --- | --- |

7219 13 10 00

| | 7219 13 90 00 |
| --- | --- |

7219 13 90 00

| | 7219 14 10 00 |
| --- | --- |

7219 14 10 00

| | 7219 14 90 00 |
| --- | --- |

7219 14 90 00

| | 7225 20 00 10 |
| --- | --- |

7225 20 00 10

| | 7225 30 10 00 |
| --- | --- |

7225 30 10 00

| | 7225 30 90 00 |
| --- | --- |

7225 30 90 00

SA2. (Biezās plāksnes)

| | 7208 40 00 10 |
| --- | --- |

7208 40 00 10

| | 7208 51 20 10 |
| --- | --- |

7208 51 20 10

| | 7208 51 20 91 |
| --- | --- |

7208 51 20 91

| | 7208 51 20 93 |
| --- | --- |

7208 51 20 93

| | 7208 51 20 97 |
| --- | --- |

7208 51 20 97

| | 7208 51 20 98 |
| --- | --- |

7208 51 20 98

| | 7208 51 91 10 |
| --- | --- |

7208 51 91 10

| | 7208 51 91 90 |
| --- | --- |

7208 51 91 90

| | 7208 51 98 10 |
| --- | --- |

7208 51 98 10

| | 7208 51 98 91 |
| --- | --- |

7208 51 98 91

| | 7208 51 98 99 |
| --- | --- |

7208 51 98 99

| | 7208 52 91 10 |
| --- | --- |

7208 52 91 10

| | 7208 52 91 90 |
| --- | --- |

7208 52 91 90

| | 7208 52 10 00 |
| --- | --- |

7208 52 10 00

| | 7208 52 99 00 |
| --- | --- |

7208 52 99 00

| | 7208 53 10 00 |
| --- | --- |

7208 53 10 00

| | 7211 13 00 00 |
| --- | --- |

7211 13 00 00

| | 7225 40 12 30 |
| --- | --- |

7225 40 12 30

| | 7225 40 40 00 |
| --- | --- |

7225 40 40 00

| | 7225 40 60 00 |
| --- | --- |

7225 40 60 00

| | 7225 99 00 10 |
| --- | --- |

7225 99 00 10

SA3. (Citi plakanie velmējumi)

| | 7208 40 00 90 |
| --- | --- |

7208 40 00 90

| | 7208 53 90 00 |
| --- | --- |

7208 53 90 00

| | 7208 54 00 00 |
| --- | --- |

7208 54 00 00

| | 7208 90 00 10 |
| --- | --- |

7208 90 00 10

| | 7209 15 00 00 |
| --- | --- |

7209 15 00 00

| | 7209 16 10 00 |
| --- | --- |

7209 16 10 00

| | 7209 16 90 00 |
| --- | --- |

7209 16 90 00

| | 7209 17 10 00 |
| --- | --- |

7209 17 10 00

| | 7209 17 90 00 |
| --- | --- |

7209 17 90 00

| | 7209 18 10 00 |
| --- | --- |

7209 18 10 00

| | 7209 18 91 00 |
| --- | --- |

7209 18 91 00

| | 7209 18 99 00 |
| --- | --- |

7209 18 99 00

| | 7209 25 00 00 |
| --- | --- |

7209 25 00 00

| | 7209 26 10 00 |
| --- | --- |

7209 26 10 00

| | 7209 26 90 00 |
| --- | --- |

7209 26 90 00

| | 7209 27 10 00 |
| --- | --- |

7209 27 10 00

| | 7209 27 90 00 |
| --- | --- |

7209 27 90 00

| | 7209 28 10 00 |
| --- | --- |

7209 28 10 00

| | 7209 28 90 00 |
| --- | --- |

7209 28 90 00

| | 7209 90 00 10 |
| --- | --- |

7209 90 00 10

| | 7210 11 00 10 |
| --- | --- |

7210 11 00 10

| | 7210 12 20 10 |
| --- | --- |

7210 12 20 10

| | 7210 12 80 10 |
| --- | --- |

7210 12 80 10

| | 7210 20 00 10 |
| --- | --- |

7210 20 00 10

| | 7210 30 00 10 |
| --- | --- |

7210 30 00 10

| | 7210 41 00 10 |
| --- | --- |

7210 41 00 10

| | 7210 49 00 10 |
| --- | --- |

7210 49 00 10

| | 7210 50 00 10 |
| --- | --- |

7210 50 00 10

| | 7210 61 00 10 |
| --- | --- |

7210 61 00 10

| | 7210 69 00 10 |
| --- | --- |

7210 69 00 10

| | 7210 70 10 10 |
| --- | --- |

7210 70 10 10

| | 7210 70 80 10 |
| --- | --- |

7210 70 80 10

| | 7210 90 30 10 |
| --- | --- |

7210 90 30 10

| | 7210 90 40 10 |
| --- | --- |

7210 90 40 10

| | 7210 90 80 91 |
| --- | --- |

7210 90 80 91

| | 7211 14 00 90 |
| --- | --- |

7211 14 00 90

| | 7211 19 00 90 |
| --- | --- |

7211 19 00 90

| | 7211 23 20 10 |
| --- | --- |

7211 23 20 10

| | 7211 23 30 10 |
| --- | --- |

7211 23 30 10

| | 7211 23 30 91 |
| --- | --- |

7211 23 30 91

| | 7211 23 80 10 |
| --- | --- |

7211 23 80 10

| | 7211 23 80 91 |
| --- | --- |

7211 23 80 91

| | 7211 29 00 10 |
| --- | --- |

7211 29 00 10

| | 7211 90 00 11 |
| --- | --- |

7211 90 00 11

| | 7212 10 10 00 |
| --- | --- |

7212 10 10 00

| | 7212 10 90 11 |
| --- | --- |

7212 10 90 11

| | 7212 20 00 11 |
| --- | --- |

7212 20 00 11

| | 7212 30 00 11 |
| --- | --- |

7212 30 00 11

| | 7212 40 20 10 |
| --- | --- |

7212 40 20 10

| | 7212 40 20 91 |
| --- | --- |

7212 40 20 91

| | 7212 40 80 11 |
| --- | --- |

7212 40 80 11

| | 7212 50 20 11 |
| --- | --- |

7212 50 20 11

| | 7212 50 30 11 |
| --- | --- |

7212 50 30 11

| | 7212 50 40 11 |
| --- | --- |

7212 50 40 11

| | 7212 50 61 11 |
| --- | --- |

7212 50 61 11

| | 7212 50 69 11 |
| --- | --- |

7212 50 69 11

| | 7212 50 90 13 |
| --- | --- |

7212 50 90 13

| | 7212 60 00 11 |
| --- | --- |

7212 60 00 11

| | 7212 60 00 91 |
| --- | --- |

7212 60 00 91

| | 7219 21 10 00 |
| --- | --- |

7219 21 10 00

| | 7219 21 90 00 |
| --- | --- |

7219 21 90 00

| | 7219 22 10 00 |
| --- | --- |

7219 22 10 00

| | 7219 22 90 00 |
| --- | --- |

7219 22 90 00

| | 7219 23 00 00 |
| --- | --- |

7219 23 00 00

| | 7219 24 00 00 |
| --- | --- |

7219 24 00 00

| | 7219 31 00 00 |
| --- | --- |

7219 31 00 00

| | 7219 32 10 00 |
| --- | --- |

7219 32 10 00

| | 7219 32 90 00 |
| --- | --- |

7219 32 90 00

| | 7219 33 10 00 |
| --- | --- |

7219 33 10 00

| | 7219 33 90 00 |
| --- | --- |

7219 33 90 00

| | 7219 34 10 00 |
| --- | --- |

7219 34 10 00

| | 7219 34 90 00 |
| --- | --- |

7219 34 90 00

| | 7219 35 10 00 |
| --- | --- |

7219 35 10 00

| | 7219 35 90 00 |
| --- | --- |

7219 35 90 00

| | 7225 40 12 90 |
| --- | --- |

7225 40 12 90

| | 7225 40 90 00 |
| --- | --- |

7225 40 90 00

SB Profila izstrādājumi

SB1. (Sijas)

| | 7207 19 80 10 |
| --- | --- |

7207 19 80 10

| | 7207 20 80 10 |
| --- | --- |

7207 20 80 10

| | 7216 31 10 10 |
| --- | --- |

7216 31 10 10

| | 7216 31 10 90 |
| --- | --- |

7216 31 10 90

| | 7216 31 90 00 |
| --- | --- |

7216 31 90 00

| | 7216 32 11 00 |
| --- | --- |

7216 32 11 00

| | 7216 32 19 00 |
| --- | --- |

7216 32 19 00

| | 7216 32 91 00 |
| --- | --- |

7216 32 91 00

| | 7216 32 99 00 |
| --- | --- |

7216 32 99 00

| | 7216 33 10 00 |
| --- | --- |

7216 33 10 00

| | 7216 33 90 00 |
| --- | --- |

7216 33 90 00

SB2. (Stieples stienīši)

| | 7213 10 00 00 |
| --- | --- |

7213 10 00 00

| | 7213 20 00 00 |
| --- | --- |

7213 20 00 00

| | 7213 91 10 00 |
| --- | --- |

7213 91 10 00

| | 7213 91 20 00 |
| --- | --- |

7213 91 20 00

| | 7213 91 41 00 |
| --- | --- |

7213 91 41 00

| | 7213 91 49 00 |
| --- | --- |

7213 91 49 00

| | 7213 91 70 00 |
| --- | --- |

7213 91 70 00

| | 7213 91 90 00 |
| --- | --- |

7213 91 90 00

| | 7213 99 10 00 |
| --- | --- |

7213 99 10 00

| | 7213 99 90 00 |
| --- | --- |

7213 99 90 00

| | 7221 00 10 00 |
| --- | --- |

7221 00 10 00

| | 7221 00 90 00 |
| --- | --- |

7221 00 90 00

| | 7227 10 00 00 |
| --- | --- |

7227 10 00 00

| | 7227 20 00 00 |
| --- | --- |

7227 20 00 00

| | 7227 90 10 00 |
| --- | --- |

7227 90 10 00

| | 7227 90 50 00 |
| --- | --- |

7227 90 50 00

| | 7227 90 95 00 |
| --- | --- |

7227 90 95 00

SB3. (Citi profila izstrādājumi)

| | 7207 19 12 10 |
| --- | --- |

7207 19 12 10

| | 7207 19 12 91 |
| --- | --- |

7207 19 12 91

| | 7207 19 12 99 |
| --- | --- |

7207 19 12 99

| | 7207 20 52 00 |
| --- | --- |

7207 20 52 00

| | 7214 20 00 00 |
| --- | --- |

7214 20 00 00

| | 7214 30 00 00 |
| --- | --- |

7214 30 00 00

| | 7214 91 10 00 |
| --- | --- |

7214 91 10 00

| | 7214 91 90 00 |
| --- | --- |

7214 91 90 00

| | 7214 99 10 00 |
| --- | --- |

7214 99 10 00

| | 7214 99 31 00 |
| --- | --- |

7214 99 31 00

| | 7214 99 39 00 |
| --- | --- |

7214 99 39 00

| | 7214 99 50 00 |
| --- | --- |

7214 99 50 00

| | 7214 99 71 10 |
| --- | --- |

7214 99 71 10

| | 7214 99 71 90 |
| --- | --- |

7214 99 71 90

| | 7214 99 79 10 |
| --- | --- |

7214 99 79 10

| | 7214 99 79 90 |
| --- | --- |

7214 99 79 90

| | 7214 99 95 10 |
| --- | --- |

7214 99 95 10

| | 7214 99 95 90 |
| --- | --- |

7214 99 95 90

| | 7215 90 00 10 |
| --- | --- |

7215 90 00 10

| | 7216 10 00 00 |
| --- | --- |

7216 10 00 00

| | 7216 21 00 00 |
| --- | --- |

7216 21 00 00

| | 7216 22 00 00 |
| --- | --- |

7216 22 00 00

| | 7216 40 10 00 |
| --- | --- |

7216 40 10 00

| | 7216 40 90 00 |
| --- | --- |

7216 40 90 00

| | 7216 50 10 00 |
| --- | --- |

7216 50 10 00

| | 7216 50 91 00 |
| --- | --- |

7216 50 91 00

| | 7216 50 99 00 |
| --- | --- |

7216 50 99 00

| | 7216 99 00 10 |
| --- | --- |

7216 99 00 10

| | 7218 99 20 00 |
| --- | --- |

7218 99 20 00

| | 7222 11 11 00 |
| --- | --- |

7222 11 11 00

| | 7222 11 19 00 |
| --- | --- |

7222 11 19 00

| | 7222 11 81 10 |
| --- | --- |

7222 11 81 10

| | 7222 11 81 90 |
| --- | --- |

7222 11 81 90

| | 7222 11 89 10 |
| --- | --- |

7222 11 89 10

| | 7222 11 89 90 |
| --- | --- |

7222 11 89 90

| | 7222 19 10 00 |
| --- | --- |

7222 19 10 00

| | 7222 19 90 00 |
| --- | --- |

7222 19 90 00

| | 7222 30 97 10 |
| --- | --- |

7222 30 97 10

| | 7222 40 10 00 |
| --- | --- |

7222 40 10 00

| | 7222 40 90 10 |
| --- | --- |

7222 40 90 10

| | 7224 90 02 89 |
| --- | --- |

7224 90 02 89

| | 7224 90 31 00 |
| --- | --- |

7224 90 31 00

| | 7224 90 38 00 |
| --- | --- |

7224 90 38 00

| | 7228 10 20 00 |
| --- | --- |

7228 10 20 00

| | 7228 20 10 10 |
| --- | --- |

7228 20 10 10

| | 7228 20 10 91 |
| --- | --- |

7228 20 10 91

| | 7228 20 91 10 |
| --- | --- |

7228 20 91 10

| | 7228 20 91 90 |
| --- | --- |

7228 20 91 90

| | 7228 30 20 00 |
| --- | --- |

7228 30 20 00

| | 7228 30 41 00 |
| --- | --- |

7228 30 41 00

| | 7228 30 49 00 |
| --- | --- |

7228 30 49 00

| | 7228 30 61 00 |
| --- | --- |

7228 30 61 00

| | 7228 30 69 00 |
| --- | --- |

7228 30 69 00

| | 7228 30 70 00 |
| --- | --- |

7228 30 70 00

| | 7228 30 89 00 |
| --- | --- |

7228 30 89 00

| | 7228 60 20 10 |
| --- | --- |

7228 60 20 10

| | 7228 60 80 10 |
| --- | --- |

7228 60 80 10

| | 7228 70 10 00 |
| --- | --- |

7228 70 10 00

| | 7228 70 90 10 |
| --- | --- |

7228 70 90 10

| | 7228 80 00 10 |
| --- | --- |

7228 80 00 10

| | 7228 80 00 90 |
| --- | --- |

7228 80 00 90

| | 7301 10 00 00 |
| --- | --- |

7301 10 00 00

---

II PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

III PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

IV PIELIKUMS

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË






  Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes & énergie |
| --- | --- |
| Administration du potentiel économique |
| Politiques d'accès aux marchés, Services Licences |
| Rue Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Fax: +32-2-230 83 22 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes & énergie

Administration du potentiel économique

Politiques d'accès aux marchés, Services Licences

Rue Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Fax: +32-2-230 83 22

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie |
| --- |
| Bestuur Economisch Potentieel |
| Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Fax: +32-2-230 83 22 |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Bestuur Economisch Potentieel

Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Fax: +32-2-230 83 22

| | EESTI






  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Fax: +372-631 36 60 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Fax: +372-631 36 60

| | ΕΛΛΑΣ






  Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- | --- |
| Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Fax: +301-328 60 94 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Fax: +301-328 60 94

| | ČESKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Fax: +420-224 21 21 33 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Fax: +420-224 21 21 33

| | DANMARK






  Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Vejlsøvej 29 |
| DK-8600 Silkeborg |
| Fax: +45-35-46 64 01 |

DANMARK

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Vejlsøvej 29

DK-8600 Silkeborg

Fax: +45-35-46 64 01

| | DEUTSCHLAND






  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 29-35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Fax: +49-61-969 42 26 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Strasse 29-35

D-65760 Eschborn 1

Fax: +49-61-969 42 26

| | ITALIA






  Ministero delle Attivita Produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| I-00144 Roma |
| Fax: +39-6-59 93 22 35/59 93 26 36 |

ITALIA

Ministero delle Attivita Produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

I-00144 Roma

Fax: +39-6-59 93 22 35/59 93 26 36

| | ΚΥΠΡΟΣ






  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ: +357-22-37 51 20 |

ΚΥΠΡΟΣ

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ: +357-22-37 51 20

| | ESPAÑA






  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| E-28046 Madrid |
| Fax: +34-91-349 38 31 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

E-28046 Madrid

Fax: +34-91-349 38 31

| | FRANCE






  SETICE |
| --- | --- |
| 8, rue de la Tour-des-Dames |
| F-75436 Paris Cedex 09 |
| Fax: +33-1-55 07 46 69 |

FRANCE

SETICE

8, rue de la Tour-des-Dames

F-75436 Paris Cedex 09

Fax: +33-1-55 07 46 69

| | IRELAND






  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| IE-Dublin 2 |
| Fax: +353-1-631 25 62 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

IE-Dublin 2

Fax: +353-1-631 25 62

| | ÖSTERREICH






  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |
| Aussenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Fax: +43-1-7 11 00/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Aussenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Fax: +43-1-7 11 00/83 86

| | POLSKA






  Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki |
| --- | --- |
| Społecznej |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Fax: +48-22-693 40 21/693 40 22 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki

Społecznej

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Fax: +48-22-693 40 21/693 40 22

| | LATVIJA






  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fax: +371-728 08 82 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fax: +371-728 08 82

| | LIETUVA






  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Fax: +370-5-26 23 974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Fax: +370-5-26 23 974

| | LUXEMBOURG






  Ministère des affaires étrangères |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Fax: +352-46 61 38 |

LUXEMBOURG

Ministère des affaires étrangères

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Fax: +352-46 61 38

| | MAGYARORSZÁG






  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Margit krt. 85. |
| HU-1024 Budapest |
| Fax: +36-1-336 73 02 |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

HU-1024 Budapest

Fax: +36-1-336 73 02

| | MALTA






  Diviżjoni ghall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Fax: +356-25-69 02 99 |

MALTA

Diviżjoni ghall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Fax: +356-25-69 02 99

| | NEDERLAND






  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| NL-9700 RD Groningen |
| Fax: +31-50-523 23 41 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

NL-9700 RD Groningen

Fax: +31-50-523 23 41

| | PORTUGAL






  Ministério das Finanças |
| --- | --- |
| Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa |
| PT-1140-060 Lisboa |
| Fax: +351-218 814 261 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças

Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa

PT-1140-060 Lisboa

Fax: +351-218 814 261

| | SLOVENIJA






  Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Področje ekonomskih odnosov s tujino |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Fax: +386-1-478 36 11 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za gospodarstvo

Področje ekonomskih odnosov s tujino

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Fax: +386-1-478 36 11

| | SLOVENSKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo hospodárstva SR |
| --- | --- |
| Odbor licencií |
| Mierová 19 |
| SK-827 15 Bratislava 212 |
| Fax: +421-2-43 42 39 19 |

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo hospodárstva SR

Odbor licencií

Mierová 19

SK-827 15 Bratislava 212

Fax: +421-2-43 42 39 19

| | SUOMI






  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |
| Telekopio: +358-20-492 28 52 |

SUOMI

Tullihallitus

PL 512

FIN-00101 Helsinki

Telekopio: +358-20-492 28 52

| | SVERIGE






  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| S-11386 Stockholm |
| Fax: +46-8-30 67 59 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

S-11386 Stockholm

Fax: +46-8-30 67 59

| | UNITED KINGDOM






  Department of Trade and Industry |
| --- | --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| UK-TS23 2NF |
| Fax: +44-1642-36 42 69 |

UNITED KINGDOM

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

UK-TS23 2NF

Fax: +44-1642-36 42 69

---

V PIELIKUMS

DAUDZUMA LIMITI

| (tonnās) |
| --- |
| Izstrādājumi | 2005. gads |
| SA. Plakanie velmējumi |
| SA1. Tinumi | 83 460 |
| SA2. Biezās plāksnes | 263 434 |
| SA3. Citi plakanie velmējumi | 96 950 |
| SB. Profila izstrādājumi |
| SB1. Sijas | 17 430 |
| SB2. Stieples stienīši | 81 790 |
| SB3. Citi profila izstrādājumi | 160 006 |

(tonnās)

Izstrādājumi

2005. gads

SA. Plakanie velmējumi

SA1. Tinumi

83 460

SA2. Biezās plāksnes

263 434

SA3. Citi plakanie velmējumi

96 950

SB. Profila izstrādājumi

SB1. Sijas

17 430

SB2. Stieples stienīši

81 790

SB3. Citi profila izstrādājumi

160 006

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 395/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 395/38

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2267/2004

(2004. gada 20. decembris)

par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību starp Kopienu un Krievijas Federāciju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (1), nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par daudzuma ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(1)

Partnerības un sadarbības nolīgums, ar ko izveido partnerību starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (1), nosaka, ka noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecība jāveic saskaņā ar īpašu nolīgumu par daudzuma ierobežojumiem.

| (2) | Pašreiz spēkā esošais divpusējs Nolīgums starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) un Krievijas Federācijas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību (2), kas noslēgts 2002. gada 9. jūlijā, zaudēs spēku 2004. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(2)

Pašreiz spēkā esošais divpusējs Nolīgums starp Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (EOTK) un Krievijas Federācijas valdību par noteiktu tērauda izstrādājumu tirdzniecību (2), kas noslēgts 2002. gada 9. jūlijā, zaudēs spēku 2004. gada 31. decembrī.

| (3) | Pēc EOTK līguma darbības termiņa beigām Eiropas Kopiena ir pārņēmusi EOTK starptautiskās saistības, un pasākumi, kas attiecas uz tērauda izstrādājumu tirdzniecību ar trešām valstīm, tagad ir Kopienas kompetencē tirdzniecības politikas jomā. |
| --- | --- |

(3)

Pēc EOTK līguma darbības termiņa beigām Eiropas Kopiena ir pārņēmusi EOTK starptautiskās saistības, un pasākumi, kas attiecas uz tērauda izstrādājumu tirdzniecību ar trešām valstīm, tagad ir Kopienas kompetencē tirdzniecības politikas jomā.

| (4) | Iepriekšējas pušu apspriedes parādīja, ka abas puses vēlas noslēgt jaunu nolīgumu 2005. gadam un turpmākajiem gadiem. |
| --- | --- |

(4)

Iepriekšējas pušu apspriedes parādīja, ka abas puses vēlas noslēgt jaunu nolīgumu 2005. gadam un turpmākajiem gadiem.

| (5) | Līdz jaunā nolīguma parakstīšanai un spēkā stāšanās dienai būtu jānosaka daudzuma limiti 2005. gadam. |
| --- | --- |

(5)

Līdz jaunā nolīguma parakstīšanai un spēkā stāšanās dienai būtu jānosaka daudzuma limiti 2005. gadam.

| (6) | Tā kā joprojām pastāv apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti daudzuma limiti 2004. gadam, 2005. gadam ir lietderīgi noteikt daudzuma limitus tādā pašā līmenī kā 2004. gadā, tomēr pilnībā ņemot vērā ES paplašināšanos. |
| --- | --- |

(6)

Tā kā joprojām pastāv apstākļi, uz kuru pamata tika noteikti daudzuma limiti 2004. gadam, 2005. gadam ir lietderīgi noteikt daudzuma limitus tādā pašā līmenī kā 2004. gadā, tomēr pilnībā ņemot vērā ES paplašināšanos.

| (7) | Būtu jānodrošina līdzekļi minētā režīma pārvaldīšanai Kopienā tā, lai veicinātu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jānodrošina līdzekļi minētā režīma pārvaldīšanai Kopienā tā, lai veicinātu jaunā nolīguma īstenošanu, paredzot pēc iespējas līdzīgus noteikumus.

| (8) | Būtu jānodrošina attiecīgo izstrādājumu izcelsmes pārbaudi, un šim nolūkam ir izveidotas atbilstīgas administratīvās sadarbības metodes. |
| --- | --- |

(8)

Būtu jānodrošina attiecīgo izstrādājumu izcelsmes pārbaudi, un šim nolūkam ir izveidotas atbilstīgas administratīvās sadarbības metodes.

| (9) | Izstrādājumus, kas atrodas brīvajā zonā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot attiecīgo izstrādājumu daudzuma limitu izmantojumu. |
| --- | --- |

(9)

Izstrādājumus, kas atrodas brīvajā zonā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ievešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms), nevajadzētu ņemt vērā, aprēķinot attiecīgo izstrādājumu daudzuma limitu izmantojumu.

| (10) | Lai efektīvi piemērotu šo regulu, būtu jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā ir nepieciešama importa licence. |
| --- | --- |

(10)

Lai efektīvi piemērotu šo regulu, būtu jāievieš prasība, ka attiecīgo izstrādājumu laišanai brīvā apgrozībā Kopienā ir nepieciešama importa licence.

| (11) | Lai nodrošinātu, ka daudzuma limiti netiek pārsniegti, būtu jāizveido pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences pirms Komisijas apstiprinājuma iegūšanas par to, ka iesaistītie daudzumi nepārsniedz attiecīgos daudzuma limitus, |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu, ka daudzuma limiti netiek pārsniegti, būtu jāizveido pārvaldības procedūra, saskaņā ar kuru dalībvalstu kompetentās iestādes neizsniedz importa licences pirms Komisijas apstiprinājuma iegūšanas par to, ka iesaistītie daudzumi nepārsniedz attiecīgos daudzuma limitus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Šo regulu piemēro no 2005. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 31. decembrim attiecībā uz to Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu, kas uzskaitīti I pielikumā.

2.   Tērauda izstrādājumus klasificē izstrādājumu grupās tā, kā tas ir norādīts I pielikumā.

3.   Izstrādājumu klasifikācija, kas ir norādīta I pielikumā, balstās uz kombinēto nomenklatūru (KN), kura ir noteikta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2658/87 (1987. gada 23. jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (3).

4.   Pirmajā punktā minēto izstrādājumu izcelsmi nosaka saskaņā ar spēkā esošiem Kopienas noteikumiem.

2. pants

1.   Attiecībā uz I pielikumā minēto Krievijas Federācijas izcelsmes tērauda izstrādājumu importu Kopienā piemēro daudzuma limitus, kas ir norādīti V pielikumā. Lai I pielikumā minētos Krievijas Federācijas izcelsmes izstrādājumus laistu brīvā apgrozībā Kopienā, ir jāuzrāda izcelsmes sertifikāts, kas parādīts II pielikumā, un importa licence, kuru ir izsniegušas dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar 4. pantu.

2.   Lai nodrošinātu, ka daudzumi, par kuriem ir izsniegtas importa licences, nevienā brīdī nepārsniedz kopējos daudzuma limitus katrai izstrādājumu grupai, IV pielikumā uzskaitītās kompetentās iestādes izsniedz importa licences tikai pēc Komisijas apstiprinājuma saņemšanas par to, ka daudzuma limitu robežās piegādātājvalstij vēl ir pieejams daudzums attiecīgajai tērauda izstrādājumu grupai, par kuru importētājs vai importētāji ir iesnieguši pieteikumus minētajām iestādēm.

3.   Atļautos importa daudzumus atskaita no daudzuma limitiem, kas noteikti gadam, kurā izstrādājumi ir nosūtīti eksporta valstī. Uzskata, ka izstrādājumi ir nosūtīti dienā, kad tie ir iekrauti izvešanas veikšanai paredzētajā transportlīdzeklī.

3. pants

1.   Daudzuma limiti, kas minēti V pielikumā, neattiecas uz izstrādājumiem, kas atrodas brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā vai kas ievesti saskaņā ar noteikumiem par muitas noliktavām, ieviešanu uz laiku vai ievešanu pārstrādei (neuzlikšanas režīms).

2.   Ja 1. punktā minētos izstrādājumus vēlāk, nemainītā stāvoklī vai pēc apstrādes vai pārstrādes, laiž brīvā apgrozībā, 2. panta 2. punktu piemēro, un izstrādājumus, kas šādā veidā ir laisti apgrozībā, atskaita no attiecīgā daudzuma limita, kas norādīts V pielikumā.

4. pants

1.   Lai piemērotu 2. panta 2. punktu, pirms licences izsniegšanas IV pielikumā uzskaitītās dalībvalstu kompetentās iestādes paziņo Komisijai par daudzumiem, attiecībā uz kuriem pieprasītas importa licences, pievienojot eksporta licences oriģinālu, ko tās saņēmušas. Komisija, savukārt, hronoloģiskā secībā, kādā saņemti dalībvalstu paziņojumi (rindas kārtībā), paziņo, vai pieprasītais(-ie) daudzums(-i) ir pieejams(-i) ieviešanai.

2.   Paziņojumos Komisijai iekļautie pieprasījumi ir derīgi, ja tie katrā gadījumā nepārprotami norāda eksporta valsti, attiecīgā izstrādājuma kodu, importējamo daudzumu, eksporta licences numuru, kvotas gadu, kā arī dalībvalsti, kurā izstrādājumus paredzēts laist brīvā apgrozībā.

3.   Ciktāl tas ir iespējams, Komisija iestādēm apstiprina visu daudzumu, kas ir norādīts pieprasījumos, kuri ir paziņoti par katru izstrādājumu grupu.

4.   Kompetentās iestādes, tiklīdz tām kļūst zināms, nekavējoties paziņo Komisijai par daudzumiem, kas nav izmantoti importa licences derīguma termiņā. Šādi neizmantotie daudzumi automātiski tiek iekļauti Kopienas daudzuma limita atlikumā katrai izstrādājumu grupai.

5.   Paziņojumus, kas minēti 1. līdz 4. punktā, pārsūta elektroniski, izmantojot integrētu tīklu, kas izveidots šim nolūkam, izņemot gadījumus, kad īpaši svarīgu tehnisku iemeslu dēļ uz laiku jāizmanto citi saziņas līdzekļi.

6.   Importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus izsniedz saskaņā ar 12. līdz 16. pantu.

7.   Dalībvalstu kompetentās iestādes informē Komisiju par katru izsniegtās importa licences vai līdzvērtīga dokumenta anulēšanu gadījumos, kad attiecīgo eksporta licenci atsaukušas vai anulējušas Krievijas Federācijas kompetentās iestādes. Tomēr gadījumā, ja Krievijas Federācijas kompetentās iestādes Komisiju vai dalībvalstu kompetentās iestādes par eksporta licenču atsaukšanu vai anulēšanu informējušas pēc attiecīgo izstrādājumu ievešanas Kopienā, attiecīgos daudzumus atskaita no daudzuma limita gadam, kurā izstrādājumi tika nosūtīti.

5. pants

1.   Ja Komisijai kļūst zināms, ka Krievijas Federācijas izcelsmes izstrādājumi, kas uzskaitīti I pielikumā, ir tikuši pārkrauti, tiem ir mainīts maršruts vai arī citā veidā tie ir tikuši ievesti Kopienas teritorijā, apejot 2. pantā minētos daudzuma limitus, un tā uzskata, ka ir jāveic vajadzīgos pielāgojumus, Komisija pieprasa uzsākt apspriedes, lai panāktu vienošanos par attiecīgo daudzuma limitu pielāgojumiem.

2.   Līdz 1. punktā minēto apspriežu rezultāta sasniegšanai Komisija var lūgt Krievijas Federāciju veikt nepieciešamos piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiks ievēroti daudzuma limitu pielāgojumi, kas vienojoties tiks noteikti šādu apspriežu rezultātā.

3.   Ja Kopiena un Krievijas Federācija nespēj panākt apmierinošu risinājumu un Komisija konstatē nepārprotamus pierādījumus daudzuma limitu apiešanai, tā atskaita attiecīgo Krievijas Federācijas izcelsmes izstrādājumu daudzumu no daudzuma limitiem.

6. pants

1.   Eksporta licence (kuru izsniedz Krievijas Federācijas kompetentās iestādes) ir nepieciešama attiecībā uz katru tērauda izstrādājumu sūtījumu, uz kuru attiecas V pielikumā norādītie daudzuma limiti, ievērojot minēto limitu līmeni.

2.   Lai tiktu izsniegta 12. pantā minētā importa licence, importētājs iesniedz eksporta licences oriģinālu.

7. pants

1.   Eksporta licencei jāatbilst paraugam, kas iekļauts II pielikumā, un tajā cita starpā jābūt apliecinājumam, ka attiecīgo izstrādājumu daudzums ir atskaitīts no daudzuma limita, kas noteikts attiecīgajai izstrādājumu grupai.

2.   Katra eksporta licence attiecas tikai uz vienu no I pielikumā uzskaitītajām izstrādājumu grupām.

8. pants

Eksporta daudzumus atskaita no daudzuma limitiem, kas paredzēti gadam, kurā licencē minētie izstrādājumi tikuši nosūtīti 2. panta 3. punkta nozīmē.

9. pants

1.   Eksporta licencē, kas minēta 6. pantā, var iekļaut papildu eksemplārus, kas par tādiem ir atbilstīgi apzīmēti. Eksporta licences un tās eksemplārus, kā arī izcelsmes sertifikātu un tā eksemplārus sagatavo angļu valodā.

2.   Ja 1. punktā minētie dokumenti tiek aizpildīti ar roku, ieraksti jāizdara ar tinti un lielajiem burtiem.

3.   Eksporta licencēm vai līdzvērtīgiem dokumentiem ir jāatbilst 210 x 297 mm formātam. Tajos izmanto minētā izmēra baltu rakstāmpapīru, kas nesatur koksnes masu un nesver mazāk par 25 g/m2. Katrai daļai ir jābūt iespiestam gijošēta aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.

4.   Kopienas kompetentās iestādes importa vajadzībām saskaņā ar šīs regulas noteikumiem pieņem tikai oriģinālus.

5.   Katrai eksporta licencei vai līdzvērtīgam dokumentam tiek piešķirts standartizēts sērijas numurs, iespiests vai neiespiests, ar kura palīdzību to var identificēt. Minēto numuru veido šādi elementi:

| — | divi burti, kas šādi identificē eksporta valsti:







  RU | = | Krievijas Federācija |
| --- | --- | --- | --- |

—

divi burti, kas šādi identificē eksporta valsti:

RU

=

Krievijas Federācija

| — | divi burti, kas šādi identificē paredzamā galamērķa dalībvalsti:







  BE | = | Beļģija; |
| --- | --- | --- | --- |
| CZ | = | Čehijas Republika; |
| DK | = | Dānija; |
| DE | = | Vācija; |
| EE | = | Igaunija; |
| EL | = | Grieķija; |
| ES | = | Spānija; |
| FR | = | Francija; |
| IE | = | Īrija; |
| IT | = | Itālija; |
| CY | = | Kipra; |
| LV | = | Latvija; |
| LT | = | Lietuva; |
| LU | = | Luksemburga; |
| HU | = | Ungārija; |
| MT | = | Malta; |
| NL | = | Nīderlande; |
| AT | = | Austrija; |
| PL | = | Polija; |
| PT | = | Portugāle; |
| SI | = | Slovēnija; |
| SK | = | Slovākija; |
| FI | = | Somija; |
| SE | = | Zviedrija; |
| GB | = | Apvienotā Karaliste; |

—

divi burti, kas šādi identificē paredzamā galamērķa dalībvalsti:

BE

=

Beļģija;

CZ

=

Čehijas Republika;

DK

=

Dānija;

DE

=

Vācija;

EE

=

Igaunija;

EL

=

Grieķija;

ES

=

Spānija;

FR

=

Francija;

IE

=

Īrija;

IT

=

Itālija;

CY

=

Kipra;

LV

=

Latvija;

LT

=

Lietuva;

LU

=

Luksemburga;

HU

=

Ungārija;

MT

=

Malta;

NL

=

Nīderlande;

AT

=

Austrija;

PL

=

Polija;

PT

=

Portugāle;

SI

=

Slovēnija;

SK

=

Slovākija;

FI

=

Somija;

SE

=

Zviedrija;

GB

=

Apvienotā Karaliste;

| — | viencipara skaitlis, kas norāda uz kvotas gadu un kas atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, “4” - 2004 gadam; |
| --- | --- |

—

viencipara skaitlis, kas norāda uz kvotas gadu un kas atbilst attiecīgā gada pēdējam ciparam, piemēram, “4” - 2004 gadam;

| — | divciparu skaitlis, kas norāda uz eksporta valsts izsniedzēju iestādi; |
| --- | --- |

—

divciparu skaitlis, kas norāda uz eksporta valsts izsniedzēju iestādi;

| — | piecciparu skaitlis pēc kārtas no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij. |
| --- | --- |

—

piecciparu skaitlis pēc kārtas no 00001 līdz 99999, kas piešķirts konkrētai galamērķa dalībvalstij.

10. pants

Eksporta licenci var izsniegt pēc to izstrādājumu nosūtīšanas, uz kuriem tā attiecas. Šādos gadījumos tajā tiek izdarīts uzraksts “issued retrospectively”.

11. pants

Ja eksporta licence tiek nozagta, pazaudēta vai iznīcināta, eksportētājs var lūgt kompetento iestādi, kas izsniedza dokumentu, izsniegt dublikātu, pamatojoties uz eksportētāja rīcībā esošajiem dokumentiem. Šādā veidā izsniegtā licences dublikātā izdara uzrakstu “duplicate”.

Dublikātā norāda oriģinālās licences datumu.

12. pants

1.   Ja Komisija saskaņā ar 4. pantu apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgā daudzuma limita robežās, dalībvalstu kompetentās iestādes izsniedz importa licenci piecu darba dienu laikā pēc dienas, kad importētājs uzrādījis attiecīgās eksporta licences oriģinālu. Tas jāuzrāda ne vēlāk kā 31. martā gadā, kas seko gadam, kurā licencē minētie izstrādājumi tikuši nosūtīti. Importa licences izsniedz jebkuras dalībvalsts kompetentās iestādes neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts norādīta uz eksporta licences, ja vien Komisija saskaņā ar 4. pantu ir apstiprinājusi, ka pieprasītais daudzums ir pieejams attiecīgā daudzuma limita robežās.

2.   Importa licences derīguma termiņš ir četri mēneši no tās izsniegšanas brīža. Pamatojoties uz importētāja motivētu pieprasījumu, dalībvalsts kompetentās iestādes var pagarināt licences derīguma termiņu par ne vairāk kā papildu četriem mēnešiem.

3.   Importa licences ir jāizgatavo saskaņā ar III pielikumā iekļauto paraugu, un tās ir derīgas visā Kopienas muitas teritorijā.

4.   Lai iegūtu importa licenci, importētāja deklarācijā vai pieprasījumā ir jāiekļauj šādas ziņas:

| (a) | pilns eksportētāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

(a)

pilns eksportētāja nosaukums un adrese;

| (b) | pilns importētāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

(b)

pilns importētāja nosaukums un adrese;

| (c) | precīzs izstrādājumu apraksts un TARIC kods (-i); |
| --- | --- |

(c)

precīzs izstrādājumu apraksts un TARIC kods (-i);

| (d) | izstrādājumu izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

(d)

izstrādājumu izcelsmes valsts;

| (e) | nosūtīšanas valsts; |
| --- | --- |

(e)

nosūtīšanas valsts;

| (f) | atbilstošā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums; |
| --- | --- |

(f)

atbilstošā izstrādājumu grupa un attiecīgo izstrādājumu daudzums;

| (g) | tīrais svars pēc TARIC pozīcijām; |
| --- | --- |

(g)

tīrais svars pēc TARIC pozīcijām;

| (h) | izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas pēc TARIC pozīcijām; |
| --- | --- |

(h)

izstrādājumu CIF vērtība uz Kopienas robežas pēc TARIC pozīcijām;

| (i) | vai attiecīgie izstrādājumi ir standartam neatbilstošie vai otršķirīgie izstrādājumi; |
| --- | --- |

(i)

vai attiecīgie izstrādājumi ir standartam neatbilstošie vai otršķirīgie izstrādājumi;

| (j) | maksājumu un piegādes datumi, preču pavadzīmes un pirkuma līguma kopija, ja nepieciešams; |
| --- | --- |

(j)

maksājumu un piegādes datumi, preču pavadzīmes un pirkuma līguma kopija, ja nepieciešams;

| (k) | eksporta licences datums un numurs; |
| --- | --- |

(k)

eksporta licences datums un numurs;

| (l) | jebkurš iekšējais kods, ko izmanto administratīvos nolūkos; |
| --- | --- |

(l)

jebkurš iekšējais kods, ko izmanto administratīvos nolūkos;

| (m) | datums un importētāja paraksts. |
| --- | --- |

(m)

datums un importētāja paraksts.

5.   Importētājam nav pienākums importēt visu licencē norādīto daudzumu ar vienu sūtījumu.

13. pants

Dalībvalstu kompetento iestāžu izsniegto importa licenču derīgums ir atkarīgs no eksporta licenču derīguma un daudzumiem, kas ir norādīti eksporta licencēs, kuras ir izsniegušas Krievijas Federācijas kompetentās iestādes un uz kuru pamata izsniegtas importa licences.

14. pants

Dalībvalstu kompetentās iestādes atbilstīgi 2. panta 2. punktam un bez diskriminācijas izsniedz importa licences vai līdzvērtīgus dokumentus jebkuram importētājam Kopienā neatkarīgi no vietas, kur tas Kopienā reģistrēts, neskarot atbilstību citām spēkā esošajos noteikumos noteiktajām prasībām.

15. pants

1.   Ja Komisija konstatē, ka kopējais izstrādājumu daudzums, par ko Krievijas Federācija izsniegusi eksporta licences konkrētā izstrādājumu grupā, pārsniedz daudzuma limitu attiecīgajai izstrādājumu grupai, tā nekavējoties informē dalībvalstu kompetentās licencēšanas iestādes, lai apturētu turpmāku importa licenču izsniegšanu. Šādā gadījumā Komisija nekavējoties uzsāk apspriedes.

2.   Dalībvalstu kompetentās iestādes atsaka importa licences izsniegšanu attiecībā uz Krievijas Federācijas izcelsmes izstrādājumiem, par kuriem nav izsniegtas eksporta licences saskaņā ar 6. līdz 11. panta noteikumiem.

16. pants

1.   Veidlapām, kuras dalībvalstu kompetentās iestādes izmanto 12. pantā minēto importa licenču izsniegšanai, jāatbilst importa licences paraugam, kas ir dots III pielikumā.

2.   Importa licenču veidlapas un izvilkumus no tām sagatavo divos eksemplāros, no kuriem vienu apzīmē kā “Turētāja eksemplāru”, tam piešķirot numuru 1, un izsniedz pieteikuma iesniedzējam; otru apzīmē kā “Izsniedzējas iestādes eksemplāru”, tam piešķirot numuru 2, un to glabā licences izsniedzēja iestāde. Administratīvos nolūkos kompetentās iestādes otrajai veidlapai var pievienot papildu eksemplārus.

3.   Veidlapas iespiež uz balta papīra, kas nesatur koksnes masu, derīga rakstīšanai un ar svaru no 55 līdz 65 g/m2. Papīra izmēram jābūt 210 x 297 mm, atstarpēm starp rindām ir jābūt 4,24 mm (t.i., 1/6 collas), veidlapas izkārtojumam precīzi jāatbilst paraugam. Licences pirmā eksemplāra, kas ir pati licence, abās pusēs jābūt iespiestam sarkanam gijošētam aizsargraksta fonam, kas padara acīm redzamus mehāniska vai ķīmiska rakstura viltojumus.

4.   Par veidlapu iespiešanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var iespiest arī iespiedēji, ko nozīmējušas dalībvalstis, kurās tie ir reģistrēti. Pēdējā gadījumā katrā veidlapā jābūt norādei par šo dalībvalsts nozīmējumu. Uz katras veidlapas norāda iespiedēja nosaukumu, adresi vai zīmi, pēc kuras var identificēt iespiedēju.

5.   Izsniedzot importa licenci vai izrakstu, tam tiek piešķirts izsniegšanas numurs, kuru nosaka dalībvalsts kompetentās iestādes. Importa licences numuru paziņo Komisijai elektroniski, izmantojot integrētu tīklu, kas izveidots saskaņā ar 4. pantu.

6.   Licences un izrakstus aizpilda attiecīgās izsniedzējas dalībvalsts valsts valodā vai vienā no valsts valodām.

7.   Ailē Nr. 10 kompetentās iestādes norāda attiecīgo tērauda izstrādājuma grupu.

8.   Izsniegšanas un debeta iestāžu atpazīšanas zīmes izvieto ar zīmogu. Tomēr izsniedzēju iestāžu zīmogu vietā var izmantot gofrētāju kopā ar perforētiem burtiem vai cipariem, kā arī drukātu tekstu uz licences. Izsniegšanas iestādes piešķirto daudzumu ierakstīšanai izmanto jebkuras pret viltojumiem drošas metodes, kas neļauj patvaļīgi grozīt ciparus vai atsauces.

9.   Pirmā un otrā eksemplāra otrā pusē jābūt ailei, kurā muitas iestādes var ierakstīt daudzumu, kad nokārtotas importa formalitātes, vai kur kompetentās pārvaldes iestādes var ierakstīt daudzumu, izsniedzot izrakstu. Ja licencē vai izrakstā debeta ierakstiem paredzēta vieta nav pietiekama, kompetentās iestādes licencei vai izrakstam var pievienot vienu vai vairākas papildu lapas ar ailēm, kas atbilst ailēm, kas izvietotas licences vai izraksta 1. un 2. eksemplāra otrā pusē. Debeta iestādes zīmogu izvieto tā, lai puse no zīmoga atrastos uz licences vai izraksta, bet otra puse būtu uz papildu lapas. Ja ir vairāk nekā viena papildu lapa, nākamos zīmoga nospiedumus izvieto līdzīgi pār katru lapu un iepriekšējo lapu.

10.   Izsniegtajām importa licencēm un izrakstiem, ierakstiem un apstiprinājumiem, ko izdarījušas dalībvalstu kompetentās iestādes, visās citās dalībvalstīs ir tāds pats juridiskais spēks kā dokumentiem, ierakstiem un apstiprinājumiem, ko izdara šīs dalībvalsts iestādes.

11.   Vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes var pieprasīt iztulkot licenču vai izrakstu saturu šīs dalībvalsts valsts valodā vai vienā no šīs dalībvalsts valsts valodām.

17. pants

Šī regula stājas spēka tās publicēšanas dienā “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 20. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. VAN GEEL

---

(1)  OV L 327, 28.11.1997., 3. lpp.

1

(2)  OV L 195, 24.7.2002., 54. lpp.

2

(3)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi ir izdarīti ar Komisijas Regulu (EK)Nr. 1989/2004 (OV L 344, 20.11.2004., 5. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

SA Plakanie velmējumi

SA1. Tinumi

| | 7208 10 00 00 |
| --- | --- |

7208 10 00 00

| | 7208 25 00 00 |
| --- | --- |

7208 25 00 00

| | 7208 26 00 00 |
| --- | --- |

7208 26 00 00

| | 7208 27 00 00 |
| --- | --- |

7208 27 00 00

| | 7208 36 00 00 |
| --- | --- |

7208 36 00 00

| | 7208 37 00 90 |
| --- | --- |

7208 37 00 90

| | 7208 38 00 90 |
| --- | --- |

7208 38 00 90

| | 7208 39 00 90 |
| --- | --- |

7208 39 00 90

| | 7211 14 00 10 |
| --- | --- |

7211 14 00 10

| | 7211 19 00 10 |
| --- | --- |

7211 19 00 10

| | 7219 11 00 00 |
| --- | --- |

7219 11 00 00

| | 7219 12 10 00 |
| --- | --- |

7219 12 10 00

| | 7219 12 90 00 |
| --- | --- |

7219 12 90 00

| | 7219 13 10 00 |
| --- | --- |

7219 13 10 00

| | 7219 13 90 00 |
| --- | --- |

7219 13 90 00

| | 7219 14 10 00 |
| --- | --- |

7219 14 10 00

| | 7219 14 90 00 |
| --- | --- |

7219 14 90 00

| | 7225 20 00 10 |
| --- | --- |

7225 20 00 10

| | 7225 30 10 00 |
| --- | --- |

7225 30 10 00

| | 7225 30 90 00 |
| --- | --- |

7225 30 90 00

SA1a. Karstie velmējumi ruļļos pārvelmēšanai

| | 7208 37 00 10 |
| --- | --- |

7208 37 00 10

| | 7208 38 00 10 |
| --- | --- |

7208 38 00 10

| | 7208 39 00 10 |
| --- | --- |

7208 39 00 10

SA2. Biezās plāksnes

| | 7208 40 00 10 |
| --- | --- |

7208 40 00 10

| | 7208 51 20 10 |
| --- | --- |

7208 51 20 10

| | 7208 51 20 91 |
| --- | --- |

7208 51 20 91

| | 7208 51 20 93 |
| --- | --- |

7208 51 20 93

| | 7208 51 20 97 |
| --- | --- |

7208 51 20 97

| | 7208 51 20 98 |
| --- | --- |

7208 51 20 98

| | 7208 51 91 10 |
| --- | --- |

7208 51 91 10

| | 7208 51 91 90 |
| --- | --- |

7208 51 91 90

| | 7208 51 98 10 |
| --- | --- |

7208 51 98 10

| | 7208 51 98 91 |
| --- | --- |

7208 51 98 91

| | 7208 51 98 99 |
| --- | --- |

7208 51 98 99

| | 7208 52 91 10 |
| --- | --- |

7208 52 91 10

| | 7208 52 91 90 |
| --- | --- |

7208 52 91 90

| | 7208 52 10 00 |
| --- | --- |

7208 52 10 00

| | 7208 52 99 00 |
| --- | --- |

7208 52 99 00

| | 7208 53 10 00 |
| --- | --- |

7208 53 10 00

| | 7211 13 00 00 |
| --- | --- |

7211 13 00 00

SA3. Citi plakanie velmējumi

| | 7208 40 00 90 |
| --- | --- |

7208 40 00 90

| | 7208 53 90 00 |
| --- | --- |

7208 53 90 00

| | 7208 54 00 00 |
| --- | --- |

7208 54 00 00

| | 7208 90 00 10 |
| --- | --- |

7208 90 00 10

| | 7209 15 00 00 |
| --- | --- |

7209 15 00 00

| | 7209 16 10 00 |
| --- | --- |

7209 16 10 00

| | 7209 16 90 00 |
| --- | --- |

7209 16 90 00

| | 7209 17 10 00 |
| --- | --- |

7209 17 10 00

| | 7209 17 90 00 |
| --- | --- |

7209 17 90 00

| | 7209 18 10 00 |
| --- | --- |

7209 18 10 00

| | 7209 18 91 00 |
| --- | --- |

7209 18 91 00

| | 7209 18 99 00 |
| --- | --- |

7209 18 99 00

| | 7209 25 00 00 |
| --- | --- |

7209 25 00 00

| | 7209 26 10 00 |
| --- | --- |

7209 26 10 00

| | 7209 26 90 00 |
| --- | --- |

7209 26 90 00

| | 7209 27 10 00 |
| --- | --- |

7209 27 10 00

| | 7209 27 90 00 |
| --- | --- |

7209 27 90 00

| | 7209 28 10 00 |
| --- | --- |

7209 28 10 00

| | 7209 28 90 00 |
| --- | --- |

7209 28 90 00

| | 7209 90 00 10 |
| --- | --- |

7209 90 00 10

| | 7210 11 00 10 |
| --- | --- |

7210 11 00 10

| | 7210 12 20 10 |
| --- | --- |

7210 12 20 10

| | 7210 12 80 10 |
| --- | --- |

7210 12 80 10

| | 7210 20 00 10 |
| --- | --- |

7210 20 00 10

| | 7210 30 00 10 |
| --- | --- |

7210 30 00 10

| | 7210 41 00 10 |
| --- | --- |

7210 41 00 10

| | 7210 49 00 10 |
| --- | --- |

7210 49 00 10

| | 7210 50 00 10 |
| --- | --- |

7210 50 00 10

| | 7210 61 00 10 |
| --- | --- |

7210 61 00 10

| | 7210 69 00 10 |
| --- | --- |

7210 69 00 10

| | 7210 70 10 10 |
| --- | --- |

7210 70 10 10

| | 7210 70 80 10 |
| --- | --- |

7210 70 80 10

| | 7210 90 30 10 |
| --- | --- |

7210 90 30 10

| | 7210 90 40 10 |
| --- | --- |

7210 90 40 10

| | 7210 90 80 91 |
| --- | --- |

7210 90 80 91

| | 7211 14 00 90 |
| --- | --- |

7211 14 00 90

| | 7211 19 00 90 |
| --- | --- |

7211 19 00 90

| | 7211 23 30 91 |
| --- | --- |

7211 23 30 91

| | 7211 23 80 91 |
| --- | --- |

7211 23 80 91

| | 7211 29 00 10 |
| --- | --- |

7211 29 00 10

| | 7211 90 00 11 |
| --- | --- |

7211 90 00 11

| | 7212 10 10 00 |
| --- | --- |

7212 10 10 00

| | 7212 10 90 11 |
| --- | --- |

7212 10 90 11

| | 7212 20 00 11 |
| --- | --- |

7212 20 00 11

| | 7212 30 00 11 |
| --- | --- |

7212 30 00 11

| | 7212 40 20 10 |
| --- | --- |

7212 40 20 10

| | 7212 40 20 91 |
| --- | --- |

7212 40 20 91

| | 7212 40 80 11 |
| --- | --- |

7212 40 80 11

| | 7212 50 20 11 |
| --- | --- |

7212 50 20 11

| | 7212 50 30 11 |
| --- | --- |

7212 50 30 11

| | 7212 50 40 11 |
| --- | --- |

7212 50 40 11

| | 7212 50 61 11 |
| --- | --- |

7212 50 61 11

| | 7212 50 69 11 |
| --- | --- |

7212 50 69 11

| | 7212 50 90 13 |
| --- | --- |

7212 50 90 13

| | 7212 60 00 11 |
| --- | --- |

7212 60 00 11

| | 7212 60 00 91 |
| --- | --- |

7212 60 00 91

| | 7219 21 10 00 |
| --- | --- |

7219 21 10 00

| | 7219 21 90 00 |
| --- | --- |

7219 21 90 00

| | 7219 22 10 00 |
| --- | --- |

7219 22 10 00

| | 7219 22 90 00 |
| --- | --- |

7219 22 90 00

| | 7219 23 00 00 |
| --- | --- |

7219 23 00 00

| | 7219 24 00 00 |
| --- | --- |

7219 24 00 00

| | 7219 31 00 00 |
| --- | --- |

7219 31 00 00

| | 7219 32 10 00 |
| --- | --- |

7219 32 10 00

| | 7219 32 90 00 |
| --- | --- |

7219 32 90 00

| | 7219 33 10 00 |
| --- | --- |

7219 33 10 00

| | 7219 33 90 00 |
| --- | --- |

7219 33 90 00

| | 7219 34 10 00 |
| --- | --- |

7219 34 10 00

| | 7219 34 90 00 |
| --- | --- |

7219 34 90 00

| | 7219 35 10 00 |
| --- | --- |

7219 35 10 00

| | 7219 35 90 00 |
| --- | --- |

7219 35 90 00

| | 7225 40 12 90 |
| --- | --- |

7225 40 12 90

| | 7225 40 90 00 |
| --- | --- |

7225 40 90 00

SA4. Leģēti produkti

| | 7226 20 00 10 |
| --- | --- |

7226 20 00 10

| | 7226 91 20 00 |
| --- | --- |

7226 91 20 00

| | 7226 91 91 00 |
| --- | --- |

7226 91 91 00

| | 7226 91 99 00 |
| --- | --- |

7226 91 99 00

| | 7226 99 00 10 |
| --- | --- |

7226 99 00 10

SA5. Leģētas quarto plāksnes

| | 7225 40 12 30 |
| --- | --- |

7225 40 12 30

| | 7225 40 40 00 |
| --- | --- |

7225 40 40 00

| | 7225 40 60 00 |
| --- | --- |

7225 40 60 00

| | 7225 99 00 10 |
| --- | --- |

7225 99 00 10

SA6. Leģētas auksti velmētas un pārklātas loksnes

| | 7225 50 00 00 |
| --- | --- |

7225 50 00 00

| | 7225 91 00 10 |
| --- | --- |

7225 91 00 10

| | 7225 92 00 10 |
| --- | --- |

7225 92 00 10

| | 7226 92 00 10 |
| --- | --- |

7226 92 00 10

SB Profila izstrādājumi

SB1. Sijas

| | 7207 19 80 10 |
| --- | --- |

7207 19 80 10

| | 7207 20 80 10 |
| --- | --- |

7207 20 80 10

| | 7216 31 10 10 |
| --- | --- |

7216 31 10 10

| | 7216 31 10 90 |
| --- | --- |

7216 31 10 90

| | 7216 31 90 00 |
| --- | --- |

7216 31 90 00

| | 7216 32 11 00 |
| --- | --- |

7216 32 11 00

| | 7216 32 19 00 |
| --- | --- |

7216 32 19 00

| | 7216 32 91 00 |
| --- | --- |

7216 32 91 00

| | 7216 32 99 00 |
| --- | --- |

7216 32 99 00

| | 7216 33 10 00 |
| --- | --- |

7216 33 10 00

| | 7216 33 90 00 |
| --- | --- |

7216 33 90 00

SB2. Stieples stienīši

| | 7213 10 00 00 |
| --- | --- |

7213 10 00 00

| | 7213 20 00 00 |
| --- | --- |

7213 20 00 00

| | 7213 91 10 00 |
| --- | --- |

7213 91 10 00

| | 7213 91 20 00 |
| --- | --- |

7213 91 20 00

| | 7213 91 41 00 |
| --- | --- |

7213 91 41 00

| | 7213 91 49 00 |
| --- | --- |

7213 91 49 00

| | 7213 91 70 00 |
| --- | --- |

7213 91 70 00

| | 7213 91 90 00 |
| --- | --- |

7213 91 90 00

| | 7213 99 10 00 |
| --- | --- |

7213 99 10 00

| | 7213 99 90 00 |
| --- | --- |

7213 99 90 00

| | 7221 00 10 00 |
| --- | --- |

7221 00 10 00

| | 7221 00 90 00 |
| --- | --- |

7221 00 90 00

| | 7227 10 00 00 |
| --- | --- |

7227 10 00 00

| | 7227 20 00 00 |
| --- | --- |

7227 20 00 00

| | 7227 90 10 00 |
| --- | --- |

7227 90 10 00

| | 7227 90 50 00 |
| --- | --- |

7227 90 50 00

| | 7227 90 95 00 |
| --- | --- |

7227 90 95 00

SB3. Citi profila izstrādājumi

| | 7207 19 12 10 |
| --- | --- |

7207 19 12 10

| | 7207 19 12 91 |
| --- | --- |

7207 19 12 91

| | 7207 19 12 99 |
| --- | --- |

7207 19 12 99

| | 7207 20 52 00 |
| --- | --- |

7207 20 52 00

| | 7214 20 00 00 |
| --- | --- |

7214 20 00 00

| | 7214 30 00 00 |
| --- | --- |

7214 30 00 00

| | 7214 91 10 00 |
| --- | --- |

7214 91 10 00

| | 7214 91 90 00 |
| --- | --- |

7214 91 90 00

| | 7214 99 10 00 |
| --- | --- |

7214 99 10 00

| | 7214 99 31 00 |
| --- | --- |

7214 99 31 00

| | 7214 99 39 00 |
| --- | --- |

7214 99 39 00

| | 7214 99 50 00 |
| --- | --- |

7214 99 50 00

| | 7214 99 71 10 |
| --- | --- |

7214 99 71 10

| | 7214 99 71 90 |
| --- | --- |

7214 99 71 90

| | 7214 99 79 10 |
| --- | --- |

7214 99 79 10

| | 7214 99 79 90 |
| --- | --- |

7214 99 79 90

| | 7214 99 95 10 |
| --- | --- |

7214 99 95 10

| | 7214 99 95 90 |
| --- | --- |

7214 99 95 90

| | 7215 90 00 10 |
| --- | --- |

7215 90 00 10

| | 7216 10 00 00 |
| --- | --- |

7216 10 00 00

| | 7216 21 00 00 |
| --- | --- |

7216 21 00 00

| | 7216 22 00 00 |
| --- | --- |

7216 22 00 00

| | 7216 40 10 00 |
| --- | --- |

7216 40 10 00

| | 7216 40 90 00 |
| --- | --- |

7216 40 90 00

| | 7216 50 10 00 |
| --- | --- |

7216 50 10 00

| | 7216 50 91 00 |
| --- | --- |

7216 50 91 00

| | 7216 50 99 00 |
| --- | --- |

7216 50 99 00

| | 7216 99 00 10 |
| --- | --- |

7216 99 00 10

| | 7218 99 20 00 |
| --- | --- |

7218 99 20 00

| | 7222 11 11 00 |
| --- | --- |

7222 11 11 00

| | 7222 11 19 00 |
| --- | --- |

7222 11 19 00

| | 7222 11 81 10 |
| --- | --- |

7222 11 81 10

| | 7222 11 81 90 |
| --- | --- |

7222 11 81 90

| | 7222 11 89 10 |
| --- | --- |

7222 11 89 10

| | 7222 11 89 90 |
| --- | --- |

7222 11 89 90

| | 7222 19 10 00 |
| --- | --- |

7222 19 10 00

| | 7222 19 90 00 |
| --- | --- |

7222 19 90 00

| | 7222 30 97 10 |
| --- | --- |

7222 30 97 10

| | 7222 40 10 00 |
| --- | --- |

7222 40 10 00

| | 7222 40 90 10 |
| --- | --- |

7222 40 90 10

| | 7224 90 02 89 |
| --- | --- |

7224 90 02 89

| | 7224 90 31 00 |
| --- | --- |

7224 90 31 00

| | 7224 90 38 00 |
| --- | --- |

7224 90 38 00

| | 7228 10 20 00 |
| --- | --- |

7228 10 20 00

| | 7228 20 10 10 |
| --- | --- |

7228 20 10 10

| | 7228 20 10 91 |
| --- | --- |

7228 20 10 91

| | 7228 20 91 10 |
| --- | --- |

7228 20 91 10

| | 7228 20 91 90 |
| --- | --- |

7228 20 91 90

| | 7228 30 20 00 |
| --- | --- |

7228 30 20 00

| | 7228 30 41 00 |
| --- | --- |

7228 30 41 00

| | 7228 30 49 00 |
| --- | --- |

7228 30 49 00

| | 7228 30 61 00 |
| --- | --- |

7228 30 61 00

| | 7228 30 69 00 |
| --- | --- |

7228 30 69 00

| | 7228 30 70 00 |
| --- | --- |

7228 30 70 00

| | 7228 30 89 00 |
| --- | --- |

7228 30 89 00

| | 7228 60 20 10 |
| --- | --- |

7228 60 20 10

| | 7228 60 80 10 |
| --- | --- |

7228 60 80 10

| | 7228 70 10 00 |
| --- | --- |

7228 70 10 00

| | 7228 70 90 10 |
| --- | --- |

7228 70 90 10

| | 7228 80 00 10 |
| --- | --- |

7228 80 00 10

| | 7228 80 00 90 |
| --- | --- |

7228 80 00 90

| | 7301 10 00 00 |
| --- | --- |

7301 10 00 00

---

II PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

III PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

IV PIELIKUMS

LISTA DE LAS AUTORIDADES NACIONALES COMPETENTES

SEZNAM PŘÍSLUŠNÝCH VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ

LISTE OVER KOMPETENTE NATIONALE MYNDIGHEDER

LISTE DER ZUSTÄNDIGEN BEHÖRDEN DER MITGLIEDSTAATEN

PÄDEVATE RIIKLIKE ASUTUSTE NIMEKIRI

ΔΙΕΥΘΥΝΣΕΙΣ ΤΩΝ ΑΡΧΩΝ ΕΚΔΟΣΗΣ ΑΔΕΙΩΝ ΤΩΝ ΚΡΑΤΩΝ ΜΕΛΩΝ

LIST OF THE COMPETENT NATIONAL AUTHORITIES

LISTE DES AUTORITES NATIONALES COMPETENTES

ELENCO DELLE COMPETENTI AUTORITA NAZIONALI

VALSTU KOMPETENTO IESTAŽU SARAKSTS

ATSAKINGŲ NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ SĄRAŠAS

AZ ILLETÉKES NEMZETI HATÓSÁGOK LISTÁJA

LISTA TA' L-AWTORITAJIET KOMPETENTI NAZZJONALI

LIJST VAN BEVOEGDE NATIONALE INSTANTIES

LISTA WLAŒCIWYCH ORGANÓW KRAJOWYCH

LISTA DAS AUTORIDADES NACIONAIS COMPETENTES

ZOZNAM PRÍSLUŠNÝCH VNÚTROŠTÁTNYCH ORGÁNOV

SEZNAM PRISTOJNIH NACIONALNIH ORGANOV

LUETTELO TOIMIVALTAISISTA KANSALLISISTA VIRANOMAISISTA

FÖRTECKNING ÖVER BEHÖRIGA NATIONELLA MYNDIGHETER

| | BELGIQUE/BELGIË






  Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes & énergie |
| --- | --- |
| Administration du potentiel économique |
| Politiques d'accès aux marchés, Services Licences |
| Rue Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Fax: +32-2-230 83 22 |

BELGIQUE/BELGIË

Service public fédéral économie, PME, Classes moyennes & énergie

Administration du potentiel économique

Politiques d'accès aux marchés, Services Licences

Rue Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Fax: +32-2-230 83 22

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie |
| --- |
| Bestuur Economisch Potentieel |
| Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Fax: +32-2-230 83 22 |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand & Energie

Bestuur Economisch Potentieel

Markttoegangsbeleid, Dienst Vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Fax: +32-2-230 83 22

| | EESTI






  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- | --- |
| Harju 11 |
| EE-15072 Tallinn |
| Fax: +372-631 36 60 |

EESTI

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

EE-15072 Tallinn

Fax: +372-631 36 60

| | ΕΛΛΑΣ






  Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών |
| --- | --- |
| Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών |
| Κορνάρου 1 |
| GR-105 63 Αθήνα |
| Fax: +301-328 60 94 |

ΕΛΛΑΣ

Υπουργείο Οικονομίας & Οικονομικών

Διεύθυνση Διεθνών Οικονομικών Ροών

Κορνάρου 1

GR-105 63 Αθήνα

Fax: +301-328 60 94

| | ČESKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- | --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| CZ-110 15 Praha 1 |
| Fax: +420-224 21 21 33 |

ČESKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

CZ-110 15 Praha 1

Fax: +420-224 21 21 33

| | DANMARK






  Erhvervs- og Boligstyrelsen |
| --- | --- |
| Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Vejlsøvej 29 |
| DK-8600 Silkeborg |
| Fax: +45-35-46 64 01 |

DANMARK

Erhvervs- og Boligstyrelsen

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Vejlsøvej 29

DK-8600 Silkeborg

Fax: +45-35-46 64 01

| | DEUTSCHLAND






  Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA) |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 29-35 |
| D-65760 Eschborn 1 |
| Fax: +49-61-969 42 26 |

DEUTSCHLAND

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle, (BAFA)

Frankfurter Strasse 29-35

D-65760 Eschborn 1

Fax: +49-61-969 42 26

| | ITALIA






  Ministero delle Attivita Produttive |
| --- | --- |
| Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi |
| Viale America 341 |
| I-00144 Roma |
| Fax: +39-6-59 93 22 35/59 93 26 36 |

ITALIA

Ministero delle Attivita Produttive

Direzione generale per la politica commerciale e per la gestione del regime degli scambi

Viale America 341

I-00144 Roma

Fax: +39-6-59 93 22 35/59 93 26 36

| | ΚΥΠΡΟΣ






  Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| --- | --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής |
| Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6 |
| CY-1421 Λευκωσία |
| Φαξ: +357-22-37 51 20 |

ΚΥΠΡΟΣ

Υπουργείο Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Υπηρεσία Εμπορίου

Μονάδα Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/Εξαγωγής

Οδός Ανδρέα Αραούζου Αρ.6

CY-1421 Λευκωσία

Φαξ: +357-22-37 51 20

| | ESPAÑA






  Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| --- | --- |
| Secretaría General de Comercio Exterior |
| Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales |
| Paseo de la Castellana 162 |
| E-28046 Madrid |
| Fax: +34-91-349 38 31 |

ESPAÑA

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Secretaría General de Comercio Exterior

Subdirección General de Comercio Exterior de Productos Industriales

Paseo de la Castellana 162

E-28046 Madrid

Fax: +34-91-349 38 31

| | FRANCE






  SETICE |
| --- | --- |
| 8, rue de la Tour-des-Dames |
| F-75436 Paris Cedex 09 |
| Fax: +33-1-55 07 46 69 |

FRANCE

SETICE

8, rue de la Tour-des-Dames

F-75436 Paris Cedex 09

Fax: +33-1-55 07 46 69

| | IRELAND






  Department of Enterprise, Trade and Employment |
| --- | --- |
| Import/Export Licensing, Block C |
| Earlsfort Centre |
| Hatch Street |
| IE-Dublin 2 |
| Fax: +353-1-631 25 62 |

IRELAND

Department of Enterprise, Trade and Employment

Import/Export Licensing, Block C

Earlsfort Centre

Hatch Street

IE-Dublin 2

Fax: +353-1-631 25 62

| | ÖSTERREICH






  Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- | --- |
| Aussenwirtschaftsadministration |
| Abteilung C2/2 |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |
| Fax: +43-1-7 11 00/83 86 |

ÖSTERREICH

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Aussenwirtschaftsadministration

Abteilung C2/2

Stubenring 1

A-1011 Wien

Fax: +43-1-7 11 00/83 86

| | POLSKA






  Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki |
| --- | --- |
| Społecznej |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| PL-00-507 Warszawa |
| Fax: +48-22-693 40 21/693 40 22 |

POLSKA

Ministerstwo Gospodarki, Pracy i Polityki

Społecznej

Plac Trzech Krzyży 3/5

PL-00-507 Warszawa

Fax: +48-22-693 40 21/693 40 22

| | LATVIJA






  Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija |
| --- | --- |
| Brīvības iela 55 |
| LV-1519 Rīga |
| Fax: +371-728 08 82 |

LATVIJA

Latvijas Republikas Ekonomikas ministrija

Brīvības iela 55

LV-1519 Rīga

Fax: +371-728 08 82

| | LIETUVA






  Lietuvos Respublikos ūkio ministerija |
| --- | --- |
| Prekybos departamentas |
| Gedimino pr. 38/2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Fax: +370-5-26 23 974 |

LIETUVA

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija

Prekybos departamentas

Gedimino pr. 38/2

LT-01104 Vilnius

Fax: +370-5-26 23 974

| | LUXEMBOURG






  Ministère des affaires étrangères |
| --- | --- |
| Office des licences |
| BP 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Fax: +352-46 61 38 |

LUXEMBOURG

Ministère des affaires étrangères

Office des licences

BP 113

L-2011 Luxembourg

Fax: +352-46 61 38

| | MAGYARORSZÁG






  Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- | --- |
| Margit krt. 85. |
| HU-1024 Budapest |
| Fax: +36-1-336 73 02 |

MAGYARORSZÁG

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

Margit krt. 85.

HU-1024 Budapest

Fax: +36-1-336 73 02

| | MALTA






  Diviżjoni ghall-Kummerċ |
| --- | --- |
| Servizzi Kummerċjali |
| Lascaris |
| MT-Valletta CMR02 |
| Fax: +356-25-69 02 99 |

MALTA

Diviżjoni ghall-Kummerċ

Servizzi Kummerċjali

Lascaris

MT-Valletta CMR02

Fax: +356-25-69 02 99

| | NEDERLAND






  Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer |
| --- | --- |
| Postbus 30003, Engelse Kamp 2 |
| NL-9700 RD Groningen |
| Fax: +31-50-523 23 41 |

NEDERLAND

Belastingdienst/Douane centrale dienst voor in- en uitvoer

Postbus 30003, Engelse Kamp 2

NL-9700 RD Groningen

Fax: +31-50-523 23 41

| | PORTUGAL






  Ministério das Finanças |
| --- | --- |
| Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos |
| Especiais sobre o Consumo |
| Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa |
| PT-1140-060 Lisboa |
| Fax: +351-218 814 261 |

PORTUGAL

Ministério das Finanças

Direcção Geral das Alfândegas e dos Impostos

Especiais sobre o Consumo

Rua Terreiro do Trigo, Edifício da Alfândega de Lisboa

PT-1140-060 Lisboa

Fax: +351-218 814 261

| | SLOVENIJA






  Ministrstvo za gospodarstvo |
| --- | --- |
| Področje ekonomskih odnosov s tujino |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Fax: +386-1-478 36 11 |

SLOVENIJA

Ministrstvo za gospodarstvo

Področje ekonomskih odnosov s tujino

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Fax: +386-1-478 36 11

| | SLOVENSKÁ REPUBLIKA






  Ministerstvo hospodárstva SR |
| --- | --- |
| Odbor licencií |
| Mierová 19 |
| SK-827 15 Bratislava 212 |
| Fax: +421-2-43 42 39 19 |

SLOVENSKÁ REPUBLIKA

Ministerstvo hospodárstva SR

Odbor licencií

Mierová 19

SK-827 15 Bratislava 212

Fax: +421-2-43 42 39 19

| | SUOMI






  Tullihallitus |
| --- | --- |
| PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |
| Telekopio: +358-20-492 28 52 |

SUOMI

Tullihallitus

PL 512

FIN-00101 Helsinki

Telekopio: +358-20-492 28 52

| | SVERIGE






  Kommerskollegium |
| --- | --- |
| Box 6803 |
| S-11386 Stockholm |
| Fax: +46-8-30 67 59 |

SVERIGE

Kommerskollegium

Box 6803

S-11386 Stockholm

Fax: +46-8-30 67 59

| | UNITED KINGDOM






  Department of Trade and Industry |
| --- | --- |
| Import Licensing Branch |
| Queensway House — West Precinct |
| Billingham |
| UK-TS23 2NF |
| Fax: +44-1642-36 42 69 |

UNITED KINGDOM

Department of Trade and Industry

Import Licensing Branch

Queensway House — West Precinct

Billingham

UK-TS23 2NF

Fax: +44-1642-36 42 69

---

V PIELIKUMS

DAUDZUMA LIMITI

| (tonnās) |
| --- |
| zstrādājumi | 2005. gads |
| SA. Plakanie velmējumi |
| SA1. Tinumi | 334 821 |
| SA1.a. Karstie velmējumi ruļļos pārvelmēšanai | 551 691 |
| SA2. Biezās plāksnes | 183 961 |
| SA3. Citi plakanie velmējumi | 330 044 |
| SA4. Leģēti izstrādājumi | 94 713 |
| SA5. Leģētas quarto plāksnes | 20 962 |
| SA6. Leģētas auksti velmētas un pārklātas loksnes | 97 654 |
| SB. Profila izstrādājumi |
| SB1. Sijas | 37 665 |
| SB2. Stieples stienīši | 144 697 |
| SB3. Citi profila izstrādājumi | 245 002 |

(tonnās)

zstrādājumi

2005. gads

SA. Plakanie velmējumi

SA1. Tinumi

334 821

SA1.a. Karstie velmējumi ruļļos pārvelmēšanai

551 691

SA2. Biezās plāksnes

183 961

SA3. Citi plakanie velmējumi

330 044

SA4. Leģēti izstrādājumi

94 713

SA5. Leģētas quarto plāksnes

20 962

SA6. Leģētas auksti velmētas un pārklātas loksnes

97 654

SB. Profila izstrādājumi

SB1. Sijas

37 665

SB2. Stieples stienīši

144 697

SB3. Citi profila izstrādājumi

245 002

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 395/56 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 395/56

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 2268/2004

(2004. gada 22. decembris),

ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Komisija pēc apspriedes ar padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Lēmumu 90/480/EEK (3) Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem par attiecīgo ražojumu, kam piemēro pasākumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EEK) Nr. 2737/90 (2) Padome piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ar Lēmumu 90/480/EEK (3) Komisija pieņēma saistības no diviem galvenajiem eksportētājiem par attiecīgo ražojumu, kam piemēro pasākumus.

| (2) | Pēc attiecīgo divu Ķīnas eksportētāju saistību atsaukšanas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94 (4) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgo ražojumu importam. |
| --- | --- |

(2)

Pēc attiecīgo divu Ķīnas eksportētāju saistību atsaukšanas Komisija ar Regulu (EK) Nr. 2286/94 (4) piemēroja pagaidu antidempinga maksājumu attiecīgo ražojumu importam.

| (3) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 610/95 (5) grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārskatu, kas tika ierosināts saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējā pārskata izmeklēšana”), ar Regulu (EK) Nr. 771/98 (6) šie pasākumi tika pagarināti uz vēl pieciem gadiem. |
| --- | --- |

(3)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 610/95 (5) grozīja Regulu (EEK) Nr. 2737/90 un piemēroja galīgo antidempinga maksājumu 33 % apmērā volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importam. Ņemot vērā pārskatu, kas tika ierosināts saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekšējā pārskata izmeklēšana”), ar Regulu (EK) Nr. 771/98 (6) šie pasākumi tika pagarināti uz vēl pieciem gadiem.

2.   Pašreizējā izmeklēšana

| (4) | Pēc paziņojuma publicēšanas par to antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, kas ir spēkā attiecībā uz ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu (7), 2003. gada 9. janvārī Komisija saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatu no Eurometaux (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv Kopienas ražošanas lielāko daļu, šajā gadījumā - vairāk nekā 80 %. Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(4)

Pēc paziņojuma publicēšanas par to antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām, kas ir spēkā attiecībā uz ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu (7), 2003. gada 9. janvārī Komisija saņēma pieprasījumu veikt termiņa beigu pārskatu no Eurometaux (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv Kopienas ražošanas lielāko daļu, šajā gadījumā - vairāk nekā 80 %. Pieprasījumu pamatoja ar to, ka pasākumu termiņa beigas varētu izraisīt dempinga turpināšanos vai atkārtošanos un radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

| (5) | Konstatējot, pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu pārskatu, Komisija uzsāka izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (8). |
| --- | --- |

(5)

Konstatējot, pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu pārskatu, Komisija uzsāka izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu (8).

3.   Starpposma pārskata pieprasījums

| (6) | Komisija 2003. gada 25. novembrī arī saņēma starpposma pārskata pieprasījumu, ko pieprasījuma iesniedzējs iesniedza to Kopienas ražotāju vārdā, kas pārstāv Kopienas ražošanas lielāko daļu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2003. gada 25. novembrī arī saņēma starpposma pārskata pieprasījumu, ko pieprasījuma iesniedzējs iesniedza to Kopienas ražotāju vārdā, kas pārstāv Kopienas ražošanas lielāko daļu.

| (7) | Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tirgū parādījies jauns ražojums, kam ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats lietojums kā ražojumam, uz ko attiecas spēkā esošie pasākumi saistībā ar ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka jaunais ražojums būtībā ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā, kaut arī uz jauno ražojumu pasākumi neattiecas. Attiecīgi pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu kaitējošu dempingu, un ka pasākumu darbības joma būtu jāpaplašina, lai jaunā ražojuma veids tiktu iekļauts ražojuma definīcijā. |
| --- | --- |

(7)

Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tirgū parādījies jauns ražojums, kam ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats lietojums kā ražojumam, uz ko attiecas spēkā esošie pasākumi saistībā ar ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka jaunais ražojums būtībā ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā, kaut arī uz jauno ražojumu pasākumi neattiecas. Attiecīgi pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka esošie pasākumi vairs nav pietiekami, lai neitralizētu kaitējošu dempingu, un ka pasākumu darbības joma būtu jāpaplašina, lai jaunā ražojuma veids tiktu iekļauts ražojuma definīcijā.

| (8) | Konstatējot, pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, ka pastāv pietiekami pierādījumi daļēja starpposma pārskata uzsākšanai, 2004. gada 31. martā (9) Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu uzsāka pārskatu, kas attiecas tikai uz attiecīgā ražojuma definīciju. Pašlaik šī izmeklēšana turpinās. |
| --- | --- |

(8)

Konstatējot, pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, ka pastāv pietiekami pierādījumi daļēja starpposma pārskata uzsākšanai, 2004. gada 31. martā (9) Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu uzsāka pārskatu, kas attiecas tikai uz attiecīgā ražojuma definīciju. Pašlaik šī izmeklēšana turpinās.

4.   Izmeklēšanā iesaistītās puses

| (9) | Komisija oficiāli paziņoja ražotājiem, importētājiem un lietotājiem, kā arī eksportētājiem ĶTR par pārskata uzsākšanu. |
| --- | --- |

(9)

Komisija oficiāli paziņoja ražotājiem, importētājiem un lietotājiem, kā arī eksportētājiem ĶTR par pārskata uzsākšanu.

| (10) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un lūgt uzklausīšanu termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu.

| (11) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām pusēm un saņēma atbildes no trim Kopienas ražotājiem, kas ir arī sūdzības iesniedzēji, viena cita Kopienas ražotāja, viena importētāja, kas arī ir attiecīgā ražojuma lietotājs, septiņiem eksportētājiem/ražotājiem, viena tirgotāja Honkongā, viena tirgotāja/importētāja Vācijā un viena ražotāja analogā valstī. Visas puses izteica savu viedokli rakstiski, un pēc pieprasījuma tās arī uzklausīja. |
| --- | --- |

(11)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām pusēm un saņēma atbildes no trim Kopienas ražotājiem, kas ir arī sūdzības iesniedzēji, viena cita Kopienas ražotāja, viena importētāja, kas arī ir attiecīgā ražojuma lietotājs, septiņiem eksportētājiem/ražotājiem, viena tirgotāja Honkongā, viena tirgotāja/importētāja Vācijā un viena ražotāja analogā valstī. Visas puses izteica savu viedokli rakstiski, un pēc pieprasījuma tās arī uzklausīja.

| (12) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par izmeklēšanai vajadzīgu, un veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās:






  a) | Kopienas ražotāji






  — | Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Austrija |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par izmeklēšanai vajadzīgu, un veica pārbaudes šādu uzņēmumu telpās:

a)

Kopienas ražotāji

—

Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG, St. Peter, Austrija

| — | H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Vācija |
| --- | --- |

—

H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Vācija

| — | Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Francija |
| --- | --- |

—

Eurotungstène poudres SA, Grenoble, Francija

| b) | Importētāji/lietotāji Kopienā






  — | Harditalia SpA and F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Itālija (saistītie uzņēmumi) |
| --- | --- | --- |

b)

Importētāji/lietotāji Kopienā

—

Harditalia SpA and F.I.L.M.S. SpA, Anzola D'ossola, Itālija (saistītie uzņēmumi)

| c) | Eksportētāji ĶTR






  — | Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd, Nanchang City, Jiangxi Province |
| --- | --- | --- |

c)

Eksportētāji ĶTR

—

Nanchang Cemented Carbide Co., Ltd, Nanchang City, Jiangxi Province

| — | Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd, Xiamen City, Fujian Province |
| --- | --- |

—

Xiamen Golden Egret Special Alloy Co., Ltd, Xiamen City, Fujian Province

| — | Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, Hunan Province |
| --- | --- |

—

Zhuzhou Cemented Carbide Works Import & Export Company, Zhuzhou City, Hunan Province

| — | Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd, Zigong City, Sichuan Province |
| --- | --- |

—

Zigong Cemented Carbide Corp., Ltd, Zigong City, Sichuan Province

| d) | Ražotājs analogā valstī






  — | Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Amerikas Savienotās Valstis |
| --- | --- | --- |

d)

Ražotājs analogā valstī

—

Osram Sylvania Inc., Towanda, Pennsylvania, Amerikas Savienotās Valstis

5.   Izmeklēšanas periods

| (13) | Izmeklēšana attiecībā uz dempinga atkārtošanos un/vai turpināšanos un kaitējuma nodarīšanu attiecas uz periodu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim (“IP”). Lai izvērtētu iespējamo dempinga turpināšanos un kaitējuma atsākšanos, tika analizētas tendences periodā no 1998. gada līdz IP beigām (“apskatāmais laikposms”). |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšana attiecībā uz dempinga atkārtošanos un/vai turpināšanos un kaitējuma nodarīšanu attiecas uz periodu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2002. gada 31. decembrim (“IP”). Lai izvērtētu iespējamo dempinga turpināšanos un kaitējuma atsākšanos, tika analizētas tendences periodā no 1998. gada līdz IP beigām (“apskatāmais laikposms”).

6.   Attiecīgais ražojums un līdzīgs ražojums

6.1.   Attiecīgais ražojums

| (14) | Tiek atgādināts, ka, ņemot vērā to, ka tirgū parādījies jauns ražojums, kam ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un kam ir viens un tas pats lietojums kā ražojumam, uz ko attiecas pasākumi, 2004. gada 31. martā tika ierosināts daļējs starpposma pārskats, kas attiecas tikai uz attiecīgā ražojuma definīciju (skat. 6. līdz 8. apsvērumu). |
| --- | --- |

(14)

Tiek atgādināts, ka, ņemot vērā to, ka tirgū parādījies jauns ražojums, kam ir tādas pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un kam ir viens un tas pats lietojums kā ražojumam, uz ko attiecas pasākumi, 2004. gada 31. martā tika ierosināts daļējs starpposma pārskats, kas attiecas tikai uz attiecīgā ražojuma definīciju (skat. 6. līdz 8. apsvērumu).

| (15) | Tomēr pašreizējā pārskatā apskatāmais ražojums ir tas pats, kas minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2737/90 un tās turpmākajos grozījumos, t.i., volframa karbīds un kausēts volframa karbīds, kas atbilst KN kodam 2849 90 30. |
| --- | --- |

(15)

Tomēr pašreizējā pārskatā apskatāmais ražojums ir tas pats, kas minēts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2737/90 un tās turpmākajos grozījumos, t.i., volframa karbīds un kausēts volframa karbīds, kas atbilst KN kodam 2849 90 30.

| (16) | Volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (cementēšana - pirmajā gadījumā, kausēšana – otrajā gadījumā). Abi produkti ir starpprodukti, kas tiek izmantoti kā izejmateriāli detaļu ražošanā no smagā metāla, piemēram, cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi. |
| --- | --- |

(16)

Volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir oglekļa un volframa savienojums, kas iegūts termiskā apstrādē (cementēšana - pirmajā gadījumā, kausēšana – otrajā gadījumā). Abi produkti ir starpprodukti, kas tiek izmantoti kā izejmateriāli detaļu ražošanā no smagā metāla, piemēram, cementēta karbīda griezējinstrumenti un ātri nodilstošas detaļas, nodilumizturīgi pārklājumi, naftas urbumu un izrakteņu ieguves instrumenti, kā arī metālu stiepšanas un kalšanas presformas un uzgaļi.

| (17) | Daži eksportētāji iebilda, ka volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir dažādi ražojumi. Tam par pamatu bija apgalvojums, ka to ražošanas procesi ir pilnīgi atšķirīgi un ka to lietojumi arī atšķiras. |
| --- | --- |

(17)

Daži eksportētāji iebilda, ka volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir dažādi ražojumi. Tam par pamatu bija apgalvojums, ka to ražošanas procesi ir pilnīgi atšķirīgi un ka to lietojumi arī atšķiras.

| (18) | Jāatgādina, ka Padomes Regulas (EK) Nr. 771/98 11. apsvērumā ir minēts, ka izmeklēšanas gaitā ir konstatēts, ka, lai gan ražošanas process ir atšķirīgs, volframa karbīdam un kausētam volframa karbīdam ir viens un tas pats ķīmiskais sastāvs (abi sastāv no apmēram 92 līdz 94 % volframa metāla un 4 līdz 6 % oglekļa) un tie ir no vienas un tās pašas volframa ražošanas ķēdes, t.i., starp volframa metāla pulveri un karbīda rīkiem, un nolietojumizturīgiem materiāliem. Turklāt ražošanā tiem ir viens un tas pats lietojums, t.i., tie ir virsmu cietinātāji. Kaut gan noteiktā izmantošanas nolūkā, kur nepieciešama lielāka dilumizturība un nodilumpretestība, var izmantot tikai kausētu volframa karbīdu, parasti kausētu volframa karbīdu un volframa karbīdu var savstarpēji aizstāt. Tāpēc iepriekšējā pārskata izmeklēšanā tika secināts, ka izmeklēšanas nolūkiem volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir viens un tas pats ražojums. |
| --- | --- |

(18)

Jāatgādina, ka Padomes Regulas (EK) Nr. 771/98 11. apsvērumā ir minēts, ka izmeklēšanas gaitā ir konstatēts, ka, lai gan ražošanas process ir atšķirīgs, volframa karbīdam un kausētam volframa karbīdam ir viens un tas pats ķīmiskais sastāvs (abi sastāv no apmēram 92 līdz 94 % volframa metāla un 4 līdz 6 % oglekļa) un tie ir no vienas un tās pašas volframa ražošanas ķēdes, t.i., starp volframa metāla pulveri un karbīda rīkiem, un nolietojumizturīgiem materiāliem. Turklāt ražošanā tiem ir viens un tas pats lietojums, t.i., tie ir virsmu cietinātāji. Kaut gan noteiktā izmantošanas nolūkā, kur nepieciešama lielāka dilumizturība un nodilumpretestība, var izmantot tikai kausētu volframa karbīdu, parasti kausētu volframa karbīdu un volframa karbīdu var savstarpēji aizstāt. Tāpēc iepriekšējā pārskata izmeklēšanā tika secināts, ka izmeklēšanas nolūkiem volframa karbīds un kausēts volframa karbīds ir viens un tas pats ražojums.

| (19) | Netika iesniegts neviens pietiekams arguments, kas ļautu pamatoti mainīt pieeju un nonākt pie citiem secinājumiem nekā tiem, ko izdarīja iepriekšējā pārskata izmeklēšanā. Turklāt tirgū nav ievērojamu cenu atšķirību starp kausēto volframa karbīdu un volframa karbīdu, jo kausētā volframa karbīda papildu apstrāde tiek kompensēta ar mazāk smalku graudu atlasi pēc lieluma. Tāpēc izmeklēšanas nolūkiem volframa karbīds un kausēts volframa karbīds jāuzskata par vienu un to pašu ražojumu ar vienām un tām pašām pamatīpašībām. |
| --- | --- |

(19)

Netika iesniegts neviens pietiekams arguments, kas ļautu pamatoti mainīt pieeju un nonākt pie citiem secinājumiem nekā tiem, ko izdarīja iepriekšējā pārskata izmeklēšanā. Turklāt tirgū nav ievērojamu cenu atšķirību starp kausēto volframa karbīdu un volframa karbīdu, jo kausētā volframa karbīda papildu apstrāde tiek kompensēta ar mazāk smalku graudu atlasi pēc lieluma. Tāpēc izmeklēšanas nolūkiem volframa karbīds un kausēts volframa karbīds jāuzskata par vienu un to pašu ražojumu ar vienām un tām pašām pamatīpašībām.

6.2.   Līdzīgs ražojums

| (20) | Kā noteikts iepriekšējās izmeklēšanās, šī pārskata izmeklēšana apstiprināja, ka ražojums, ko eksportē ĶTR, un ražojumi, ko ražo un pārdod Kopienas ražotāji un ražotāji analogā valstī, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē ir līdzīgi ražojumi, jo tiem būtībā ir vienas un tās pašas pamatīpašības un lietojums. |
| --- | --- |

(20)

Kā noteikts iepriekšējās izmeklēšanās, šī pārskata izmeklēšana apstiprināja, ka ražojums, ko eksportē ĶTR, un ražojumi, ko ražo un pārdod Kopienas ražotāji un ražotāji analogā valstī, pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē ir līdzīgi ražojumi, jo tiem būtībā ir vienas un tās pašas pamatīpašības un lietojums.

B.   DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   Iepriekšējas piezīmes

| (21) | Vispārējai zināšanai jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR, kā rezultātā 1990. gadā ieviesa pasākumus, deviņu mēnešu IP laikā bija 117 tonnas, kas veidoja 5,3 % no tirgus daļas. Noteiktā dempinga starpība tajā laikā bija 73.13 %. Iepriekšējās pārskata izmeklēšanas IP laikā imports bija 234 tonnas, kas veidoja 5 % no tirgus daļas, bet dempinga starpība bija 30.6 %. |
| --- | --- |

(21)

Vispārējai zināšanai jāatgādina, ka attiecīgā ražojuma imports no ĶTR, kā rezultātā 1990. gadā ieviesa pasākumus, deviņu mēnešu IP laikā bija 117 tonnas, kas veidoja 5,3 % no tirgus daļas. Noteiktā dempinga starpība tajā laikā bija 73.13 %. Iepriekšējās pārskata izmeklēšanas IP laikā imports bija 234 tonnas, kas veidoja 5 % no tirgus daļas, bet dempinga starpība bija 30.6 %.

2.   Tirgus ekonomikas statuss un analoga valsts

| (22) | Jāatgādina, ka neviens no attiecīgā ražojuma eksportētājiem iepriekšējās izmeklēšanās nav ieguvis tirgus ekonomikas statusu (TES). Eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka TES piešķiršanas iespēja būtu jāpārbauda, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, izvirzot argumentu, ka pamatregulā nav noteikuma, kas neļautu šiem eksportētājiem piešķirt TES pārskatā, kuru veic saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(22)

Jāatgādina, ka neviens no attiecīgā ražojuma eksportētājiem iepriekšējās izmeklēšanās nav ieguvis tirgus ekonomikas statusu (TES). Eksportētāji, kas sadarbojās, apgalvoja, ka TES piešķiršanas iespēja būtu jāpārbauda, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, izvirzot argumentu, ka pamatregulā nav noteikuma, kas neļautu šiem eksportētājiem piešķirt TES pārskatā, kuru veic saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu.

| (23) | Jāatgādina, ka pašreizējā izmeklēšana ir termiņu beigu pārskats, tāpēc pasākumi var tikt tikai atcelti vai palikt spēkā, bet ne grozīti. Tāpēc saskaņā ar iestāžu konsekventu praksi TES pieprasījumi jāiesniedz starpposma pārskata laikā, jo šādā starpposma pārskatā var mainīt pasākumu līmeni. |
| --- | --- |

(23)

Jāatgādina, ka pašreizējā izmeklēšana ir termiņu beigu pārskats, tāpēc pasākumi var tikt tikai atcelti vai palikt spēkā, bet ne grozīti. Tāpēc saskaņā ar iestāžu konsekventu praksi TES pieprasījumi jāiesniedz starpposma pārskata laikā, jo šādā starpposma pārskatā var mainīt pasākumu līmeni.

| (24) | Eksportētāji, kas sadarbojās, arī iebilda pret Amerikas Savienoto Valstu izmantošanu par piemērotu trešās valsts tirgus ekonomiku (“analoga valsts”), kā iemeslu šīs valsts nepiemērotībai minot starpību starp IKP uz vienu iedzīvotāju ĶTR un Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā vietā eksportētāji, kas sadarbojās, piedāvāja izmantot Korejas Republiku vai Čehijas Republiku, pamatojoties uz to, ka IKP uz vienu iedzīvotāju šajās valstīs ir tuvāks IKP līmenim ĶTR. |
| --- | --- |

(24)

Eksportētāji, kas sadarbojās, arī iebilda pret Amerikas Savienoto Valstu izmantošanu par piemērotu trešās valsts tirgus ekonomiku (“analoga valsts”), kā iemeslu šīs valsts nepiemērotībai minot starpību starp IKP uz vienu iedzīvotāju ĶTR un Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā vietā eksportētāji, kas sadarbojās, piedāvāja izmantot Korejas Republiku vai Čehijas Republiku, pamatojoties uz to, ka IKP uz vienu iedzīvotāju šajās valstīs ir tuvāks IKP līmenim ĶTR.

| (25) | IKP lielumu uz vienu iedzīvotāju nevar uzskatīt par noteicošo faktoru, lai izlemtu, kura ir piemērota analogā valsts. Amerikas Savienotās Valstis tika uzskatītas par piemērotu analogu valsti iepriekšējā pārskata izmeklēšanā, un netika konstatētas nekādas apstākļu izmaiņas, kas varētu izvēlēto analogo valsti padarīt nepiemērotu pašreizējai izmeklēšanai. Turklāt netika sniegti pārliecinoši pierādījumi, kas liecinātu, ka Korejas Republika vai Čehijas Republika ir piemērotākas. |
| --- | --- |

(25)

IKP lielumu uz vienu iedzīvotāju nevar uzskatīt par noteicošo faktoru, lai izlemtu, kura ir piemērota analogā valsts. Amerikas Savienotās Valstis tika uzskatītas par piemērotu analogu valsti iepriekšējā pārskata izmeklēšanā, un netika konstatētas nekādas apstākļu izmaiņas, kas varētu izvēlēto analogo valsti padarīt nepiemērotu pašreizējai izmeklēšanai. Turklāt netika sniegti pārliecinoši pierādījumi, kas liecinātu, ka Korejas Republika vai Čehijas Republika ir piemērotākas.

| (26) | Osram Sylvania Inc., kas ražo attiecīgo ražojumu Amerikas Savienotajās Valstīs, piedāvāja sadarboties izmeklēšanā, un atbilstoši tam tika pārbaudīts, vai Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir salīdzināmi ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko eksportē no ĶTR. Tika konstatēts, ka Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomi vietējā tirgū vietējiem pircējiem un parastā tirdzniecības gaitā ievērojami pārsniedz 5 % no Ķīnas eksportētāju eksporta apjoma uz Kopienu, kā noteikts, ja normālā vērtība tiek balstīta uz pārdošanas cenām vietējā tirgū. |
| --- | --- |

(26)

Osram Sylvania Inc., kas ražo attiecīgo ražojumu Amerikas Savienotajās Valstīs, piedāvāja sadarboties izmeklēšanā, un atbilstoši tam tika pārbaudīts, vai Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomi vietējā tirgū ir salīdzināmi ar attiecīgā ražojuma apjomu, ko eksportē no ĶTR. Tika konstatēts, ka Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomi vietējā tirgū vietējiem pircējiem un parastā tirdzniecības gaitā ievērojami pārsniedz 5 % no Ķīnas eksportētāju eksporta apjoma uz Kopienu, kā noteikts, ja normālā vērtība tiek balstīta uz pārdošanas cenām vietējā tirgū.

| (27) | Tādēļ, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, tika nolemts saglabāt Amerikas Savienotās Valstis kā analogu valsti pašreizējā procedūrā un izmantot Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomus vietējā tirgū par pamatu normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(27)

Tādēļ, ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, tika nolemts saglabāt Amerikas Savienotās Valstis kā analogu valsti pašreizējā procedūrā un izmantot Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomus vietējā tirgū par pamatu normālās vērtības noteikšanai.

3.   Normālā vērtība

| (28) | Tika pārbaudīts, vai Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomus vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem var uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības gaitā, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(28)

Tika pārbaudīts, vai Osram Sylvania Inc. pārdošanas apjomus vietējā tirgū neatkarīgiem pircējiem var uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības gaitā, ievērojot pamatregulas 2. panta 4. punktu.

| (29) | Tika konstatēts, ka visas tirdzniecības vidējā svērtā pārdošanas cena IP laikā bija augstāka nekā vienības vidējās svērtās ražošanas izmaksas. Tāpēc visus pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības gaitā. |
| --- | --- |

(29)

Tika konstatēts, ka visas tirdzniecības vidējā svērtā pārdošanas cena IP laikā bija augstāka nekā vienības vidējās svērtās ražošanas izmaksas. Tāpēc visus pārdošanas apjomus vietējā tirgū var uzskatīt par veiktiem parastā tirdzniecības gaitā.

| (30) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālā vērtība tika balstīta uz Osram Sylvania Inc. volframa karbīda un kausētā volframa karbīda cenu, par ko tos pārdeva neatkarīgiem pircējiem Amerikas Savienotajās Valstīs IP laikā. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu normālā vērtība tika balstīta uz Osram Sylvania Inc. volframa karbīda un kausētā volframa karbīda cenu, par ko tos pārdeva neatkarīgiem pircējiem Amerikas Savienotajās Valstīs IP laikā.

4.   Eksporta cena

| (31) | Pieci no septiņiem eksportētājiem, kas sadarbojās, veidoja gandrīz visu eksportu no ĶTR neatkarīgajiem pircējiem Kopienā IP laikā. Pārējie divi eksportētāji IP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tāpēc eksporta cenu var noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu (t. i., pamatojoties uz piecu eksportētāju, kas sadarbojās, faktiski noteiktajām cenām). |
| --- | --- |

(31)

Pieci no septiņiem eksportētājiem, kas sadarbojās, veidoja gandrīz visu eksportu no ĶTR neatkarīgajiem pircējiem Kopienā IP laikā. Pārējie divi eksportētāji IP laikā neeksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tāpēc eksporta cenu var noteikt saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu (t. i., pamatojoties uz piecu eksportētāju, kas sadarbojās, faktiski noteiktajām cenām).

5.   Salīdzināšana

| (32) | Lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz transporta, iesaiņošanas, apdrošināšanas un kredīta izmaksām, maksājumu termiņiem un pārkraušanas un papildu izmaksām, par ko tika iesniegti pieprasījumi un pierādījumi, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(32)

Lai veiktu taisnīgu salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu, tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības attiecībā uz transporta, iesaiņošanas, apdrošināšanas un kredīta izmaksām, maksājumu termiņiem un pārkraušanas un papildu izmaksām, par ko tika iesniegti pieprasījumi un pierādījumi, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

6.   Dempinga starpība

| (33) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu normālā vērtība tika salīdzināta ar eksporta cenu. Abas tika aprēķinātas, pamatojoties uz ražotāja cenu (ex-factory), un salīdzināšana tika veikta vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu normālā vērtība tika salīdzināta ar eksporta cenu. Abas tika aprēķinātas, pamatojoties uz ražotāja cenu (ex-factory), un salīdzināšana tika veikta vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī.

| (34) | Lai aprēķinātu dempinga starpību, vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu Kopienas ražotāja noteiktās cenas līmenī un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums parādīja dempinga esamību aptuveni 31 % līmenī, kas ir tuvs pašreizējai antidempinga maksājuma likmei. |
| --- | --- |

(34)

Lai aprēķinātu dempinga starpību, vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu Kopienas ražotāja noteiktās cenas līmenī un tajā pašā tirdzniecības līmenī. Šis salīdzinājums parādīja dempinga esamību aptuveni 31 % līmenī, kas ir tuvs pašreizējai antidempinga maksājuma likmei.

7.   Dempinga turpināšanās iespējamība

| (35) | Tā kā dempings netika pārtraukts, tika pārbaudīts, vai ir iespējams, ka turpināsies attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām. Šajā kontekstā tika ņemti vērā tādi faktori kā attiecīgā ražojuma ražotāju jauda ĶTR un viņu noteiktās pārdošanas cenas trešām valstīm un vietējā tirgū ĶTR. |
| --- | --- |

(35)

Tā kā dempings netika pārtraukts, tika pārbaudīts, vai ir iespējams, ka turpināsies attiecīgā ražojuma eksports par dempinga cenām. Šajā kontekstā tika ņemti vērā tādi faktori kā attiecīgā ražojuma ražotāju jauda ĶTR un viņu noteiktās pārdošanas cenas trešām valstīm un vietējā tirgū ĶTR.

7.1.   Neizmantota ražošanas jauda

| (36) | Kā minēts 31. apsvērumā, ĶTR bija pieci eksportētāji, kas IP laikā eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(36)

Kā minēts 31. apsvērumā, ĶTR bija pieci eksportētāji, kas IP laikā eksportēja attiecīgo ražojumu uz Kopienu.

| (37) | Divi no šiem eksportētājiem attiecīgo ražojumu ražoja paši, t.i., ar ražošanu un pārdošanu eksportam nodarbojās vienā un tā pati juridiskā persona. |
| --- | --- |

(37)

Divi no šiem eksportētājiem attiecīgo ražojumu ražoja paši, t.i., ar ražošanu un pārdošanu eksportam nodarbojās vienā un tā pati juridiskā persona.

| (38) | Divi citi eksportētāji bija saistīti ar ražotāju uzņēmumiem, t.i., ražošanu un pārdošanu eksportam veica divas atsevišķas, bet saistītas juridiskas personas. |
| --- | --- |

(38)

Divi citi eksportētāji bija saistīti ar ražotāju uzņēmumiem, t.i., ražošanu un pārdošanu eksportam veica divas atsevišķas, bet saistītas juridiskas personas.

| (39) | Piektais eksportētājs nebija saistīts ar ražotāju uzņēmumu; viņš iepirka ražojumus no 37. un 38. apsvērumā minētajiem ražotājiem/eksportētājiem un pēc tam tos eksportēja. |
| --- | --- |

(39)

Piektais eksportētājs nebija saistīts ar ražotāju uzņēmumu; viņš iepirka ražojumus no 37. un 38. apsvērumā minētajiem ražotājiem/eksportētājiem un pēc tam tos eksportēja.

| (40) | Četriem eksportētājiem, kam bijušas ražošanas iekārtas, kopējā teorētiskā (10) ražošanas jauda IP laikā bija 9 850 tonnas un kopējais ražošanas apjoms – 8 460 tonnas, kas ir 86 % no jaudas. Tātad četriem ražotājiem eksportētājiem ir 1 390 tonnu neizmantotas ražošanas jaudas, kas atbilst 21,5 % attiecīgā ražojuma aprēķinātā patēriņa brīvajā tirgū (6 461 tonnas) (11). |
| --- | --- |

(40)

Četriem eksportētājiem, kam bijušas ražošanas iekārtas, kopējā teorētiskā (10) ražošanas jauda IP laikā bija 9 850 tonnas un kopējais ražošanas apjoms – 8 460 tonnas, kas ir 86 % no jaudas. Tātad četriem ražotājiem eksportētājiem ir 1 390 tonnu neizmantotas ražošanas jaudas, kas atbilst 21,5 % attiecīgā ražojuma aprēķinātā patēriņa brīvajā tirgū (6 461 tonnas) (11).

| (41) | Pārējie divi eksportētāji, kas IP laikā attiecīgo produktu neeksportēja uz Kopienu, arī iesniedza informāciju par savu ražošanu un pārdošanu IP laikā. Viens no šiem diviem eksportētājiem bija tirgotājs bez savas ražošanas, otram bija sava ražošana ar jaudu aptuveni 200 tonnas un faktisko ražošanas apjomu 49 tonnas IP laikā. |
| --- | --- |

(41)

Pārējie divi eksportētāji, kas IP laikā attiecīgo produktu neeksportēja uz Kopienu, arī iesniedza informāciju par savu ražošanu un pārdošanu IP laikā. Viens no šiem diviem eksportētājiem bija tirgotājs bez savas ražošanas, otram bija sava ražošana ar jaudu aptuveni 200 tonnas un faktisko ražošanas apjomu 49 tonnas IP laikā.

| (42) | Kopējais septiņu eksportētāju jaudas apjoms bija 10 050 tonnas. Septiņiem eksportētājiem IP laikā bija neizmantota ražošanas jauda 1 541 tonnu apjomā, kas ir apmēram 24 % no brīvā tirgus patēriņa Kopienā, kā tas ir definēts 41. apsvērumā. Šāda neizmantota jauda skaidri norāda uz to, ka Ķīnas eksportētāji varētu ievērojami palielināt attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. Jāatgādina, ka šo eksportētāju kopējais eksporta apjoms bija 239 tonnas jeb gandrīz 100 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa apjoma IP laikā, un tāpēc šie eksportētāji veidoja gandrīz visu eksporta apjomu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(42)

Kopējais septiņu eksportētāju jaudas apjoms bija 10 050 tonnas. Septiņiem eksportētājiem IP laikā bija neizmantota ražošanas jauda 1 541 tonnu apjomā, kas ir apmēram 24 % no brīvā tirgus patēriņa Kopienā, kā tas ir definēts 41. apsvērumā. Šāda neizmantota jauda skaidri norāda uz to, ka Ķīnas eksportētāji varētu ievērojami palielināt attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. Jāatgādina, ka šo eksportētāju kopējais eksporta apjoms bija 239 tonnas jeb gandrīz 100 % no kopējā attiecīgā ražojuma importa apjoma IP laikā, un tāpēc šie eksportētāji veidoja gandrīz visu eksporta apjomu uz Kopienu.

7.2.   ĶTR eksportētāju pārdošanas apjomi vietējā tirgū un trešo valstu tirgū

| (43) | Kopš esošo pasākumu ieviešanas Ķīnas eksportētāji ir attīstījuši savu kompetenci attiecīgā ražojuma pakārtotā pārstrādē, galvenokārt instrumentu nozarē (atvasināts no cementēta karbīda). |
| --- | --- |

(43)

Kopš esošo pasākumu ieviešanas Ķīnas eksportētāji ir attīstījuši savu kompetenci attiecīgā ražojuma pakārtotā pārstrādē, galvenokārt instrumentu nozarē (atvasināts no cementēta karbīda).

| (44) | IP laikā apmēram 4 846 tonnas (57 %) no kopējās piecu eksportētāju ražošanas tika tālāk apstrādātas, kamēr 1 557 tonnas (18 %) tika pārdotas vietējā tirgū un 2 021 tonnas (24 %) eksportēja minētie eksportētāji. |
| --- | --- |

(44)

IP laikā apmēram 4 846 tonnas (57 %) no kopējās piecu eksportētāju ražošanas tika tālāk apstrādātas, kamēr 1 557 tonnas (18 %) tika pārdotas vietējā tirgū un 2 021 tonnas (24 %) eksportēja minētie eksportētāji.

| (45) | Tabulā parādīta piecu eksportētāju vidējā pārdošanas cena pēc galamērķa IP laikā un salīdzinājums ar Kopienas ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu: | Vidējā pārdošanas cena/kg (EUR) (CIF) | Salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu Kopienā |
| --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana vietējā tirgū | 9,79 | – 34 % |
| Eksports uz Japānu | 11,99 | – 20 % |
| Eksports uz Amerikas Savienotajām Valstīm | 12,54 | – 16 % |
| Eksports uz citām Dienvidaustrumu Āzijas valstīm | 12,33 | – 17 % |
| Eksports uz Eiropas Kopienu | 12,59 | – 16 % |
| Eksports uz citām vietām | 12,30 | – 18 % |

(45)

Tabulā parādīta piecu eksportētāju vidējā pārdošanas cena pēc galamērķa IP laikā un salīdzinājums ar Kopienas ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu:

Vidējā pārdošanas cena/kg (EUR) (CIF)

Salīdzinot ar Kopienas ražošanas nozares vidējo pārdošanas cenu Kopienā

Pārdošana vietējā tirgū

9,79

– 34 %

Eksports uz Japānu

11,99

– 20 %

Eksports uz Amerikas Savienotajām Valstīm

12,54

– 16 %

Eksports uz citām Dienvidaustrumu Āzijas valstīm

12,33

– 17 %

Eksports uz Eiropas Kopienu

12,59

– 16 %

Eksports uz citām vietām

12,30

– 18 %

| (46) | Kā redzams, Ķīnas eksportētājiem ir pamats būt ieinteresētiem ne tikai izmantot esošo neizmantotu jaudu, lai palielinātu pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, bet arī novirzīt vismaz daļu no pārdošanas apjoma vietējā tirgū un pārdošanas apjoma trešās valstīs uz Kopienas tirgu. Patiešām, salīdzinot ar cenām, ko eksportētāji varētu noteikt savā vietējā tirgū, cenas Kopienas tirgū padara to ļoti pievilcīgu, ja esošie antidempinga pasākumi tiktu atcelti. |
| --- | --- |

(46)

Kā redzams, Ķīnas eksportētājiem ir pamats būt ieinteresētiem ne tikai izmantot esošo neizmantotu jaudu, lai palielinātu pārdošanas apjomu Kopienas tirgū, bet arī novirzīt vismaz daļu no pārdošanas apjoma vietējā tirgū un pārdošanas apjoma trešās valstīs uz Kopienas tirgu. Patiešām, salīdzinot ar cenām, ko eksportētāji varētu noteikt savā vietējā tirgū, cenas Kopienas tirgū padara to ļoti pievilcīgu, ja esošie antidempinga pasākumi tiktu atcelti.

| (47) | Arī salīdzinot ar Ķīnas eksportu uz citām trešām valstīm, piemēram uz Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm, cenas Kopienas tirgū varētu būt pievilcīgas, un pastāvētu liels risks, ka tirdzniecība tiktu novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku. |
| --- | --- |

(47)

Arī salīdzinot ar Ķīnas eksportu uz citām trešām valstīm, piemēram uz Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm, cenas Kopienas tirgū varētu būt pievilcīgas, un pastāvētu liels risks, ka tirdzniecība tiktu novirzīta uz Kopienas tirgu, ja pasākumiem ļautu zaudēt spēku.

| (48) | Tādēļ tika konstatēts, ka, ja pasākumi tiks atcelti, ļoti iespējams, liels attiecīgā ražojuma apjoms tiks pārdots par mazāku cenu nekā Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena, tādējādi radot šai nozarei kaitējumu. |
| --- | --- |

(48)

Tādēļ tika konstatēts, ka, ja pasākumi tiks atcelti, ļoti iespējams, liels attiecīgā ražojuma apjoms tiks pārdots par mazāku cenu nekā Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena, tādējādi radot šai nozarei kaitējumu.

8.   Secinājums

| (49) | Kā minēts 34. apsvērumā, Ķīnas eksportētāji ir turpinājuši dempinga darbības. IP laikā noteiktā dempinga starpība ir 31 %, kas ir apmēram tajā pašā līmenī kā iepriekšējā pārskata izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība. |
| --- | --- |

(49)

Kā minēts 34. apsvērumā, Ķīnas eksportētāji ir turpinājuši dempinga darbības. IP laikā noteiktā dempinga starpība ir 31 %, kas ir apmēram tajā pašā līmenī kā iepriekšējā pārskata izmeklēšanā noteiktā dempinga starpība.

| (50) | Kopējā piecu ražotāju eksportētāju jauda IP laikā sasniedza 10 050 tonnas, kas ir vairāk nekā Kopienas ražošanas nozares kopējā jauda. Turklāt IP laikā šiem eksportētājiem bija neizmantota ražošanas jauda, kas atbilst 24 % Kopienas brīvā tirgus patēriņam. |
| --- | --- |

(50)

Kopējā piecu ražotāju eksportētāju jauda IP laikā sasniedza 10 050 tonnas, kas ir vairāk nekā Kopienas ražošanas nozares kopējā jauda. Turklāt IP laikā šiem eksportētājiem bija neizmantota ražošanas jauda, kas atbilst 24 % Kopienas brīvā tirgus patēriņam.

| (51) | Attiecībā uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām no ĶTR IP laikā ir konstatēts, ka vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū ir pievilcīgi augsta Ķīnas eksportētājiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka, ja pasākumi tiks atcelti, pastāvēs liels risks, ka turpināsies dempings, kas nodara kaitējumu. Turklāt, ņemot vērā IP laikā konstatēto cenas atšķirību starp attiecīgā ražojuma eksportētāju eksporta cenām uz Kopienu un trešām valstīm, būtu iespējams, ka dempinga eksports tiktu pārvirzīts no citiem tirgiem (piemēram, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis) uz Kopienas tirgu, jo tika konstatēts, ka Kopienā cena ir augstāka nekā pārējos galvenajos eksporta tirgos. |
| --- | --- |

(51)

Attiecībā uz attiecīgā ražojuma eksporta cenām no ĶTR IP laikā ir konstatēts, ka vidējā pārdošanas cena Kopienas tirgū ir pievilcīgi augsta Ķīnas eksportētājiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka, ja pasākumi tiks atcelti, pastāvēs liels risks, ka turpināsies dempings, kas nodara kaitējumu. Turklāt, ņemot vērā IP laikā konstatēto cenas atšķirību starp attiecīgā ražojuma eksportētāju eksporta cenām uz Kopienu un trešām valstīm, būtu iespējams, ka dempinga eksports tiktu pārvirzīts no citiem tirgiem (piemēram, Japāna un Amerikas Savienotās Valstis) uz Kopienas tirgu, jo tika konstatēts, ka Kopienā cena ir augstāka nekā pārējos galvenajos eksporta tirgos.

| (52) | Kopumā visi rādītāji liecina, ka turpināsies imports uz Kopienu no ĶTR par dempinga cenām un ka tā apjoms pieaugs, ja pasākumi tiks atcelti. |
| --- | --- |

(52)

Kopumā visi rādītāji liecina, ka turpināsies imports uz Kopienu no ĶTR par dempinga cenām un ka tā apjoms pieaugs, ja pasākumi tiks atcelti.

C.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

| (53) | IP laikā attiecīgo ražojumu ražoja:






  — | trīs pieprasījuma iesniedzēji ražotāji, kas pilnībā sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanas laikā un kas attiecīgo ražojumu ražoja pārdošanai trešām personām par tirgus noteikto cenu (“brīvais tirgus”), |
| --- | --- | --- |

(53)

IP laikā attiecīgo ražojumu ražoja:

—

trīs pieprasījuma iesniedzēji ražotāji, kas pilnībā sadarbojās ar Komisiju izmeklēšanas laikā un kas attiecīgo ražojumu ražoja pārdošanai trešām personām par tirgus noteikto cenu (“brīvais tirgus”),

| — | viens cits ražotājs, kas ražoja brīvajam tirgum un atbalstīja iesniegto sūdzību, bet nepiedalījās izmeklēšanā, |
| --- | --- |

—

viens cits ražotājs, kas ražoja brīvajam tirgum un atbalstīja iesniegto sūdzību, bet nepiedalījās izmeklēšanā,

| — | trīs citi ražotāji, kas ražoja attiecīgo ražojumu izmantošanai pašu vajadzībām. Viens no šiem ražotājiem sadarbojās, bet pārējie divi nedz atbalstīja, nedz iebilda pret pašreizējo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

—

trīs citi ražotāji, kas ražoja attiecīgo ražojumu izmantošanai pašu vajadzībām. Viens no šiem ražotājiem sadarbojās, bet pārējie divi nedz atbalstīja, nedz iebilda pret pašreizējo izmeklēšanu.

| (54) | Attiecībā uz ražotājiem, kas ražo šo ražojumu izmantošanai pašu vajadzībām, šo uzņēmumu ražotais attiecīgais ražojums ir starpprodukts, kas pilnībā tiek patērēts tālāk augstvērtīgāku ražojumu pakārtotajā ražošanā. Viņu produkciju nepārdod brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(54)

Attiecībā uz ražotājiem, kas ražo šo ražojumu izmantošanai pašu vajadzībām, šo uzņēmumu ražotais attiecīgais ražojums ir starpprodukts, kas pilnībā tiek patērēts tālāk augstvērtīgāku ražojumu pakārtotajā ražošanā. Viņu produkciju nepārdod brīvajā tirgū.

| (55) | Izmantošana pašu vajadzībām un brīvais tirgus ir jānošķir, lai veiktu Kopienas tirgus ekonomiskās situācijas analīzi un Kopienas ražošanas nozares situācijas analīzi, jo pašu vajadzībām paredzētie produkti nav pakļauti tiešai konkurencei ar importu. Turpretim ražošana, kas paredzēta brīvajam tirgum, nonāk tiešā konkurencē ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka situācija brīvajā tirgū un ražošanā pašu vajadzībām atšķiras. |
| --- | --- |

(55)

Izmantošana pašu vajadzībām un brīvais tirgus ir jānošķir, lai veiktu Kopienas tirgus ekonomiskās situācijas analīzi un Kopienas ražošanas nozares situācijas analīzi, jo pašu vajadzībām paredzētie produkti nav pakļauti tiešai konkurencei ar importu. Turpretim ražošana, kas paredzēta brīvajam tirgum, nonāk tiešā konkurencē ar attiecīgā ražojuma importu no ĶTR. Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka situācija brīvajā tirgū un ražošanā pašu vajadzībām atšķiras.

| (56) | Trīs Kopienas ražotāju, kas ražoja brīvajam tirgum un sadarbojās izmeklēšanas laikā, produkcija atbilst 89 % no kopējā Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma IP laikā, kas paredzēts brīvajam tirgum. Šie Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(56)

Trīs Kopienas ražotāju, kas ražoja brīvajam tirgum un sadarbojās izmeklēšanas laikā, produkcija atbilst 89 % no kopējā Kopienas attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma IP laikā, kas paredzēts brīvajam tirgum. Šie Kopienas ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

D.   SITUĀCIJA KOPIENAS TIRGŪ

1.   Vispārīga informācija

1.1.   Dati par importu

| (57) | Par datu avotu attiecībā uz importu tika izmantota Eiropas Kopienu Statistikas biroja informācija, kas saistīta ar KN kodam 2849 90 30 atbilstošo ražojumu importa apjomu, pārbaudītie eksporta dati no ĶTR eksportētājiem. |
| --- | --- |

(57)

Par datu avotu attiecībā uz importu tika izmantota Eiropas Kopienu Statistikas biroja informācija, kas saistīta ar KN kodam 2849 90 30 atbilstošo ražojumu importa apjomu, pārbaudītie eksporta dati no ĶTR eksportētājiem.

1.2.   Dati par Kopienas ražošanas nozari

| (58) | Dati par Kopienas ražošanas nozari tika iegūti no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko iesniedza trīs Kopienas ražotāji, kas ražo attiecīgo ražojumu pārdošanai brīvā tirgū, kā arī no tiem, kas ražo attiecīgo ražojumu pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

(58)

Dati par Kopienas ražošanas nozari tika iegūti no pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko iesniedza trīs Kopienas ražotāji, kas ražo attiecīgo ražojumu pārdošanai brīvā tirgū, kā arī no tiem, kas ražo attiecīgo ražojumu pašu vajadzībām.

1.3.   Kopienas patēriņš

| (59) | Attiecīgā ražojuma patēriņa apjoms Kopienas brīvajā tirgū tika noteikts, pamatojoties uz:






  — | attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Kopienā saskaņā ar Statistikas biroja informāciju, un |
| --- | --- | --- |

(59)

Attiecīgā ražojuma patēriņa apjoms Kopienas brīvajā tirgū tika noteikts, pamatojoties uz:

—

attiecīgā ražojuma kopējo importa apjomu Kopienā saskaņā ar Statistikas biroja informāciju, un

| — | kopējo pārbaudīto pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū, ko pārdevuši trīs Kopienas ražotāji, kas ražo brīvajam tirgum un kas sadarbojās izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

—

kopējo pārbaudīto pārdošanas apjomu neatkarīgiem pircējiem Kopienas tirgū, ko pārdevuši trīs Kopienas ražotāji, kas ražo brīvajam tirgum un kas sadarbojās izmeklēšanas laikā.

| (60) | Brīvā tirgus patēriņš Kopienā apskatāmajā laika posmā palielinājies par 9 %. Tomēr pieaugums noticis nevienmērīgi. Pēc samazināšanās laikposmā no 1998. līdz 1999. gadam patēriņš palielinājās līdz 2001. gadam, kad sasniedza 7 949 tonnas, un pēc tam atkal samazinājās līdz 6 461 tonnām IP laikā. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brīvā tirgus patēriņš (tonnās) | 5 947 | 5 393 | 6 706 | 7 949 | 6 461 |
| 1998 = 100 | 100 | 91 | 113 | 134 | 109 |

(60)

Brīvā tirgus patēriņš Kopienā apskatāmajā laika posmā palielinājies par 9 %. Tomēr pieaugums noticis nevienmērīgi. Pēc samazināšanās laikposmā no 1998. līdz 1999. gadam patēriņš palielinājās līdz 2001. gadam, kad sasniedza 7 949 tonnas, un pēc tam atkal samazinājās līdz 6 461 tonnām IP laikā.

1998

1999

2000

2001

IP

Brīvā tirgus patēriņš (tonnās)

5 947

5 393

6 706

7 949

6 461

1998 = 100

100

91

113

134

109

| (61) | Brīvā tirgus patēriņa ievērojamais pieaugums 2000. un 2001. gada laikā ir daļēji izskaidrojams ar lielāku ekonomisko aktivitāti Kopienā un pasaules tirgū un daļēji - ar jaunās eksporta licenču sistēmas ieviešanu ĶTR. Pēdējais sekmēja masveida iepirkšanu (lietotāju krājumu veidošanās) 2000. gada beigās un 2001. gadā bailēs no iespējamā izejmateriālu un attiecīgā ražojuma trūkuma. |
| --- | --- |

(61)

Brīvā tirgus patēriņa ievērojamais pieaugums 2000. un 2001. gada laikā ir daļēji izskaidrojams ar lielāku ekonomisko aktivitāti Kopienā un pasaules tirgū un daļēji - ar jaunās eksporta licenču sistēmas ieviešanu ĶTR. Pēdējais sekmēja masveida iepirkšanu (lietotāju krājumu veidošanās) 2000. gada beigās un 2001. gadā bailēs no iespējamā izejmateriālu un attiecīgā ražojuma trūkuma.

2.   Imports no ĶTR

2.1.   Apjoms un tirgus daļa

| (62) | Importa apjoms no ĶTR liecina par svārstīgu tirdzniecības līmeni apskatāmajā laika posmā, kā rezultāts ir apjoma pieaugums salīdzinājumā ar 1998. gadu, kas atspoguļojas arī kā lielāka tirgus daļa IP nekā 1998. gadā. |
| --- | --- |

(62)

Importa apjoms no ĶTR liecina par svārstīgu tirdzniecības līmeni apskatāmajā laika posmā, kā rezultāts ir apjoma pieaugums salīdzinājumā ar 1998. gadu, kas atspoguļojas arī kā lielāka tirgus daļa IP nekā 1998. gadā.

2.2.   Cenas un cenu samazinājums

| (63) | Vidējā cena attiecīgā ražojuma importam no ĶTR IP laikā bija 12.59 EUR/kg CIF EK robežās. Lai analizētu cenu samazinājumu, attiecīgā ražojuma vidējā svērtā cena Kopienas ražošanas nozarē tika salīdzināta ar vidējo svērto cenu importam no ĶTR Kopienas tirgū IP laikā, ņemot vērā muitas nodokļus un pēcimporta izmaksas. |
| --- | --- |

(63)

Vidējā cena attiecīgā ražojuma importam no ĶTR IP laikā bija 12.59 EUR/kg CIF EK robežās. Lai analizētu cenu samazinājumu, attiecīgā ražojuma vidējā svērtā cena Kopienas ražošanas nozarē tika salīdzināta ar vidējo svērto cenu importam no ĶTR Kopienas tirgū IP laikā, ņemot vērā muitas nodokļus un pēcimporta izmaksas.

| (64) | Kopienas ražošanas nozares cenu noteikšanas avots bija atbildes, ko Kopienas ražotāji snieguši aptaujas anketā par pārdošanu Kopienā pirmajam nesaistītajam pircējam, tostarp piegādi no rūpnīcas. Ķīnas importa cenu noteikšanas avots bija atbildes, ko snieguši eksportētāji ražotāji, kas eksportēja attiecīgo ražojumu IP laikā. |
| --- | --- |

(64)

Kopienas ražošanas nozares cenu noteikšanas avots bija atbildes, ko Kopienas ražotāji snieguši aptaujas anketā par pārdošanu Kopienā pirmajam nesaistītajam pircējam, tostarp piegādi no rūpnīcas. Ķīnas importa cenu noteikšanas avots bija atbildes, ko snieguši eksportētāji ražotāji, kas eksportēja attiecīgo ražojumu IP laikā.

| (65) | Pamatojoties uz minēto, tika noteikts, ka cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenas, ir apmēram 10 %. Ja aprēķinā ir iekļauts antidempinga maksājuma pašreizējais lielums, cenu samazinājums nav. |
| --- | --- |

(65)

Pamatojoties uz minēto, tika noteikts, ka cenu samazinājuma starpība, izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares cenas, ir apmēram 10 %. Ja aprēķinā ir iekļauts antidempinga maksājuma pašreizējais lielums, cenu samazinājums nav.

3.   Importa un Kopienas ražošanas nozares pārdošanas ES apjoms un vienības cenas IP laikā

| (66) | Salīdzinot ar importu, kura izcelsme ir citās trešās valstīs, ĶTR izcelsmes importa cenas (t.i., vidēji 12.59 EUR/kg) bija ievērojami zemākas. Šajos apstākļos pastāv liela varbūtība, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no ĶTR uz Kopienu varētu palielināties uz citu trešo valstu eksporta rēķina. |
| --- | --- |

(66)

Salīdzinot ar importu, kura izcelsme ir citās trešās valstīs, ĶTR izcelsmes importa cenas (t.i., vidēji 12.59 EUR/kg) bija ievērojami zemākas. Šajos apstākļos pastāv liela varbūtība, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no ĶTR uz Kopienu varētu palielināties uz citu trešo valstu eksporta rēķina.

E.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES SITUĀCIJA

| (67) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Kopienas ražošanas nozares situācijas analīze ietver visu ekonomisko faktoru un rādītāju novērtēšanu, kam ir ietekme uz ražošanas nozares stāvokli no 1998. gada (bāzes gads) līdz IP. Turpmāk minētie Kopienas ražošanas nozares dati parāda no trim Kopienas ražotājiem savākto vispārējo informāciju, izņemot gadījumus, kur norādīts citādi. |
| --- | --- |

(67)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Kopienas ražošanas nozares situācijas analīze ietver visu ekonomisko faktoru un rādītāju novērtēšanu, kam ir ietekme uz ražošanas nozares stāvokli no 1998. gada (bāzes gads) līdz IP. Turpmāk minētie Kopienas ražošanas nozares dati parāda no trim Kopienas ražotājiem savākto vispārējo informāciju, izņemot gadījumus, kur norādīts citādi.

1.   Ražošana, jauda, jaudas izmantojums un krājumi

| (68) | Ražošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz uzstādīto iekārtu maksimālo stundas ražīgumu, kas reizināts ar gada maksimālo darba stundu skaitu, samazināts par laiku apkopes un uzturēšanas darbiem un līdzīgiem ražošanas pārtraukumiem. Apskatāmajā laika posmā ražošanas jauda palielinājās par 22 %. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošana
  (tonnās) | 5 494 | 5 150 | 5 606 | 6 528 | 5 554 |
| Indekss | 100 | 94 | 102 | 119 | 101 |
| Ražošanas jauda
  (tonnās) | 6 838 | 6 848 | 7 799 | 8 030 | 8 310 |
| Indekss | 100 | 100 | 114 | 117 | 122 |
| Jaudas izmantojums, % | 80,3 | 75,2 | 71,9 | 81,3 | 66,8 |
| Indekss | 100 | 94 | 90 | 101 | 83 |
| Krājumi
  (tonnās) | 996 | 1 133 | 1 189 | 834 | 1 688 |
| Indekss | 100 | 114 | 119 | 84 | 169 |
| Krājumi, % no produkcijas apjoma | 18 | 22 | 21 | 13 | 30 |
| Indekss | 100 | 122 | 117 | 72 | 167 |

(68)

Ražošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz uzstādīto iekārtu maksimālo stundas ražīgumu, kas reizināts ar gada maksimālo darba stundu skaitu, samazināts par laiku apkopes un uzturēšanas darbiem un līdzīgiem ražošanas pārtraukumiem. Apskatāmajā laika posmā ražošanas jauda palielinājās par 22 %.

1998

1999

2000

2001

IP

Ražošana

(tonnās)

5 494

5 150

5 606

6 528

5 554

Indekss

100

94

102

119

101

Ražošanas jauda

(tonnās)

6 838

6 848

7 799

8 030

8 310

Indekss

100

100

114

117

122

Jaudas izmantojums, %

80,3

75,2

71,9

81,3

66,8

Indekss

100

94

90

101

83

Krājumi

(tonnās)

996

1 133

1 189

834

1 688

Indekss

100

114

119

84

169

Krājumi, % no produkcijas apjoma

18

22

21

13

30

Indekss

100

122

117

72

167

| (69) | Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms apskatāmajā laika posmā palielinājies par 1 %. Tomēr nelielais pieaugums nav vienmērīgs. Pēc samazināšanās par 6 % 1999. gadā ražošanas apjoms palielinājās par 27 % laikposmā starp 1999. un 2001. gadu. IP ražošanas apjoms bija līmenī, kas ir tikai nedaudz lielāks nekā 1998. gadā. |
| --- | --- |

(69)

Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms apskatāmajā laika posmā palielinājies par 1 %. Tomēr nelielais pieaugums nav vienmērīgs. Pēc samazināšanās par 6 % 1999. gadā ražošanas apjoms palielinājās par 27 % laikposmā starp 1999. un 2001. gadu. IP ražošanas apjoms bija līmenī, kas ir tikai nedaudz lielāks nekā 1998. gadā.

| (70) | Ražošanas apjoma un ražošanas jaudas palielināšanās 2000. un 2001. gadā ir izskaidrota 61. apsvērumā. Būtiskais kāpums attiecīgā ražojuma pieprasījumā pasaulē, kas izskaidrojams ar lielu ekonomisko aktivitāti pasaules tirgū un ĶTR jauno eksporta licenču sistēmas ieviešanu, radīja sprūdu investīcijās ražošanas jaudā, īpaši 2000. un 2001. gadā, un apskatāmajā laika posmā izraisīja jaudas palielināšanos par 22 %. |
| --- | --- |

(70)

Ražošanas apjoma un ražošanas jaudas palielināšanās 2000. un 2001. gadā ir izskaidrota 61. apsvērumā. Būtiskais kāpums attiecīgā ražojuma pieprasījumā pasaulē, kas izskaidrojams ar lielu ekonomisko aktivitāti pasaules tirgū un ĶTR jauno eksporta licenču sistēmas ieviešanu, radīja sprūdu investīcijās ražošanas jaudā, īpaši 2000. un 2001. gadā, un apskatāmajā laika posmā izraisīja jaudas palielināšanos par 22 %.

| (71) | Jaudas izmantojuma līmeņa samazināšanās IP laikā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir izskaidrojama ar pēkšņo attiecīgā ražojuma pieprasījuma samazināšanos IP laikā. Jauda tika palielināta, pamatojoties uz pieņēmumu par lielo pieprasījumu arī turpmāk, bet tā nebija, jo IP laikā pircēji samazināja savus iepirkumus, lai samazinātu krājumus. Tāpēc IP laikā ražošanas apjoms bija apmēram tāds pats kā 1998. gadā. |
| --- | --- |

(71)

Jaudas izmantojuma līmeņa samazināšanās IP laikā salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem ir izskaidrojama ar pēkšņo attiecīgā ražojuma pieprasījuma samazināšanos IP laikā. Jauda tika palielināta, pamatojoties uz pieņēmumu par lielo pieprasījumu arī turpmāk, bet tā nebija, jo IP laikā pircēji samazināja savus iepirkumus, lai samazinātu krājumus. Tāpēc IP laikā ražošanas apjoms bija apmēram tāds pats kā 1998. gadā.

| (72) | Krājumu lielums paliks relatīvi stabils attiecībā uz ražošanas un pārdošanas apjomu līdz 2000. gadam. Krājumi 2001. gadā samazinājās lielā pieprasījuma dēļ. IP laikā negaidītā pieprasījuma krituma dēļ pasaules tirgū Kopienas ražošanas nozares krājumu apjoms turpināja palielināties un sasniedza 30 % no ražošanas, salīdzinot ar 18 % 1998. gadā. Šai nozarei normālais krājumu lielums ir apmēram 20 % no ražošanas. |
| --- | --- |

(72)

Krājumu lielums paliks relatīvi stabils attiecībā uz ražošanas un pārdošanas apjomu līdz 2000. gadam. Krājumi 2001. gadā samazinājās lielā pieprasījuma dēļ. IP laikā negaidītā pieprasījuma krituma dēļ pasaules tirgū Kopienas ražošanas nozares krājumu apjoms turpināja palielināties un sasniedza 30 % no ražošanas, salīdzinot ar 18 % 1998. gadā. Šai nozarei normālais krājumu lielums ir apmēram 20 % no ražošanas.

2.   Pārdošanas apjoms, cenas, tirgus daļa un pārdošanas apjoms eksporta tirgū

| (73) | Turpmāk minētie skaitļi atspoguļo Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu un cenas neatkarīgiem pircējiem Kopienā, tirgus daļu Kopienā un pārdošanas apjomu eksporta tirgū. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Kopienas tirgū
  (tonnās) | 3 662 | 3 702 | 4 353 | 4 164 | 4 154 |
| Kopienas tirgus daļa | 62 % | 69 % | 65 % | 52 % | 64 % |
| Vidējā pārdošanas cena
  (EUR) | 14,27 | 13,65 | 13,70 | 17,10 | 14,92 |
| Pārdošanas apjoms eksporta tirgū
  (tonnās) | 1 367 | 1 118 | 1 470 | 1 955 | 1 696 |
| Kopējais pārdošanas apjoms
  (tonnās) | 5 029 | 4 820 | 5 823 | 6 119 | 5 850 |

(73)

Turpmāk minētie skaitļi atspoguļo Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomu un cenas neatkarīgiem pircējiem Kopienā, tirgus daļu Kopienā un pārdošanas apjomu eksporta tirgū.

1998

1999

2000

2001

IP

Pārdošanas apjoms Kopienas tirgū

(tonnās)

3 662

3 702

4 353

4 164

4 154

Kopienas tirgus daļa

62 %

69 %

65 %

52 %

64 %

Vidējā pārdošanas cena

(EUR)

14,27

13,65

13,70

17,10

14,92

Pārdošanas apjoms eksporta tirgū

(tonnās)

1 367

1 118

1 470

1 955

1 696

Kopējais pārdošanas apjoms

(tonnās)

5 029

4 820

5 823

6 119

5 850

| (74) | Pārdošanas apjoms Kopienas tirgū apskatāmajā periodā nedaudz palielinājies, IP laikā pārdošanas apjoms ir par 13 % lielāks nekā 1998. gadā. Kopumā Kopienas ražošanas nozares situācija ir nedaudz uzlabojusies uz importa rēķina, tās tirgus daļa no 62 % 1998. gadā palielinājusies līdz 64 % IP. |
| --- | --- |

(74)

Pārdošanas apjoms Kopienas tirgū apskatāmajā periodā nedaudz palielinājies, IP laikā pārdošanas apjoms ir par 13 % lielāks nekā 1998. gadā. Kopumā Kopienas ražošanas nozares situācija ir nedaudz uzlabojusies uz importa rēķina, tās tirgus daļa no 62 % 1998. gadā palielinājusies līdz 64 % IP.

| (75) | Ja neņem vērā 2001. gadu, Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saglabājusies diezgan stabila, vidējā pārdošanas cena IP ir par 5 % lielāka nekā 1998. gadā. 2001. gada laikā vidējā pārdošanas cena palielinājās līdz 17,10 EUR par tonnu, bet pēc tam IP laikā kritās līdz EUR 14,92. |
| --- | --- |

(75)

Ja neņem vērā 2001. gadu, Kopienas ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saglabājusies diezgan stabila, vidējā pārdošanas cena IP ir par 5 % lielāka nekā 1998. gadā. 2001. gada laikā vidējā pārdošanas cena palielinājās līdz 17,10 EUR par tonnu, bet pēc tam IP laikā kritās līdz EUR 14,92.

| (76) | Eksporta pārdošanas apjoms apskatāmajā periodā arī palielinājās. Pārdošanas apjoms no 1998. gada līdz IP palielinājās par 24 %, tā maksimums bija 2001. gadā. Apskatāmajā laika posmā eksporta pārdošanas apjoms veidoja apmēram 25–30 % kopējā pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(76)

Eksporta pārdošanas apjoms apskatāmajā periodā arī palielinājās. Pārdošanas apjoms no 1998. gada līdz IP palielinājās par 24 %, tā maksimums bija 2001. gadā. Apskatāmajā laika posmā eksporta pārdošanas apjoms veidoja apmēram 25–30 % kopējā pārdošanas apjoma.

| (77) | Kopējais pārdošanas apjoms no 1998. gada līdz IP palielinājās par 16 %, tā maksimums bija 2001. gadā to iemeslu dēļ, kas izskaidroti 61. apsvērumā. |
| --- | --- |

(77)

Kopējais pārdošanas apjoms no 1998. gada līdz IP palielinājās par 16 %, tā maksimums bija 2001. gadā to iemeslu dēļ, kas izskaidroti 61. apsvērumā.

3.   Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem (aktīvi) un naudas plūsma

| (78) | Izņemot 2001. gadu, kas, kā iepriekš izskaidrots, bija izņēmuma gads, ekonomiskie rādītāji (rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma) liecina, ka kopumā Kopienas ražošanas nozarē bija vērojama zināma pasliktināšanās peļņas normā, ienesīgumā un naudas plūsmā, kas radās no pārdošanas Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(78)

Izņemot 2001. gadu, kas, kā iepriekš izskaidrots, bija izņēmuma gads, ekonomiskie rādītāji (rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma) liecina, ka kopumā Kopienas ražošanas nozarē bija vērojama zināma pasliktināšanās peļņas normā, ienesīgumā un naudas plūsmā, kas radās no pārdošanas Kopienas tirgū.

| (79) | Rentabilitātes samazināšanos veicinošs faktors IP laikā bija tas, ka viens no Kopienas ražotājiem uz laiku zaudēja galveno piegādes līgumu, kā arī pārdošanas apjoma samazināšanos vismaz daļēji izraisīja lietotāji, kas tērēja savus krājumus, kas bija radušies 2001. gadā aiz bailēm no produkta trūkuma. Ir liecības arī par to, ka Kopienas ražotāju rentabilitāti ietekmēja ievērojamās svārstības galvenā izejmateriāla (APT) cenā, kura izcelsmes valsts vairumā gadījumu ir Ķīna, jo šie Kopienas ražotāji ir atkarīgi no šā produkta iegādes brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(79)

Rentabilitātes samazināšanos veicinošs faktors IP laikā bija tas, ka viens no Kopienas ražotājiem uz laiku zaudēja galveno piegādes līgumu, kā arī pārdošanas apjoma samazināšanos vismaz daļēji izraisīja lietotāji, kas tērēja savus krājumus, kas bija radušies 2001. gadā aiz bailēm no produkta trūkuma. Ir liecības arī par to, ka Kopienas ražotāju rentabilitāti ietekmēja ievērojamās svārstības galvenā izejmateriāla (APT) cenā, kura izcelsmes valsts vairumā gadījumu ir Ķīna, jo šie Kopienas ražotāji ir atkarīgi no šā produkta iegādes brīvajā tirgū.

4.   Ieguldījumi un kapitāla palielināšanas iespējas

| (80) | No 1998. līdz 2001. gadam ieguldījumu apjoms bija diezgan stabils, tika veikti ieguldījumi ražošanas procesa tehniskā uzlabošanā un ar to saistītās iekārtās. Tomēr IP laikā ieguldījumi ievērojami samazinājās, jo Kopienas tirgū pārdošana slikti atmaksājās. |
| --- | --- |

(80)

No 1998. līdz 2001. gadam ieguldījumu apjoms bija diezgan stabils, tika veikti ieguldījumi ražošanas procesa tehniskā uzlabošanā un ar to saistītās iekārtās. Tomēr IP laikā ieguldījumi ievērojami samazinājās, jo Kopienas tirgū pārdošana slikti atmaksājās.

| (81) | Kopienas ražošanas nozarē apskatāmajā periodā (ieskaitot IP) bija joprojām spējīga palielināt kapitālu vai nu ar ārvalstu, vai mātes uzņēmumu finanšu līdzekļiem. |
| --- | --- |

(81)

Kopienas ražošanas nozarē apskatāmajā periodā (ieskaitot IP) bija joprojām spējīga palielināt kapitālu vai nu ar ārvalstu, vai mātes uzņēmumu finanšu līdzekļiem.

5.   Darbaspēks, ražīgums un darba algas

| (82) | Apskatāmajā laika posmā darbinieku skaits lēnām samazinājās. Darbaspēka kopējās izmaksas saglabājās samērā stabilas līdz 2000. gadam, bet 2001. gadā palielinājās un IP laikā palika augstākajā līmenī. Apskatāmajā laika posmā darbaspēka izmaksas palielinājās par 8 %, kas atbilst normālam darba algu pieaugumam. |
| --- | --- |

(82)

Apskatāmajā laika posmā darbinieku skaits lēnām samazinājās. Darbaspēka kopējās izmaksas saglabājās samērā stabilas līdz 2000. gadam, bet 2001. gadā palielinājās un IP laikā palika augstākajā līmenī. Apskatāmajā laika posmā darbaspēka izmaksas palielinājās par 8 %, kas atbilst normālam darba algu pieaugumam.

| (83) | Laikā no 1998. gada līdz IP ražīgums pieauga par 2 %, kas saistīts ar ražošanas apjoma palielināšanos. Kopienas ražošanas nozare 2000. un 2001. gadā varēja palielināt ražošanas apjomu bez ievērojama darbaspēka palielināšanas, ko nodrošināja šajos gados palielinātais ražīgums. Tomēr jāievēro, ka ražīguma līmeni ietekmē ne tikai ražošanas apjoms, bet arī dažādu ražojumu kombinācija dažādos gados. |
| --- | --- |

(83)

Laikā no 1998. gada līdz IP ražīgums pieauga par 2 %, kas saistīts ar ražošanas apjoma palielināšanos. Kopienas ražošanas nozare 2000. un 2001. gadā varēja palielināt ražošanas apjomu bez ievērojama darbaspēka palielināšanas, ko nodrošināja šajos gados palielinātais ražīgums. Tomēr jāievēro, ka ražīguma līmeni ietekmē ne tikai ražošanas apjoms, bet arī dažādu ražojumu kombinācija dažādos gados.

6.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (84) | Dempinga importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa apskatāmajā periodā palielinājās. Tomēr tie bija samērā mazi, salīdzinot ar brīvā tirgus lielumu (tikai 4 % patēriņa brīvajā tirgū). Tomēr lielās dempinga starpības (31 %) dēļ, kā arī ārēju faktoru (kā galvenā izejmateriāla (APT) cenu svārstības un galvenā piegādes līguma zaudēšana uz laiku) dēļ par spīti diezgan stabilajam attiecīgā ražojuma pieprasījumam Kopienas ražošanas nozarē samazinājās tās rentabilitāte un citi finanšu rādītāji, kā minēts 78. apsvērumā. |
| --- | --- |

(84)

Dempinga importa apjoms no ĶTR un tā tirgus daļa apskatāmajā periodā palielinājās. Tomēr tie bija samērā mazi, salīdzinot ar brīvā tirgus lielumu (tikai 4 % patēriņa brīvajā tirgū). Tomēr lielās dempinga starpības (31 %) dēļ, kā arī ārēju faktoru (kā galvenā izejmateriāla (APT) cenu svārstības un galvenā piegādes līguma zaudēšana uz laiku) dēļ par spīti diezgan stabilajam attiecīgā ražojuma pieprasījumam Kopienas ražošanas nozarē samazinājās tās rentabilitāte un citi finanšu rādītāji, kā minēts 78. apsvērumā.

7.   Ražošana pašu vajadzībām

| (85) | Lai iegūtu pilnīgāku ainu par Kopienas ražotāju situāciju, par noteiktiem Kopienas ražošanas nozares ekonomiskajiem rādītājiem iegūtie dati tika salīdzināti ar datiem, ko iesniedza Kopienas ražotājs, kas sadarbojas un kas ražoja vienīgi pašu vajadzībām. Par minēto ražotāju iegūtie dati ir šādi (dots kā indekss, ievērojot, ka dati attiecas tikai uz vienu uzņēmumu): | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms | 100 | 92 | 108 | 98 | 73 |
| Jauda | 100 | 116 | 116 | 116 | 116 |
| Jaudas izmantojums | 100 | 99 | 99 | 94 | 57 |
| Krājumi | 100 | 328 | 360 | 449 | 331 |
| Ieguldījumi | 100 | 2 | 1 | 75 | 1 |
| Darbaspēks | 100 | 100 | 97 | 97 | 87 |
| Darbaspēka izmaksas | 100 | 110 | 110 | 117 | 109 |
| Ražīgums | 100 | 92 | 111 | 101 | 84 |

(85)

Lai iegūtu pilnīgāku ainu par Kopienas ražotāju situāciju, par noteiktiem Kopienas ražošanas nozares ekonomiskajiem rādītājiem iegūtie dati tika salīdzināti ar datiem, ko iesniedza Kopienas ražotājs, kas sadarbojas un kas ražoja vienīgi pašu vajadzībām. Par minēto ražotāju iegūtie dati ir šādi (dots kā indekss, ievērojot, ka dati attiecas tikai uz vienu uzņēmumu):

1998

1999

2000

2001

IP

Ražošanas apjoms

100

92

108

98

73

Jauda

100

116

116

116

116

Jaudas izmantojums

100

99

99

94

57

Krājumi

100

328

360

449

331

Ieguldījumi

100

2

1

75

1

Darbaspēks

100

100

97

97

87

Darbaspēka izmaksas

100

110

110

117

109

Ražīgums

100

92

111

101

84

| (86) | No 1998. līdz 1999. gadam ražošanas jauda palielinājās par 16 %, pēc tam saglabājās stabila. Apskatāmajā laika posmā ražošanas apjoms samazinājās par 27 %, svārstoties no indeksa 92 līdz 108. Jaudas izmantojums no 1998. līdz 2001. gadam samazinājās par 6 %, tad par vēl 39 % IP laikā, kas saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos. Krājumi apskatāmajā laika posmā ir vairāk nekā trīskāršojušies, lai gan pieauguma diapazons daļēji atspoguļo nelielos krājumus 1998. gadā. Galvenie ieguldījumi tikai veikti 1998. un 2001. gadā. Darbaspēka apjoms līdz 2001. gadam bija diezgan stabils, bet IP laikā samazinājās par 10 %. Darbaspēka izmaksas palielinājās līdz indeksam 117 2001. gadā, pēc tam IP laikā samazinājās līdz indeksam 109. Ražīgums svārstījās starp indeksu 92 un 111 no 1998. līdz 2000. gadam, bet IP laikā kritās līdz 84, kas saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos par spīti darbaspēka samazināšanai šajā gadā. |
| --- | --- |

(86)

No 1998. līdz 1999. gadam ražošanas jauda palielinājās par 16 %, pēc tam saglabājās stabila. Apskatāmajā laika posmā ražošanas apjoms samazinājās par 27 %, svārstoties no indeksa 92 līdz 108. Jaudas izmantojums no 1998. līdz 2001. gadam samazinājās par 6 %, tad par vēl 39 % IP laikā, kas saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos. Krājumi apskatāmajā laika posmā ir vairāk nekā trīskāršojušies, lai gan pieauguma diapazons daļēji atspoguļo nelielos krājumus 1998. gadā. Galvenie ieguldījumi tikai veikti 1998. un 2001. gadā. Darbaspēka apjoms līdz 2001. gadam bija diezgan stabils, bet IP laikā samazinājās par 10 %. Darbaspēka izmaksas palielinājās līdz indeksam 117 2001. gadā, pēc tam IP laikā samazinājās līdz indeksam 109. Ražīgums svārstījās starp indeksu 92 un 111 no 1998. līdz 2000. gadam, bet IP laikā kritās līdz 84, kas saistīts ar ražošanas apjoma samazināšanos par spīti darbaspēka samazināšanai šajā gadā.

| (87) | Attiecīgais ražojums tika pārdots iekšienē par transfertcenām. Tika konstatēts, ka transfertcenas nav pietiekami cieši saistītas ar reālo tirgus cenu, lai uzskatītu, ka tās atspoguļo tirgus cenas. Arī dažādo ar tālāku produktu ražošanu saistīto izmaksu sadalījuma analīze nepalīdz noteikt pakārtota ražojuma tirgus cenu. Tāpēc rentabilitātes, ieguldījumu ienesīguma un naudas plūsmas analīze saistībā ar izmantošanu pašu vajadzībām netiek uzskatīta par drošu rādītāju. Attiecīgā uzņēmuma kā lielākas grupas locekļa iespējas palielināt kapitālu netika nopietni ietekmētas. |
| --- | --- |

(87)

Attiecīgais ražojums tika pārdots iekšienē par transfertcenām. Tika konstatēts, ka transfertcenas nav pietiekami cieši saistītas ar reālo tirgus cenu, lai uzskatītu, ka tās atspoguļo tirgus cenas. Arī dažādo ar tālāku produktu ražošanu saistīto izmaksu sadalījuma analīze nepalīdz noteikt pakārtota ražojuma tirgus cenu. Tāpēc rentabilitātes, ieguldījumu ienesīguma un naudas plūsmas analīze saistībā ar izmantošanu pašu vajadzībām netiek uzskatīta par drošu rādītāju. Attiecīgā uzņēmuma kā lielākas grupas locekļa iespējas palielināt kapitālu netika nopietni ietekmētas.

| (88) | Tā kā tika konstatēts, ka imports neatrodas tiešā konkurencē ar attiecīgo ražojumu, kas ražots lietošanai pašu vajadzībām, tiek uzskatīts, ka ražotājus, ka ražo lietošanai pašu vajadzībām, dempinga imports vai pret to vērstie pasākumi ievērojami neietekmē, kaut arī dempinga starpība ir liela. |
| --- | --- |

(88)

Tā kā tika konstatēts, ka imports neatrodas tiešā konkurencē ar attiecīgo ražojumu, kas ražots lietošanai pašu vajadzībām, tiek uzskatīts, ka ražotājus, ka ražo lietošanai pašu vajadzībām, dempinga imports vai pret to vērstie pasākumi ievērojami neietekmē, kaut arī dempinga starpība ir liela.

| (89) | Kopumā ražošanas pašu vajadzībām attīstība ir līdzīga brīvā tirgus attīstībai, kaut arī ražošanas apjoma, darbaspēka un ražīguma ziņā tai bija negatīvāka virzība. Tāpēc ražošanas pašu vajadzībām iekļaušana ievērojami neietekmē kopējos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz brīvo tirgu. |
| --- | --- |

(89)

Kopumā ražošanas pašu vajadzībām attīstība ir līdzīga brīvā tirgus attīstībai, kaut arī ražošanas apjoma, darbaspēka un ražīguma ziņā tai bija negatīvāka virzība. Tāpēc ražošanas pašu vajadzībām iekļaušana ievērojami neietekmē kopējos secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz brīvo tirgu.

8.   Secinājumi par situāciju Kopienas ražošanas nozarē

| (90) | Lai gan jau kādu laiku ir spēkā pasākumi un pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma ir pamatā stabils, kopumā Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās peļņas norma un citi finanšu rādītāji attiecīgajā periodā. Apskatāmajā laika posmā ierobežojot cenu pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tomēr tas noticis uz rentabilitātes rēķina. IP laikā nozare atradās tikai nedaudz virs lūzuma punkta, kaut gan šis rezultāts jālīdzsvaro ar 2001. gada rezultātu, kas bija izņēmuma gads. Lai arī dempinga netaisnīgas sekas kompensē maksājums, ir pierādījumi, ka lielās izejmateriāla (APT) cenu svārstības, kura izcelsmes valsts galvenokārt ir ĶTR, ir ietekmējušas to Kopienas ražotāju rentabilitāti, kas ir atkarīgi no minēto izejmateriālu iegādāšanās brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(90)

Lai gan jau kādu laiku ir spēkā pasākumi un pieprasījums pēc attiecīgā ražojuma ir pamatā stabils, kopumā Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās peļņas norma un citi finanšu rādītāji attiecīgajā periodā. Apskatāmajā laika posmā ierobežojot cenu pieaugumu, Kopienas ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomu un tirgus daļu. Tomēr tas noticis uz rentabilitātes rēķina. IP laikā nozare atradās tikai nedaudz virs lūzuma punkta, kaut gan šis rezultāts jālīdzsvaro ar 2001. gada rezultātu, kas bija izņēmuma gads. Lai arī dempinga netaisnīgas sekas kompensē maksājums, ir pierādījumi, ka lielās izejmateriāla (APT) cenu svārstības, kura izcelsmes valsts galvenokārt ir ĶTR, ir ietekmējušas to Kopienas ražotāju rentabilitāti, kas ir atkarīgi no minēto izejmateriālu iegādāšanās brīvajā tirgū.

F.   KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA

| (91) | Ievērojot iepriekšminēto un jo īpaši 66. apsvērumu, pastāv liela varbūtība, ka Kopienas ražošanas nozare saskarsies ar lielāku attiecīgā ražojuma pieaugošā eksporta spiedienu no ĶTR, ja tiks pieļauta pasākumu termiņa izbeigšana. Pieaugošā dempinga importa negodīgā konkurence visticamāk novestu pie turpmākas finanšu situācijas pasliktināšanās Kopienas ražošanas nozarē. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(91)

Ievērojot iepriekšminēto un jo īpaši 66. apsvērumu, pastāv liela varbūtība, ka Kopienas ražošanas nozare saskarsies ar lielāku attiecīgā ražojuma pieaugošā eksporta spiedienu no ĶTR, ja tiks pieļauta pasākumu termiņa izbeigšana. Pieaugošā dempinga importa negodīgā konkurence visticamāk novestu pie turpmākas finanšu situācijas pasliktināšanās Kopienas ražošanas nozarē. Tāpēc tiek secināts, ka pasākumu atcelšana izraisītu kaitējuma turpināšanos Kopienas ražošanas nozarē.

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   Vispārīgi apsvērumi

| (92) | Jāpārbauda, vai nepastāv nepārvarami iemesli, kas novestu pie secinājuma, ka Kopienas interesēs nav saglabāt pašreizējos pasākumus. Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Kopienas interešu noteikšana tika pamatota uz dažādu iesaistīto interešu novērtēšanu, piemēram, Kopienas ražošanas nozares, citu Kopienas ražotāju, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(92)

Jāpārbauda, vai nepastāv nepārvarami iemesli, kas novestu pie secinājuma, ka Kopienas interesēs nav saglabāt pašreizējos pasākumus. Saskaņā ar pamatregulas 21. panta 1. punktu Kopienas interešu noteikšana tika pamatota uz dažādu iesaistīto interešu novērtēšanu, piemēram, Kopienas ražošanas nozares, citu Kopienas ražotāju, importētāju/tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju intereses.

| (93) | Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu piemērošana nav pret Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana ir jau spēkā esošo antidempinga pasākumu pārskats, ļauj novērtēt antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz iesaistītajām pusēm. |
| --- | --- |

(93)

Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā tika uzskatīts, ka pasākumu piemērošana nav pret Kopienas interesēm. Turklāt tas, ka pašreizējā izmeklēšana ir jau spēkā esošo antidempinga pasākumu pārskats, ļauj novērtēt antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz iesaistītajām pusēm.

| (94) | Tika pārbaudīts, vai, par spīti secinājumiem par kaitējošā dempinga turpināšanās lielo iespējamību, nepastāv pārliecinoši pierādījumi, kas varētu novest pie secinājuma, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Kopienas interesēs. |
| --- | --- |

(94)

Tika pārbaudīts, vai, par spīti secinājumiem par kaitējošā dempinga turpināšanās lielo iespējamību, nepastāv pārliecinoši pierādījumi, kas varētu novest pie secinājuma, ka saglabāt pasākumus šajā gadījumā nav Kopienas interesēs.

2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

| (95) | Tiek atgādināts, ka konstatēts, ka pastāv liela varbūtība, ka dempings turpināsies attiecībā uz attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu un ka ir risks, ka Kopienas ražošanas nozare turpinās ciest zaudējumus šāda importa dēļ. Kopienas ražošanas nozares interesēs ir izvairīties no zaudējumiem un turpināt piemērot pasākumus, kas palīdzētu to sasniegt. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus pret dempinga importu no ĶTR. |
| --- | --- |

(95)

Tiek atgādināts, ka konstatēts, ka pastāv liela varbūtība, ka dempings turpināsies attiecībā uz attiecīgo ĶTR izcelsmes ražojumu un ka ir risks, ka Kopienas ražošanas nozare turpinās ciest zaudējumus šāda importa dēļ. Kopienas ražošanas nozares interesēs ir izvairīties no zaudējumiem un turpināt piemērot pasākumus, kas palīdzētu to sasniegt. Tāpēc Kopienas ražošanas nozares interesēs ir saglabāt pasākumus pret dempinga importu no ĶTR.

3.   Nesaistīto importētāju un tirgotāju intereses

| (96) | No importētājiem vai tirgotājiem netika saņemta neviena atbilde. Šī nesadarbošanās no importētāju un tirgotāju puses liek domāt, ka pasākumu saglabāšana importam no ĶTR neatstātu ievērojamu ietekmi uz attiecīgā produkta nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem Kopienā. Tas saskan arī ar iepriekšējās izmeklēšanas secinājumiem. |
| --- | --- |

(96)

No importētājiem vai tirgotājiem netika saņemta neviena atbilde. Šī nesadarbošanās no importētāju un tirgotāju puses liek domāt, ka pasākumu saglabāšana importam no ĶTR neatstātu ievērojamu ietekmi uz attiecīgā produkta nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem Kopienā. Tas saskan arī ar iepriekšējās izmeklēšanas secinājumiem.

4.   Lietotāju intereses

| (97) | Attiecīgā produkta lietotāji Kopienā galvenokārt ir smago metālu detaļu ražotnes, kas izmanto attiecīgo produktu par izejmateriālu. Daži lietotāji ir lielie starptautiskie ražotāji, kas izmanto par izejmateriālu galvenokārt savu volframa karbīda produkciju (lietošana pašu vajadzībām), tomēr daži citi lietotāji (galvenokārt mazākas ražotnes) iegādājas attiecīgo produktu no eksportētājiem vai no Kopienas ražošanas nozares. |
| --- | --- |

(97)

Attiecīgā produkta lietotāji Kopienā galvenokārt ir smago metālu detaļu ražotnes, kas izmanto attiecīgo produktu par izejmateriālu. Daži lietotāji ir lielie starptautiskie ražotāji, kas izmanto par izejmateriālu galvenokārt savu volframa karbīda produkciju (lietošana pašu vajadzībām), tomēr daži citi lietotāji (galvenokārt mazākas ražotnes) iegādājas attiecīgo produktu no eksportētājiem vai no Kopienas ražošanas nozares.

| (98) | Tas, ka lielie starptautiskie ražotāji neizteica ne savu atbalstu, ne iebildumus, liek domāt, ka pasākumu saglabāšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu neatstātu ievērojamu ietekmi uz viņu situāciju Kopienā. |
| --- | --- |

(98)

Tas, ka lielie starptautiskie ražotāji neizteica ne savu atbalstu, ne iebildumus, liek domāt, ka pasākumu saglabāšana attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu neatstātu ievērojamu ietekmi uz viņu situāciju Kopienā.

| (99) | Viens neliels instrumentu ražotājs atbildēja uz anketas jautājumiem. Apmēram 90 % tā volframa karbīda krājumu tiek pirkti no Kopienas ražotājiem. Viņš izteica bažas, ka pasākumu paturēšana nostiprinātu Kopienas ražošanas nozares pozīcijas attiecībā pret lietotājiem, nozari, ko šis lietotājs uzskata par sadrumstalotu, un padarītu lietotājus vairāk atkarīgus no Kopienas ražošanas nozares kā iegādes avota. Tomēr, lai gan Kopienas ražošanas nozare ES tirgū dominē, veidojot 64 % no tās, un ir svarīgs iegādes avots, tas nav vienīgais piedāvātājs. IP laikā ES tirgū konkurēja pieci ražotāji. Turklāt ir konkurence ar importu no ĶTR un citām valstīm, kas kopā veidoja 36 % tirgus IP laikā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ES tirgū ir daudzi citi iegādes avoti un ka šā lietotāja bažas ir nepamatotas. |
| --- | --- |

(99)

Viens neliels instrumentu ražotājs atbildēja uz anketas jautājumiem. Apmēram 90 % tā volframa karbīda krājumu tiek pirkti no Kopienas ražotājiem. Viņš izteica bažas, ka pasākumu paturēšana nostiprinātu Kopienas ražošanas nozares pozīcijas attiecībā pret lietotājiem, nozari, ko šis lietotājs uzskata par sadrumstalotu, un padarītu lietotājus vairāk atkarīgus no Kopienas ražošanas nozares kā iegādes avota. Tomēr, lai gan Kopienas ražošanas nozare ES tirgū dominē, veidojot 64 % no tās, un ir svarīgs iegādes avots, tas nav vienīgais piedāvātājs. IP laikā ES tirgū konkurēja pieci ražotāji. Turklāt ir konkurence ar importu no ĶTR un citām valstīm, kas kopā veidoja 36 % tirgus IP laikā. Tāpēc tiek uzskatīts, ka ES tirgū ir daudzi citi iegādes avoti un ka šā lietotāja bažas ir nepamatotas.

| (100) | Lai gan pasākumu saglabāšana varētu palīdzēt saglabāt Kopienas ražošanas nozares pozīcijas attieksmē pret lietotājiem, pastāv arī citi pietiekami iegādes avoti. Ja pasākumi tiktu atcelti, būtu nopietns risks, ka Kopienas ražošanas nozare var tikt izstumta no tirgus un lietotāji var zaudēt svarīgu iegādes avotu. |
| --- | --- |

(100)

Lai gan pasākumu saglabāšana varētu palīdzēt saglabāt Kopienas ražošanas nozares pozīcijas attieksmē pret lietotājiem, pastāv arī citi pietiekami iegādes avoti. Ja pasākumi tiktu atcelti, būtu nopietns risks, ka Kopienas ražošanas nozare var tikt izstumta no tirgus un lietotāji var zaudēt svarīgu iegādes avotu.

5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (101) | Ņemot vērā minēto, pasākumu piemērošanas turpināšana nav pret Kopienas interesēm. Gluži pretēji, ciktāl tas palīdzēs Kopienas ražošanas nozarei palikt aktīvai Kopienas tirgū, tas palīdzēs saglabāt lietotājiem dažādus iegādes avotus. |
| --- | --- |

(101)

Ņemot vērā minēto, pasākumu piemērošanas turpināšana nav pret Kopienas interesēm. Gluži pretēji, ciktāl tas palīdzēs Kopienas ražošanas nozarei palikt aktīvai Kopienas tirgū, tas palīdzēs saglabāt lietotājiem dažādus iegādes avotus.

H.   SECINĀJUMI

| (102) | Izmeklēšana ir parādījusi, ka ĶTR eksportētāji IP laikā ir turpinājuši dempinga darbības. Tika parādīts arī, ka Kopienas tirgus Ķīnas eksportētājiem ir pievilcīgs, ņemot vērā cenu līmeni viņu vietējā tirgū un eksporta tirgū. Tāpēc, ja pasākumi tiktu atcelti, ir liela varbūtība, ka Kopienas tirgū ienāktu ievērojams dempinga importa daudzums. |
| --- | --- |

(102)

Izmeklēšana ir parādījusi, ka ĶTR eksportētāji IP laikā ir turpinājuši dempinga darbības. Tika parādīts arī, ka Kopienas tirgus Ķīnas eksportētājiem ir pievilcīgs, ņemot vērā cenu līmeni viņu vietējā tirgū un eksporta tirgū. Tāpēc, ja pasākumi tiktu atcelti, ir liela varbūtība, ka Kopienas tirgū ienāktu ievērojams dempinga importa daudzums.

| (103) | Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija, ko apskatāmajā periodā atspoguļo rentabilitātes, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazināšanās, visticamāk tiktu pasliktināta, ja pasākumi tiktu atcelti, jo Kopienas tirgū sāktu ieplūst palielināts dempinga importa apjoms no ĶTR. |
| --- | --- |

(103)

Kopienas ražošanas nozares finanšu situācija, ko apskatāmajā periodā atspoguļo rentabilitātes, ienākumu no ieguldījumiem un naudas plūsmas samazināšanās, visticamāk tiktu pasliktināta, ja pasākumi tiktu atcelti, jo Kopienas tirgū sāktu ieplūst palielināts dempinga importa apjoms no ĶTR.

| (104) | Attiecībā uz Kopienas interesēm tika secināts, ka nav pārliecinošu pierādījumu, lai nepiemērotu antidempinga pasākumus pret attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz Kopienas interesēm tika secināts, ka nav pārliecinošu pierādījumu, lai nepiemērotu antidempinga pasākumus pret attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importu.

| (105) | Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu saglabāt esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu. |
| --- | --- |

(105)

Tāpēc tiek uzskatīts par lietderīgu saglabāt esošos antidempinga pasākumus attiecībā uz ĶTR izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda importu.

I.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (106) | Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir par pamatu ieteikumam saglabāt pašreizējos pasākumus. Pusēm tika dots laiks, lai izteiktu savas atsuksmes. Netika saņemti komentāri, kas liktu mainīt minētos secinājumus. |
| --- | --- |

(106)

Visas puses tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir par pamatu ieteikumam saglabāt pašreizējos pasākumus. Pusēm tika dots laiks, lai izteiktu savas atsuksmes. Netika saņemti komentāri, kas liktu mainīt minētos secinājumus.

| (107) | Ņemot vērā minēto, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi, kas piemērojami attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam, būtu jāsaglabā, |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā minēto, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu antidempinga pasākumi, kas piemērojami attiecīgā ĶTR izcelsmes ražojuma importam, būtu jāsaglabā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa karbīda un kausēta volframa karbīda, kas atbilst KN kodam 2849 90 30, importu.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļu nomaksas ir 33 %.

3.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošus noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2004. gada 22. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 264, 27.9.1990., 7. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 610/95 (OV L 64, 22.3.1995., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 264, 27.9.1990., 59. lpp.

3

(4)  OV L 248, 23.9.1994., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 82/95 (OV L 14, 20.1.1995., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 64, 22.3.1995., 1. lpp.

5

(6)  OV L 111, 9.4.1998., 1. lpp.

6

(7)  Komisijas Regula (EK) Nr. 1094/2002 (OV C 166, 12.7.2002., 2. lpp.).

7

(8)  OV C 84, 8.4.2003., 2. lpp.

8

(9)  OV C 81, 31.3.2004., 8. lpp.

9

(10)  Ražošanas jauda tika noteikta, pamatojoties uz uzstādīto iekārtu maksimālo stundas ražīgumu, kas reizināts ar gada maksimālo darba stundu skaitu, samazināts par laiku apkopes un uzturēšanas darbiem un līdzīgiem ražošanas pārtraukumiem. Izmantotā metode ir tāda pati kā tā, kas izmantota Kopienas nozares jaudas aprēķināšanā.

10

(11)  Brīvā tirgus patēriņš tiek definēts kā attiecīgā ražojuma kopējais importa apjoms, pieskaitot pārbaudīto tādas pārdošanas apjomu, ko veica trīs Kopienas ražotāji, kas sadarbojas un kas ražo brīvajam tirgum. Skat. arī 60. apsvērumu.

11

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 395/68 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 395/68

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 22. decembris),

ar ko groza Lēmumu 2004/197/KĀDP, ar ko izveido mehānismu tādu Eiropas Savienības operāciju kopējo izmaksu finansēšanas pārvaldībai, kas skar militārus vai aizsardzības aspektus (ATHENA)

(2004/925/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 13. panta 3. punktu un 28. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | 2004. gada 23. februārī Padome pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP (1), kurā ir paredzēts, ka to pirmo reizi pārskatīs līdz 2004. gada beigām; |
| --- | --- |

(1)

2004. gada 23. februārī Padome pieņēma Lēmumu 2004/197/KĀDP (1), kurā ir paredzēts, ka to pirmo reizi pārskatīs līdz 2004. gada beigām;

| (2) | pieņemot Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par ES militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (2), Padome atzīmēja to, ka nākamajā ATHENA pārskatīšanā ir nepieciešams apsvērt vairākus jautājumus; |
| --- | --- |

(2)

pieņemot Vienoto rīcību 2004/570/KĀDP (2004. gada 12. jūlijs) par ES militāro operāciju Bosnijā un Hercegovinā (2), Padome atzīmēja to, ka nākamajā ATHENA pārskatīšanā ir nepieciešams apsvērt vairākus jautājumus;

| (3) | tādēļ būtu jāgroza Lēmums 2004/197/KĀDP, |
| --- | --- |

(3)

tādēļ būtu jāgroza Lēmums 2004/197/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

Padomes Lēmumu 2004/197/KĀDP ar šo groza šādi:

| 1) | Lēmuma 14. pantā:






  a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Turklāt ATHENA sedz kopējās darbības izmaksas, kas uzskaitītas II pielikumā, laikposmā no operācijai paredzētās Krīzes pārvarēšanas koncepcijas apstiprināšanas līdz operācijas komandiera iecelšanai. Īpašos gadījumos pēc apspriešanās ar Politikas un drošības komiteju Īpašā komiteja var grozīt periodu, kurā laikā ATHENA sedz minētās izmaksas.”; |
| --- | --- | --- |

1)

Lēmuma 14. pantā:

a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Turklāt ATHENA sedz kopējās darbības izmaksas, kas uzskaitītas II pielikumā, laikposmā no operācijai paredzētās Krīzes pārvarēšanas koncepcijas apstiprināšanas līdz operācijas komandiera iecelšanai. Īpašos gadījumos pēc apspriešanās ar Politikas un drošības komiteju Īpašā komiteja var grozīt periodu, kurā laikā ATHENA sedz minētās izmaksas.”;

| b) | papildina ar šādiem punktiem:
  “6.   Izskatot katru gadījumu atsevišķi, Īpašā komiteja var nolemt, ka, ņemot vērā īpašos apstākļus, par konkrētās operācijas kopējām izmaksām tās norises posmā uzskata arī dažus papildu izmaksas, kuras nav uzskaitītas III-B pielikumā.
  7.   Dalībvalstis ar administratora starpniecību dara zināmas Padomei un Īpašajai komitejai tādas vienošanās saistībā ar izmaksu sadali, kurās tās piedalās ES operācijas sakarā.” |
| --- | --- |

b)

papildina ar šādiem punktiem:

“6.   Izskatot katru gadījumu atsevišķi, Īpašā komiteja var nolemt, ka, ņemot vērā īpašos apstākļus, par konkrētās operācijas kopējām izmaksām tās norises posmā uzskata arī dažus papildu izmaksas, kuras nav uzskaitītas III-B pielikumā.

7.   Dalībvalstis ar administratora starpniecību dara zināmas Padomei un Īpašajai komitejai tādas vienošanās saistībā ar izmaksu sadali, kurās tās piedalās ES operācijas sakarā.”

| 2) | Lēmuma 21. panta 3. punktu papildina ar šādu teikumu:
  “Šos priekšlikumus uzskata par apstiprinātiem, ja vien Īpašā komiteja līdz 15. martam neizlemj citādi.” |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 21. panta 3. punktu papildina ar šādu teikumu:

“Šos priekšlikumus uzskata par apstiprinātiem, ja vien Īpašā komiteja līdz 15. martam neizlemj citādi.”

| 3) | Lēmuma 24. panta 4. punktu papildina ar šādu tekstu:
  “Taču ja operāciju ir plānots veikt ilgāk nekā sešus mēnešus, atlikušās iemaksas veic vienreiz pusgadā. Šādā gadījumā pirmo iemaksu veic divu mēnešu laikā pēc operācijas sākšanas; otro iemaksu veic termiņā, ko nosaka Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma, ņemot vērā operācijas vajadzības. Īpašā komiteja var atkāpties no šiem noteikumiem.” |
| --- | --- |

3)

Lēmuma 24. panta 4. punktu papildina ar šādu tekstu:

“Taču ja operāciju ir plānots veikt ilgāk nekā sešus mēnešus, atlikušās iemaksas veic vienreiz pusgadā. Šādā gadījumā pirmo iemaksu veic divu mēnešu laikā pēc operācijas sākšanas; otro iemaksu veic termiņā, ko nosaka Īpašā komiteja pēc administratora priekšlikuma, ņemot vērā operācijas vajadzības. Īpašā komiteja var atkāpties no šiem noteikumiem.”

| 4) | Lēmuma 28. panta līdzšinējais teksts kļūst par 1. punktu, un pantu papildina ar šādu punktu:
  “2.   Ja iemaksa ir nokavēta ne vairāk kā par desmit dienām, kavējuma procentus neiekasē. Ja iemaksa ir nokavēta vairāk kā par desmit dienām, kavējuma procentus iekasē par visu nokavēto laiku.” |
| --- | --- |

4)

Lēmuma 28. panta līdzšinējais teksts kļūst par 1. punktu, un pantu papildina ar šādu punktu:

“2.   Ja iemaksa ir nokavēta ne vairāk kā par desmit dienām, kavējuma procentus neiekasē. Ja iemaksa ir nokavēta vairāk kā par desmit dienām, kavējuma procentus iekasē par visu nokavēto laiku.”

| 5) | Lēmuma 29. pantu papildina ar šādu punktu:
  “6.   Īpašā komiteja var apstiprināt tādus noteikumus kopējo izdevumu veikšanai, kuri atkāpjas no 4. punkta.” |
| --- | --- |

5)

Lēmuma 29. pantu papildina ar šādu punktu:

“6.   Īpašā komiteja var apstiprināt tādus noteikumus kopējo izdevumu veikšanai, kuri atkāpjas no 4. punkta.”

| 6) | Lēmuma 38. pantu papildina ar šādu punktu:
  “8.   Katra dalībvalsts, kas piedalās operācijā, katru gadu līdz 31. martam iesniedz administratoram informāciju, vajadzības gadījumā ar operācijas komandiera starpniecību, par papildu izmaksām, kas operācijai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā. Šo informāciju klasificē, lai uzrādītu galvenos izdevumu posteņus. Administrators apkopo šo informāciju, lai Īpašajai komitejai iesniegtu pārskatu par operācijas papildu izmaksām.” |
| --- | --- |

6)

Lēmuma 38. pantu papildina ar šādu punktu:

“8.   Katra dalībvalsts, kas piedalās operācijā, katru gadu līdz 31. martam iesniedz administratoram informāciju, vajadzības gadījumā ar operācijas komandiera starpniecību, par papildu izmaksām, kas operācijai radušās iepriekšējā finanšu gada laikā. Šo informāciju klasificē, lai uzrādītu galvenos izdevumu posteņus. Administrators apkopo šo informāciju, lai Īpašajai komitejai iesniegtu pārskatu par operācijas papildu izmaksām.”

| 7) | Lēmuma II pielikumā pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Papildu izmaksas, kas saistītas ar transportu un izmitināšanu, kas vajadzīga bruņoto spēku izpētes uzdevumu veikšanai un sagatavošanai (jo īpaši misijām apstākļu noskaidrošanas nolūkos un novērošanai) konkrētai Savienības militārai operācijai.” |
| --- | --- |

7)

Lēmuma II pielikumā pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Papildu izmaksas, kas saistītas ar transportu un izmitināšanu, kas vajadzīga bruņoto spēku izpētes uzdevumu veikšanai un sagatavošanai (jo īpaši misijām apstākļu noskaidrošanas nolūkos un novērošanai) konkrētai Savienības militārai operācijai.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2005. gada 1. janvārī.

3. pants

Šo lēmumu publicē “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Briselē, 2004. gada 22. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  OV L 63, 28.02.2004., 68. lpp.

1

(2)  OV L 252, 28.07.2004., 10. lpp.

2

---

| 31.12.2004 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 395/70 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2004

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 395/70

---

PADOMES LĒMUMS

(2004. gada 22. decembris)

par to, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste piemēro daļu no Šengenas acquis noteikumiem

(2004/926/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (1) un jo īpaši tā 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Apvienotā Karaliste ir izteikusi nodomu sākt šādu Šengenas acquis daļu piemērošanu: tiesu iestāžu sadarbība, sadarbība narkotisko vielu jomā, Šengenas Konvencijas 26. un 27. pants un policijas sadarbība. |
| --- | --- |

(1)

Apvienotā Karaliste ir izteikusi nodomu sākt šādu Šengenas acquis daļu piemērošanu: tiesu iestāžu sadarbība, sadarbība narkotisko vielu jomā, Šengenas Konvencijas 26. un 27. pants un policijas sadarbība.

| (2) | Apvienotā Karaliste norādīja, ka ir gatava piemērot visus Šengenas acquis noteikumus, kas minēti Lēmuma 2000/365/EK 1. pantā, izņemot tos noteikumus, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Apvienotā Karaliste norādīja, ka ir gatava piemērot visus Šengenas acquis noteikumus, kas minēti Lēmuma 2000/365/EK 1. pantā, izņemot tos noteikumus, kas attiecas uz Šengenas Informācijas sistēmu.

| (3) | Apvienotā Karaliste turpinās sagatavošanos, lai piemērotu attiecīgos Šengenas Informācijas sistēmas noteikumus un datu aizsardzības noteikumus. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotā Karaliste turpinās sagatavošanos, lai piemērotu attiecīgos Šengenas Informācijas sistēmas noteikumus un datu aizsardzības noteikumus.

| (4) | Apvienotajai Karalistei tika pārsūtīta aptaujas veidlapa, kuras atbildes tika iereģistrētas, un pēc tam organizēta pārbaudes un novērtēšanas vizīte Apvienotajā Karalistē saskaņā ar procedūrām, kas attiecas uz policijas sadarbības jomu. |
| --- | --- |

(4)

Apvienotajai Karalistei tika pārsūtīta aptaujas veidlapa, kuras atbildes tika iereģistrētas, un pēc tam organizēta pārbaudes un novērtēšanas vizīte Apvienotajā Karalistē saskaņā ar procedūrām, kas attiecas uz policijas sadarbības jomu.

| (5) | Attiecībā uz Šengenas acquis piemērošanu iepriekšminētajās jomās aptaujas veidlapa un vizīte parādīja, ka ir izpildītas prasības, kas attiecas uz tiesību aktiem, darbaspēka līmeni, apmācību infrastruktūru un materiālajiem resursiem. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz Šengenas acquis piemērošanu iepriekšminētajās jomās aptaujas veidlapa un vizīte parādīja, ka ir izpildītas prasības, kas attiecas uz tiesību aktiem, darbaspēka līmeni, apmācību infrastruktūru un materiālajiem resursiem.

| (6) | Ir izpildīti priekšnosacījumi, lai Apvienotā Karaliste piemērotu tos Šengenas acquis noteikumus, kas minēti Lēmuma 2000/365/EK 1. panta a) punkta i) apakšpunktā, b) punktā, c) punkta i) apakšpunktā un d) punkta i) apakšpunktā, ļaujot Apvienotajai Karalistei piemērot šos noteikumus un to turpmākos papildinājumus. |
| --- | --- |

(6)

Ir izpildīti priekšnosacījumi, lai Apvienotā Karaliste piemērotu tos Šengenas acquis noteikumus, kas minēti Lēmuma 2000/365/EK 1. panta a) punkta i) apakšpunktā, b) punktā, c) punkta i) apakšpunktā un d) punkta i) apakšpunktā, ļaujot Apvienotajai Karalistei piemērot šos noteikumus un to turpmākos papildinājumus.

| (7) | Lēmuma 2000/365/EK 5. panta 2. punktā ir noteikts, kuri Šengenas acquis noteikumi ir piemērojami Gibraltāram. |
| --- | --- |

(7)

Lēmuma 2000/365/EK 5. panta 2. punktā ir noteikts, kuri Šengenas acquis noteikumi ir piemērojami Gibraltāram.

| (8) | Eiropas Savienības Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste ir noslēgušas Nolīgumu par tiesību un pienākumu noteikšanu starp Īriju, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti, no otras puses, jautājumos, kuros uz šīm valstīm attiecas Šengenas acquis
   (2). Saskaņā ar minētā nolīguma 2. pantu Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā, ko noslēgusi Eiropas Savienības Padome un Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste par abu minēto valstu iesaistīšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā (3), ir informēta par šā lēmuma sagatavošanu saskaņā ar minētā Nolīguma 4. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Savienības Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste ir noslēgušas Nolīgumu par tiesību un pienākumu noteikšanu starp Īriju, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no vienas puses, un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti, no otras puses, jautājumos, kuros uz šīm valstīm attiecas Šengenas acquis
   (2). Saskaņā ar minētā nolīguma 2. pantu Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar 3. pantu Nolīgumā, ko noslēgusi Eiropas Savienības Padome un Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste par abu minēto valstu iesaistīšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un attīstīšanā (3), ir informēta par šā lēmuma sagatavošanu saskaņā ar minētā Nolīguma 4. pantu.

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No 2005. gada 1. janvāra Apvienotā Karaliste piemēro noteikumus, kas minēti Padomes Lēmuma 2000/365/EK 1. panta a) punkta i) apakšpunktā, b) punktā, c) punkta i) apakšpunktā un d) punkta i) apakšpunktā.

Noteikumus, kas minēti Lēmuma 2000/365/EK 5. panta 2. punktā, piemēro attiecībā uz Gibraltāru no 2005. gada 1. janvāra.

To pēc Lēmuma 2000/365/EK pieņemto aktu noteikumus, kuri papildina Šengenas acquis un kuri uzskaitīti I pielikumā, Apvienotā Karaliste piemēro no 2005. gada 1. janvāra, un tos no minētās dienas piemēro attiecībā uz Gibraltāru.

To pēc Lēmuma 2000/365/EK pieņemto aktu noteikumus, kuri papildina Šengenas acquis un kuri uzskaitīti II pielikumā, Apvienotā Karaliste piemēro no 2005. gada 1. janvāra, un tos no minētās dienas piemēro attiecībā uz Gibraltāru.

2. pants

Ar šo Lēmumu saistīto oficiālo saziņu un lēmumu nodošanu starp Gibraltāra iestādēm, tostarp tiesu iestādēm, un Eiropas Savienības dalībvalstu (izņemot Apvienoto Karalisti) iestādēm veic saskaņā ar procedūru, kas noteikta uz Gibraltāra iestādēm attiecinātajā kārtībā saistībā ar ES un EK instrumentiem un saistītiem līgumiem (skat. šā lēmuma III pielikumu), kas noslēgti starp Spāniju un Apvienoto Karalisti 2000. gada 19. aprīlī un paziņoti Eiropas Savienības dalībvalstīm un iestādēm.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2004. gada 22. decembrī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

C. VEERMAN

---

(1)  OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

1

(2)  OV L 15, 20.1.2000., 2. lpp.

2

(3)  OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

3

---

I PIELIKUMS

Šengenas acquis papildinājumu saraksts, ko piemēro Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste un Gibraltārā

| 1) | Padomes Akts (2000. gada 29. maijs), kas izveido Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (noteikumi, kas minēti Konvencijas 2. panta 1. punktā) (OV C 197, 12.7.2000., 1. lpp.) Konvencijas piemērošana Gibraltāram stāsies spēkā pēc Gibraltāra iekļaušanas Eiropas Konvencijā par savstarpēju palīdzību krimināllietās. |
| --- | --- |

1)

Padomes Akts (2000. gada 29. maijs), kas izveido Konvenciju par savstarpējo palīdzību krimināllietās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (noteikumi, kas minēti Konvencijas 2. panta 1. punktā) (OV C 197, 12.7.2000., 1. lpp.) Konvencijas piemērošana Gibraltāram stāsies spēkā pēc Gibraltāra iekļaušanas Eiropas Konvencijā par savstarpēju palīdzību krimināllietās.

| 2) | Padomes Direktīva 2001/51/EK (2001. gada 28. jūnijs), ar ko papildina 26. pantu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (OV L 187, 10.7.2001., 45. lpp.). |
| --- | --- |

2)

Padomes Direktīva 2001/51/EK (2001. gada 28. jūnijs), ar ko papildina 26. pantu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu (OV L 187, 10.7.2001., 45. lpp.).

| 3) | Padomes Akts (2001. gada 16. oktobris), kas izveido Protokolu Konvencijai par savstarpējo palīdzību krimināllietās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (noteikumi, kas minēti Protokola 15. pantā) (OV C 326, 21.11.2001., 1. lpp.). Protokolu piemēro Gibraltāram, kad saskaņā ar šīs Konvencijas 26. pantu Gibraltārā stāsies spēkā Eiropas Konvencija par savstarpējo palīdzību krimināllietās. |
| --- | --- |

3)

Padomes Akts (2001. gada 16. oktobris), kas izveido Protokolu Konvencijai par savstarpējo palīdzību krimināllietās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm (noteikumi, kas minēti Protokola 15. pantā) (OV C 326, 21.11.2001., 1. lpp.). Protokolu piemēro Gibraltāram, kad saskaņā ar šīs Konvencijas 26. pantu Gibraltārā stāsies spēkā Eiropas Konvencija par savstarpējo palīdzību krimināllietās.

| 4) | Padomes Pamatlēmums 2002/946/TI (2002. gada 28. novembris) par krimināltiesiskās sistēmas stiprināšanu, lai novērstu neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328., 5.12.2002., 1. lpp.). |
| --- | --- |

4)

Padomes Pamatlēmums 2002/946/TI (2002. gada 28. novembris) par krimināltiesiskās sistēmas stiprināšanu, lai novērstu neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328., 5.12.2002., 1. lpp.).

| 5) | Padomes Direktīva 2002/90/EK (2002. gada 28. novembris), ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.). |
| --- | --- |

5)

Padomes Direktīva 2002/90/EK (2002. gada 28. novembris), ar ko definē neatļautas ieceļošanas, tranzīta un uzturēšanās atbalstīšanu (OV L 328, 5.12.2002., 17. lpp.).

| 6) | Padomes Regula EK 377/2004 (2004. gada 19. februāris) par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla izveidi (OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp.). |
| --- | --- |

6)

Padomes Regula EK 377/2004 (2004. gada 19. februāris) par imigrācijas sadarbības koordinatoru tīkla izveidi (OV L 64, 2.3.2004., 1. lpp.).

| 7) | Padomes Direktīva 2004/82/EK par pārvadātāju pienākumu paziņot datus par pasažieriem (OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.). |
| --- | --- |

7)

Padomes Direktīva 2004/82/EK par pārvadātāju pienākumu paziņot datus par pasažieriem (OV L 261, 6.8.2004., 24. lpp.).

---

II PIELIKUMS

Šengenas acquis papildinājumu saraksts, ko piemēro Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste:

| 1. | Padomes Lēmums 2000/586/TI (2000. gada 28. septembris), ar ko paredz procedūru, lai grozītu 40. panta 4. un 5. punktu, 41. panta 7. punktu un 65. panta 2. punktu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām (OV L 248, 3.10.2000., 1. lpp.). |
| --- | --- |

1.

Padomes Lēmums 2000/586/TI (2000. gada 28. septembris), ar ko paredz procedūru, lai grozītu 40. panta 4. un 5. punktu, 41. panta 7. punktu un 65. panta 2. punktu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām (OV L 248, 3.10.2000., 1. lpp.).

| 2. | Padomes Lēmums 2003/725/TI (2003. gada 2. oktobris), ar ko groza 40. panta 1. un 7. punktu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām (OV L 260, 11.10.2003., 37. lpp.). |
| --- | --- |

2.

Padomes Lēmums 2003/725/TI (2003. gada 2. oktobris), ar ko groza 40. panta 1. un 7. punktu Konvencijā, ar kuru īsteno 1985. gada 14. jūnija Šengenas Līgumu par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgajām robežām (OV L 260, 11.10.2003., 37. lpp.).

---

III PIELIKUMS

COPY OF LETTER

| From | : | Mr. Javier SOLANA, Secretary General of the Council of the European Union |
| --- | --- | --- |
| Date | : | 19 April 2000 |
| To | : | Permanent Representatives of the Member States and to other institutions of the European Union |
| Subject | : | Gibraltar authorities in the context of E.U. and E.C. instruments and related treaties |

From

:

Mr. Javier SOLANA, Secretary General of the Council of the European Union

Date

:

19 April 2000

To

:

Permanent Representatives of the Member States and to other institutions of the European Union

Subject

:

Gibraltar authorities in the context of E.U. and E.C. instruments and related treaties

I hereby circulate a document which contains agreed arrangements relating to Gibraltar authorities in the context of EU and EC instruments and related treaties (‘the arrangements’), together with an exchange of correspondence between the Permanent Representatives of the United Kingdom and Spain, which, in accordance with paragraph 8 of the arrangements, are notified to the Permanent Representatives of the Member States and to the other institutions of the European Union for their information and for the purposes indicated in them.

Image

Image

Image

POSTBOXING ARRANGEMENTS

Agreed Arrangements relating to Gibraltar Authorities in the Context of EU and EC Instruments and Related Treaties

| 1. | Taking account of the responsibility of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland as the Member State responsible for Gibraltar, including its external relations, under the terms of Article 299.4 of the Treaty establishing the European Community, when in an instrument or treaty of the type specified in paragraph 5 a provision is included whereby a body, authority or service of one Member State of the European Union may communicate directly with those of another EU Member State or may take decisions with some effect in another EU Member State, such a provision will be implemented, in respect of a body, authority or service of Gibraltar (hereinafter referred to as ‘Gibraltar authorities’, in accordance with the procedure in paragraph 2, and in the cases specified therein, through the authority of the United Kingdom specified in paragraph 3. The obligations of an EU Member State under the relevant instrument or treaty remain those of the United Kingdom. |
| --- | --- |

1.

Taking account of the responsibility of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland as the Member State responsible for Gibraltar, including its external relations, under the terms of Article 299.4 of the Treaty establishing the European Community, when in an instrument or treaty of the type specified in paragraph 5 a provision is included whereby a body, authority or service of one Member State of the European Union may communicate directly with those of another EU Member State or may take decisions with some effect in another EU Member State, such a provision will be implemented, in respect of a body, authority or service of Gibraltar (hereinafter referred to as ‘Gibraltar authorities’, in accordance with the procedure in paragraph 2, and in the cases specified therein, through the authority of the United Kingdom specified in paragraph 3. The obligations of an EU Member State under the relevant instrument or treaty remain those of the United Kingdom.

| 2. | In order to implement such a provision, formal communications and decisions to be notified which are taken by or addressed to the Gibraltar authorities will be conveyed by the authority specified in paragraph 3 under cover of a note in the form attached for illustrative purposes in Annex 1. The authority specified in paragraph 3 will also ensure an appropriate response to any related enquiries. Where decisions are to be directly enforced by a court or other enforcement authority in another EU Member State without such notification, the documents containing those decisions by the Gibraltar authority will be certified as authentic by the authority specified in paragraph 3. To this effect the Gibraltar authority will make the necessary request to the authority specified in paragraph 3. The certification will take the form of a note based in Annex 1. |
| --- | --- |

2.

In order to implement such a provision, formal communications and decisions to be notified which are taken by or addressed to the Gibraltar authorities will be conveyed by the authority specified in paragraph 3 under cover of a note in the form attached for illustrative purposes in Annex 1. The authority specified in paragraph 3 will also ensure an appropriate response to any related enquiries. Where decisions are to be directly enforced by a court or other enforcement authority in another EU Member State without such notification, the documents containing those decisions by the Gibraltar authority will be certified as authentic by the authority specified in paragraph 3. To this effect the Gibraltar authority will make the necessary request to the authority specified in paragraph 3. The certification will take the form of a note based in Annex 1.

| 3. | The authority of the United Kingdom mentioned in paragraphs 1 and 2 will be The United Kingdom Government/Gibraltar Liaison Unit for EU Affairs of the Foreign and Commonwealth Office based in London or any United Kingdom body based in London which the Government of the United Kingdom may decide to designate. |
| --- | --- |

3.

The authority of the United Kingdom mentioned in paragraphs 1 and 2 will be The United Kingdom Government/Gibraltar Liaison Unit for EU Affairs of the Foreign and Commonwealth Office based in London or any United Kingdom body based in London which the Government of the United Kingdom may decide to designate.

| 4. | The designation by the United Kingdom of a Gibraltar authority in application of any instrument or treaty specified in paragraph 5 that includes a provision such as that mentioned in paragraph 1 will also contain a reference to the authority specified in paragraph 3 in the terms of Annex 2. |
| --- | --- |

4.

The designation by the United Kingdom of a Gibraltar authority in application of any instrument or treaty specified in paragraph 5 that includes a provision such as that mentioned in paragraph 1 will also contain a reference to the authority specified in paragraph 3 in the terms of Annex 2.

| 5. | These arrangements will apply as between EU Member States to:






  a) | Any present or future European Union or Community instrument or any present or future treaty concluded within the framework of the European Union or European Community; |
| --- | --- | --- |

5.

These arrangements will apply as between EU Member States to:

a)

Any present or future European Union or Community instrument or any present or future treaty concluded within the framework of the European Union or European Community;

| b) | Any present or future treaty related to the European Union or European Community to which all or a number of EU Member States or all or a number of EU and EFTA/EEA states are the only signatories or contracting parties; |
| --- | --- |

b)

Any present or future treaty related to the European Union or European Community to which all or a number of EU Member States or all or a number of EU and EFTA/EEA states are the only signatories or contracting parties;

| c) | The Council of Europe Conventions mentioned in the Convention of 19 June 1990 implementing the Schengen Agreement; |
| --- | --- |

c)

The Council of Europe Conventions mentioned in the Convention of 19 June 1990 implementing the Schengen Agreement;

| d) | The following treaties related to instruments of the European Union:






  — | The convention on the Service Abroad of Judicial and Extrajudicial Documents in Civil or Commercial Matters done at the Hague on 15 November 1965. |
| --- | --- | --- |

d)

The following treaties related to instruments of the European Union:

—

The convention on the Service Abroad of Judicial and Extrajudicial Documents in Civil or Commercial Matters done at the Hague on 15 November 1965.

| — | The Convention on the Taking of Evidence Abroad in Civil or Commercial Matters done at the Hague on 18 March 1970 |
| --- | --- |

—

The Convention on the Taking of Evidence Abroad in Civil or Commercial Matters done at the Hague on 18 March 1970

| — | The Convention on the Civil Aspects of International Child Abduction done at the Hague on 25 October 1980 (when extended to Gibraltar). |
| --- | --- |

—

The Convention on the Civil Aspects of International Child Abduction done at the Hague on 25 October 1980 (when extended to Gibraltar).

| e) | Other treaties to which both sides agree that these arrangements should apply. Where there is no such agreement, the two sides will nevertheless seek to avoid and to resolve any problems, which may arise. |
| --- | --- |

e)

Other treaties to which both sides agree that these arrangements should apply. Where there is no such agreement, the two sides will nevertheless seek to avoid and to resolve any problems, which may arise.

In respect of the treaties specified in sub-paragraphs (a) and (b) these arrangements will also apply as between all the contracting parties to those treaties. Paragraphs 1 and 2 of these arrangements will be constructed accordingly.

| 6. | The spirit of these arrangements will be respected to resolve questions that may arise in the application of any provisions of the kind described in paragraph 1, bearing in mind the desire of both sides to avoid problems concerning the designation of Gibraltar authorities. |
| --- | --- |

6.

The spirit of these arrangements will be respected to resolve questions that may arise in the application of any provisions of the kind described in paragraph 1, bearing in mind the desire of both sides to avoid problems concerning the designation of Gibraltar authorities.

| 7. | These arrangements or any activity or measure taken for their implementation or as a result of them do not imply on the side of the Kingdom of Spain or on the side of the United Kingdom any change in their respective positions on the question of Gibraltar or on the limits of that territory. |
| --- | --- |

7.

These arrangements or any activity or measure taken for their implementation or as a result of them do not imply on the side of the Kingdom of Spain or on the side of the United Kingdom any change in their respective positions on the question of Gibraltar or on the limits of that territory.

| 8. | These arrangements will be notified to the EU institutions and Member States for their information and for the purposes indicated in them. |
| --- | --- |

8.

These arrangements will be notified to the EU institutions and Member States for their information and for the purposes indicated in them.

Annex 1

SPECIMEN NOTE FROM THE AUTHORITY SPECIFIED IN PARAGRAPH 3

On behalf of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland as the Member State responsible for Gibraltar, including its external relations, in accordance with Article 299 (4) of the Treaty establishing the European Community, I attach a certificate in respect of (the company), signed by the Commissioner of Insurance, the supervisory authority for Gibraltar.

In accordance with the Article 14 of the Directive 88/375/EEC, as amended by Article 34 of Directive 92/49/EEC, the (name of company) has notified to the Commissioner of Insurance in Gibraltar its intention to provide services into (name of EU Member State). The process envisaged by Article 35 of Directive 92/49/EEC is that within one month of the notification the competent authorities of the home Member State shall communicate to the host Member State or Member State within the territory of which an undertaking intends to carry on business under the freedom to provide services:

| a) | A certificate attesting that the undertaking has the minimum solvency margin calculated in accordance with Article 16 and 17 of Directive 73/239/EEC; |
| --- | --- |

a)

A certificate attesting that the undertaking has the minimum solvency margin calculated in accordance with Article 16 and 17 of Directive 73/239/EEC;

| b) | The classes of insurance which the undertaking has been authorised to offer; |
| --- | --- |

b)

The classes of insurance which the undertaking has been authorised to offer;

| c) | The nature of the risks which the undertaking proposes to cover in the Member State of the provision of services. |
| --- | --- |

c)

The nature of the risks which the undertaking proposes to cover in the Member State of the provision of services.

Annex 2

FORMULA TO BE USED BY THE UNITED KINGDOM WHEN DESIGNATING A GIBRALTAR AUTHORITY

In respect of the application of the (name of instrument) to Gibraltar, the United Kingdom, as the Member State responsible for Gibraltar, including its external relations, in a accordance with Article 299 (4) of the Treaty establishing the European Community, designates (name of Gibraltar authority) as the competent authority for the purposes of (relevant provision of the instrument). In accordance with arrangements notified in Council document xxx of 2000:

| 1.1. | One or more of the following alternatives will be used as appropriate






  — | any formal communications required under the relevant provisions of (name of instrument) which come from or are addressed to (name of Gibraltar authority) |
| --- | --- | --- |

1.1.

One or more of the following alternatives will be used as appropriate

—

any formal communications required under the relevant provisions of (name of instrument) which come from or are addressed to (name of Gibraltar authority)

| — | any decision taken by or addressed to (name of Gibraltar authority) which is to be notified under the relevant provisions of (name of instrument) |
| --- | --- |

—

any decision taken by or addressed to (name of Gibraltar authority) which is to be notified under the relevant provisions of (name of instrument)

will be conveyed by (name of UK authority) under cover of a note. The (name of UK authority) will also ensure an appropriate response to any related enquiries.

Where decisions are to be directly enforced by a court or other enforcement authority in another Member State without the need of a formal previous notification

The documents containing such decisions of (name of Gibraltar authority) will be certified as authentic by the (name of UK authority). To this effect the (name of Gibraltar authority) will make the necessary request to the (name of UK authority). The certification will take the form of a note.

---