# Uradni list L 33/5. f

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 33 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 485. februar 2005 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 33

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 485. februar 2005

---

| Vsebina | | I   Akti, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 202/2005 z dne 18. januarja 2005 o spremembi Uredbe št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča ES in predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 203/2005 z dne 4. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 3 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 204/2005 z dne 4. februarja 2005 o določitvi, v kakšnem obsegu se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v mesecu januarju 2005 za živo govedo, ki je težko od 80 do 300 kg, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 1204/2004 | 5 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 205/2005 z dne 4. februarja 2005 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak (Valdemone – [ZOP], Queso Ibores – [ZOP], Pera de Jumilla – [ZOP], Aceite de Terra Alta ali Oli de Terra Alta – [ZOP], Sierra de Cádiz – [ZOP], Requeijão Serra da Estrela – [ZOP], Zafferano dell’Aquila – [ZOP], Zafferano di San Gimignano – [ZOP], Mantecadas de Astorga – [ZGO] in Pan de Cea – [ZGO]) | 6 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 206/2005 z dne 4. februarja 2005 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu gojenega lososa | 8 |

Vsebina

I   Akti, katerih objava je obvezna

Stran

*

Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 202/2005 z dne 18. januarja 2005 o spremembi Uredbe št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča ES in predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje

1

Uredba Komisije (ES) št. 203/2005 z dne 4. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

3

Uredba Komisije (ES) št. 204/2005 z dne 4. februarja 2005 o določitvi, v kakšnem obsegu se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v mesecu januarju 2005 za živo govedo, ki je težko od 80 do 300 kg, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 1204/2004

5

*

Uredba Komisije (ES) št. 205/2005 z dne 4. februarja 2005 o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak (Valdemone – [ZOP], Queso Ibores – [ZOP], Pera de Jumilla – [ZOP], Aceite de Terra Alta ali Oli de Terra Alta – [ZOP], Sierra de Cádiz – [ZOP], Requeijão Serra da Estrela – [ZOP], Zafferano dell’Aquila – [ZOP], Zafferano di San Gimignano – [ZOP], Mantecadas de Astorga – [ZGO] in Pan de Cea – [ZGO])

6

*

Uredba Komisije (ES) št. 206/2005 z dne 4. februarja 2005 o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu gojenega lososa

8

| | | II   Akti, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/102/ES:Odločba Komisije z dne 26. januarja 2005 o spremembi Odločbe 2001/881/ES in Odločbe 2002/459/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 126)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/103/ES:Odločba Komisije z dne 31. januarja 2005 o določitvi mehanizma za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za leta od 2003 do 2009 na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 134) | 65 |
| | * | 2005/104/ES:Odločba Komisije z dne 3. februarja 2005 o spremembi Odločbe 2002/300/ES o seznamu odobrenih območij glede Bonamia ostreae in/ali Marteilia refringens

  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 217)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/105/ES:Odločba Komisije z dne 3. februarja 2005 o dovoljenju Švedski, da uporabi sistem, predviden v naslovu I Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1760/2000, namesto statističnih raziskav o govedu
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 194)

   (
  1
  ) | 74 |

II   Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

*

2005/102/ES:Odločba Komisije z dne 26. januarja 2005 o spremembi Odločbe 2001/881/ES in Odločbe 2002/459/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 126)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 126)

1

30

*

2005/103/ES:Odločba Komisije z dne 31. januarja 2005 o določitvi mehanizma za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za leta od 2003 do 2009 na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 134)

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 134)

65

*

2005/104/ES:Odločba Komisije z dne 3. februarja 2005 o spremembi Odločbe 2002/300/ES o seznamu odobrenih območij glede Bonamia ostreae in/ali Marteilia refringens

  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 217)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 217)

1

71

*

2005/105/ES:Odločba Komisije z dne 3. februarja 2005 o dovoljenju Švedski, da uporabi sistem, predviden v naslovu I Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1760/2000, namesto statističnih raziskav o govedu
  (notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 194)

   (
  1
  )

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 194)

1

74

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Sklepa št. 197 z dne 23. marca 2004 o prehodnih obdobjih za uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja v skladu s členom 5 Sklepa št. 191 (UL L 343, 19.11.2004) | 75 |

Popravki

*

Popravek Sklepa št. 197 z dne 23. marca 2004 o prehodnih obdobjih za uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja v skladu s členom 5 Sklepa št. 191 (UL L 343, 19.11.2004)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, katerih objava je obvezna

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/1

---

UREDBA SVETA (ES, EURATOM) št. 202/2005

z dne 18. januarja 2005

o spremembi Uredbe št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom o določitvi prejemkov predsednika in članov Komisije ter predsednika, sodnikov, generalnih pravobranilcev in sodnega tajnika Sodišča ES in predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 210 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 123 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2004/752/ES, Euratom z dne 2. novembra 2004 o ustanovitvi Sodišča za uslužbence Evropske unije (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom 2004/752/ES, Euratom Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti dodal sodni oddelek, ki odloča v uslužbenskih sporih in se imenuje Sodišče za uslužbence Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom 2004/752/ES, Euratom Sodišču prve stopnje Evropskih skupnosti dodal sodni oddelek, ki odloča v uslužbenskih sporih in se imenuje Sodišče za uslužbence Evropske unije.

| (2) | Šesti odstavek člena 225A Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in šesti odstavek člena 140B Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo predvidevata, da se določbe teh pogodb glede Sodišča uporabljajo tudi za sodne oddelke. |
| --- | --- |

(2)

Šesti odstavek člena 225A Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in šesti odstavek člena 140B Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo predvidevata, da se določbe teh pogodb glede Sodišča uporabljajo tudi za sodne oddelke.

| (3) | Treba je določiti plače, pokojnine in nadomestila predsednika, članov in sodnega tajnika tega sodišča. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti plače, pokojnine in nadomestila predsednika, članov in sodnega tajnika tega sodišča.

| (4) | Zato je treba spremeniti Uredbo Sveta št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom (2) – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba spremeniti Uredbo Sveta št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom (2) –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba št. 422/67/EGS, št. 5/67/Euratom se spremeni:

| 1. | Naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

1.

Naslov se nadomesti z naslednjim:

| 2. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 21c

  1.   Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 se določbe te uredbe glede predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča ter predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje uporabljajo za predsednika, člane in sodnega tajnika Sodišča za uslužbence.
  2.   Osnovna mesečna plača predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča za uslužbence je enaka znesku, ki predstavlja naslednji odstotek osnovne plače uradnika Evropskih skupnosti na tretji stopnji razreda 16 (A*16, tretja stopnja, do 30. aprila 2006):








  — | : | predsednik | : | 104 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | člani | : | 100 %, |
| — | : | sodni tajnik | : | 90 %. |

2.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 21c

1.   Ob upoštevanju odstavkov 2 in 3 se določbe te uredbe glede predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča ter predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča prve stopnje uporabljajo za predsednika, člane in sodnega tajnika Sodišča za uslužbence.

2.   Osnovna mesečna plača predsednika, članov in sodnega tajnika Sodišča za uslužbence je enaka znesku, ki predstavlja naslednji odstotek osnovne plače uradnika Evropskih skupnosti na tretji stopnji razreda 16 (A*16, tretja stopnja, do 30. aprila 2006):

—

:

predsednik

:

104 %,

—

:

člani

:

100 %,

—

:

sodni tajnik

:

90 %.

3.   Mesečni dodatek za reprezentančne stroške iz člena 4(3) znaša:

| — | : | predsednik | : | 554 EUR, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | člani | : | 500 EUR, |
| — | : | sodni tajnik | : | 400 EUR. |

—

:

predsednik

:

554 EUR,

—

:

člani

:

500 EUR,

—

:

sodni tajnik

:

400 EUR.

Predsednik Sodišča za uslužbence in predsedujoči sodnih senatov treh sodnikov v času trajanja svojega mandata poleg tega prejemajo dodatek za posebne dolžnosti v višini 500 EUR na mesec.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. januarja 2005

Za Svet

Predsednik

J.-C. JUNCKER

---

(1)  UL L 333, 9.11.2004, str. 7.

1

(2)  UL 187, 8.8.1967, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES, Euratom) št. 1292/2004 (UL L 243, 15.7.2004, str. 23).

2

---

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 203/2005

z dne 4. februarja 2005

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 3223/94 z dne 21. decembra 1994 o podrobnih pravilih za uporabo uvoznega režima za sadje in zelenjavo (1), in zlasti člena 4(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 3223/94 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 4 Uredbe (ES) št. 3223/94 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 337, 24.12.1994, str. 66. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1947/2002 (UL L 299, 1.11.2002, str. 17).

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 4. februarja 2005 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | 052 | 109,0 |
| 204 | 73,4 |
| 212 | 157,6 |
| 248 | 82,5 |
| 624 | 81,4 |
| 999 | 100,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 176,0 |
| 204 | 87,7 |
| 999 | 131,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 65,9 |
| 999 | 65,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 185,8 |
| 204 | 183,1 |
| 999 | 184,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,6 |
| 204 | 48,2 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 38,4 |
| 421 | 23,4 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 68,4 |
| 999 | 44,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 76,5 |
| 204 | 71,1 |
| 624 | 72,5 |
| 999 | 73,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,7 |
| 204 | 85,3 |
| 400 | 77,7 |
| 464 | 131,4 |
| 624 | 70,7 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 77,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,5 |
| 999 | 54,5 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 118,0 |
| 404 | 65,2 |
| 720 | 47,9 |
| 999 | 83,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,0 |
| 400 | 93,0 |
| 528 | 59,8 |
| 720 | 41,5 |
| 999 | 72,1 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

052

109,0

204

73,4

212

157,6

248

82,5

624

81,4

999

100,8

0707 00 05

052

176,0

204

87,7

999

131,9

0709 10 00

220

65,9

999

65,9

0709 90 70

052

185,8

204

183,1

999

184,5

0805 10 20

052

44,6

204

48,2

212

50,3

220

38,4

421

23,4

448

35,9

624

68,4

999

44,2

0805 20 10

052

76,5

204

71,1

624

72,5

999

73,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,7

204

85,3

400

77,7

464

131,4

624

70,7

662

36,0

999

77,1

0805 50 10

052

54,5

999

54,5

0808 10 80

052

104,3

400

118,0

404

65,2

720

47,9

999

83,9

0808 20 50

388

94,0

400

93,0

528

59,8

720

41,5

999

72,1

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 2081/2003 (UL L 313, 28.11.2003, str. 11). Oznaka „999“ pomeni „drugega porekla“.

---

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 204/2005

z dne 4. februarja 2005

o določitvi, v kakšnem obsegu se lahko sprejmejo zahtevki za uvozna dovoljenja, vloženi v mesecu januarju 2005 za živo govedo, ki je težko od 80 do 300 kg, v okviru tarifne kvote, predvidene z Uredbo (ES) št. 1204/2004

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1254/1999 z dne 17. maja 1999 o skupni ureditvi trga za goveje in telečje meso (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1204/2004 z dne 29. junija 2004 o odprtju in upravljanju tarifne kvote za živo govedo s težo od 80 do 300 kilogramov s poreklom iz Bolgarije ali Romunije (od 1. julija 2004 do 30. junija 2005) (2), in zlasti člena 1(4) in člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 1(3)(b) Uredbe (ES) št. 1204/2004 določa število glav živega goveda, ki je težko od 80 do 300 kilogramov, s poreklom iz Bolgarije ali Romunije, ki se lahko uvozi pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. marca 2005. Količine, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja, so takšne, da je mogoče zahtevkom v celoti ugoditi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 1(3)(b) Uredbe (ES) št. 1204/2004 določa število glav živega goveda, ki je težko od 80 do 300 kilogramov, s poreklom iz Bolgarije ali Romunije, ki se lahko uvozi pod posebnimi pogoji v obdobju od 1. januarja 2005 do 31. marca 2005. Količine, za katere so bili vloženi zahtevki za uvozna dovoljenja, so takšne, da je mogoče zahtevkom v celoti ugoditi.

| (2) | Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. aprila 2005, v okviru skupne količine 153 000 glav, v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 1204/2004 – |
| --- | --- |

(2)

Treba je določiti količine, za katere je mogoče zaprositi uvozna dovoljenja od 1. aprila 2005, v okviru skupne količine 153 000 glav, v skladu s členom 1(4) Uredbe (ES) št. 1204/2004 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Vsakemu zahtevku za uvozna dovoljenja, vloženemu v mesecu januarju 2005, v skladu s členom 3(3) Uredbe (ES) št. 1204/2004, se ugodi v celoti.

2.   Količine, za obdobje iz člena 1(3)(c) Uredbe (ES) št. 1204/2004 znašajo 66 495 glav.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 5. februarja 2005.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. februarja 2005

Za Komisijo

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 160, 26.6.1999, str. 21. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1782/2003 (UL L 270, 21.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 230, 30.6.2004, str. 32.

2

---

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/6

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 205/2005

z dne 4. februarja 2005

o dopolnitvi Priloge k Uredbi (ES) št. 2400/96 o vnosu nekaterih imen v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak“ (Valdemone – [ZOP], Queso Ibores – [ZOP], Pera de Jumilla – [ZOP], Aceite de Terra Alta ali Oli de Terra Alta – [ZOP], Sierra de Cádiz – [ZOP], Requeijão Serra da Estrela – [ZOP], Zafferano dell’Aquila – [ZOP], Zafferano di San Gimignano – [ZOP], Mantecadas de Astorga – [ZGO] in Pan de Cea – [ZGO])

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2081/92 z dne 14. julija 1992 o zaščiti geografskih oznak in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) in zlasti člena 6(3) in (4) Uredbe, prva alinea,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 so bili zahtevek Italije za vnos treh poimenovanj „Valdemone“, „Zafferano dell’Aquila“ in „Zafferano di San Gimignano“; zahtevek Španije za vnos šestih poimenovanj „Queso Ibores“, „Pera de Jumilla“, „Aceite de Terra Alta“ ali „Oli de Terra Alta“, „Sierra de Cádiz“, „Mantecadas de Astorga“ in „Pan de Cea“ ter zahtevek Portugalske za vnos poimenovanja „Requeijão Serra da Estrela“ objavljeni v Uradnem listu Evropske Unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) Uredbe (EGS) št. 2081/92 so bili zahtevek Italije za vnos treh poimenovanj „Valdemone“, „Zafferano dell’Aquila“ in „Zafferano di San Gimignano“; zahtevek Španije za vnos šestih poimenovanj „Queso Ibores“, „Pera de Jumilla“, „Aceite de Terra Alta“ ali „Oli de Terra Alta“, „Sierra de Cádiz“, „Mantecadas de Astorga“ in „Pan de Cea“ ter zahtevek Portugalske za vnos poimenovanja „Requeijão Serra da Estrela“ objavljeni v Uradnem listu Evropske Unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v smislu člena 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92, je treba ta poimenovanja vpisati v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak“ – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v smislu člena 7 Uredbe (EGS) št. 2081/92, je treba ta poimenovanja vpisati v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih oznak“ –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga Uredbe (ES) št. 2400/96 (3) se dopolni s poimenovanji iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. februarja 2005

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1215/2004 (UL L 232, 1.7.2004, str. 1).

1

(2)  UL C 58, 6.3.2004, str. 10 (Valdemone).

2

UL C 58, 6.3.2004, str. 14 (Queso Ibores).

UL C 58, 6.3.2004, str. 17 (Pera de Jumilla).

UL C 61, 10.3.2004, str. 22 (Aceite de Terra Alta ali Oli de Terra Alta).

UL C 88, 8.4.2004, str. 6 (Sierra de Cádiz).

UL C 88, 8.4.2004, str. 10 (Requeijăo Serra da Estrela).

UL C 93, 17.4.2004, str. 23 (Zafferano dell’Aquila).

UL C 93, 17.4.2004, str. 27 (Zafferano di San Gimignano).

UL C 98, 23.4.2004, str. 24 (Mantecadas de Astorga).

UL C 98, 23.4.2004, str. 29 (Pan de Cea).

(3)  UL L 327, 18.12.1996, str. 11. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1898/2004 (UL L 328, 30.10.2004, str. 66).

3

---

PRILOGA

PROIZVODI IZ PRILOGE I POGODBE, NAMENJENI ZA PREHRANO LJUDI

Maščobe (maslo, margarina, olja itd.)

ITALIJA

Valdemone (ZOP)

ŠPANIJA

Aceite de Terra Alta ali Oli de Terra Alta (ZOP)

Sierra de Cádiz (ZOP)

Siri

ŠPANIJA

Queso Ibores (ZOP)

Sadje

ŠPANIJA

Pera de Jumilla (ZOP)

Drugi proizvodi živalskega porekla (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PORTUGALSKA

Requeijão Serra da Estrela (ZOP)

Drugi proizvodi iz Priloge I – Začimbe

ITALIJA

Zafferano dell’Aquila (ZOP)

Zafferano di San Gimignano (ZOP)

ŽIVILA IZ PRILOGE UREDBE (EGS) st. 2081/92

Pekovski izdelki, slaščičarski izdelki ali piškoti

ŠPANIJA

Pan de Cea (ZGO)

Mantecadas de Astorga (ZGO).

---

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/8

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 206/2005

z dne 4. februarja 2005

o uvedbi dokončnih zaščitnih ukrepov proti uvozu gojenega lososa

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 z dne 22. decembra 1994 o skupnih pravilih za uvoz in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 518/94 (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 2474/2000 (2), in zlasti člena 16 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 z dne 7. marca 1994 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav in o razveljavitvi Uredb (EGS) št. 1765/82, (EGS) št. 1766/82 in (EGS) 3420/83 (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 427/2003 (4), in zlasti člena 15 Uredbe,

po posvetovanju s svetovalnim odborom, ustanovljenim v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 3285/94 in Uredbe (ES) št. 519/94,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Dne 6. februarja 2004 sta Irska in Združeno kraljestvo Komisijo obvestili o trendu pri uvozu gojenega atlantskega lososa, ki zahteva zaščitne ukrepe v okviru Uredb (ES) št. 3258/94 in 519/94; poslane informacije so vsebovale razpoložljive dokaze, določene na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 3285/94 in člena 8 Uredbe (ES) 519/94; državi sta od Komisije zahtevali, naj v okviru teh pravnih aktov uvede dodatne zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(1)

Dne 6. februarja 2004 sta Irska in Združeno kraljestvo Komisijo obvestili o trendu pri uvozu gojenega atlantskega lososa, ki zahteva zaščitne ukrepe v okviru Uredb (ES) št. 3258/94 in 519/94; poslane informacije so vsebovale razpoložljive dokaze, določene na podlagi člena 10 Uredbe (ES) št. 3285/94 in člena 8 Uredbe (ES) 519/94; državi sta od Komisije zahtevali, naj v okviru teh pravnih aktov uvede dodatne zaščitne ukrepe.

| (2) | Irska in Združeno kraljestvo sta predložili dokaze, da se uvoz gojenega atlantskega lososa v Evropsko skupnost hitro povečuje tako absolutno kot v razmerju s proizvodnjo in potrošnjo na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Irska in Združeno kraljestvo sta predložili dokaze, da se uvoz gojenega atlantskega lososa v Evropsko skupnost hitro povečuje tako absolutno kot v razmerju s proizvodnjo in potrošnjo na trgu Skupnosti.

| (3) | Državi predvidevata, da je imelo povečanje uvoza gojenega atlantskega lososa med drugimi posledicami tudi negativen vpliv na cene podobnih ali neposredno konkurenčnih proizvodproizvodov v Skupnosti in na tržni delež proizvajalcev Skupnosti, kar škodi proizvajalcem Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Državi predvidevata, da je imelo povečanje uvoza gojenega atlantskega lososa med drugimi posledicami tudi negativen vpliv na cene podobnih ali neposredno konkurenčnih proizvodproizvodov v Skupnosti in na tržni delež proizvajalcev Skupnosti, kar škodi proizvajalcem Skupnosti.

| (4) | Irska in Združeno kraljestvo sta nadalje svetovali, na osnovi informacij, ki so jih posredovali proizvajalci Skupnosti, da bi kakršna koli zamuda pri uvajanju zaščitnih ukrepov povzročila težko popravljivo škodo in da je treba te ukrepe sprejeti takoj. |
| --- | --- |

(4)

Irska in Združeno kraljestvo sta nadalje svetovali, na osnovi informacij, ki so jih posredovali proizvajalci Skupnosti, da bi kakršna koli zamuda pri uvajanju zaščitnih ukrepov povzročila težko popravljivo škodo in da je treba te ukrepe sprejeti takoj.

| (5) | Komisija je vse države članice obvestila o položaju ter se z njimi dogovorila o pogojih uvoza, gibanju uvoza in dokazilih o resni škodi ter različnih vidikih gospodarskega in trgovskega položaja v zvezi z zadevnimi proizvodi Skupnosti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je vse države članice obvestila o položaju ter se z njimi dogovorila o pogojih uvoza, gibanju uvoza in dokazilih o resni škodi ter različnih vidikih gospodarskega in trgovskega položaja v zvezi z zadevnimi proizvodi Skupnosti.

| (6) | Dne 6. marca 2004 je Komisija začela s preiskovanjem resne škode ali grožnje o škodi, ki bi utegnila ogroziti proizvajalce Skupnosti, ki proizvajajo podoben ali neposredno konkurenčen proizvod uvoženemu proizvodu, ki je določen kot gojeni losos, predelan v filete, svež, ohlajen, zamrznjen („zadevni proizvod“) (5), kot je razloženo spodaj. Obdobje preiskave (OP) je leto 2003, v preiskavi pa je celotno obdobje od začetka leta 2000 do konca leta 2003. |
| --- | --- |

(6)

Dne 6. marca 2004 je Komisija začela s preiskovanjem resne škode ali grožnje o škodi, ki bi utegnila ogroziti proizvajalce Skupnosti, ki proizvajajo podoben ali neposredno konkurenčen proizvod uvoženemu proizvodu, ki je določen kot gojeni losos, predelan v filete, svež, ohlajen, zamrznjen („zadevni proizvod“) (5), kot je razloženo spodaj. Obdobje preiskave (OP) je leto 2003, v preiskavi pa je celotno obdobje od začetka leta 2000 do konca leta 2003.

| (7) | Komisija je o preiskavi uradno obvestila proizvajalce izvoznike in uvoznike, njihova predstavniška združenja, ki jih to zadeva in tudi predstavnike držav izvoznic ter proizvajalce Skupnosti. Komisija je vsem tem strankam, pa tudi predstavniškim združenjem gojiteljev lososov v Skupnosti ter vsem strankam, ki so se v roku, določenem v obvestilu o začetku, javile, poslala vprašalnike. V skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 in členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 je Komisija neposredno vpletenim strankam tudi dala priložnost, da podajo svoja mnenja v pisni obliki in da zahtevajo zaslišanje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o preiskavi uradno obvestila proizvajalce izvoznike in uvoznike, njihova predstavniška združenja, ki jih to zadeva in tudi predstavnike držav izvoznic ter proizvajalce Skupnosti. Komisija je vsem tem strankam, pa tudi predstavniškim združenjem gojiteljev lososov v Skupnosti ter vsem strankam, ki so se v roku, določenem v obvestilu o začetku, javile, poslala vprašalnike. V skladu s členom 5 Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 in členom 6 Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 je Komisija neposredno vpletenim strankam tudi dala priložnost, da podajo svoja mnenja v pisni obliki in da zahtevajo zaslišanje.

| (8) | Dne 13. avgusta 2004 je Komisija uvedla začasne zaščitne ukrepe. Ti so bili Svetu predloženi skladno s členom 15(5) Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 in členom 16(7) Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 in so posledično prenehali veljati 6. decembra 2004. |
| --- | --- |

(8)

Dne 13. avgusta 2004 je Komisija uvedla začasne zaščitne ukrepe. Ti so bili Svetu predloženi skladno s členom 15(5) Uredbe Sveta (ES) št. 519/94 in členom 16(7) Uredbe Sveta (ES) št. 3285/94 in so posledično prenehali veljati 6. decembra 2004.

| (9) | Po objavi začasnih ukrepov je Komisija nadaljevala s svojo preiskavo, da določi dokončne ugotovitve. Nekatere vlade, proizvajalci izvozniki in predstavniška združenja, proizvajalci Skupnosti, dobavitelji, predelovalci in uvozniki ter njihova predstavniška združenja so posredovala pripombe v pisni obliki. Ustne in pisne pripombe, ki so jih posredovale stranke, so bile obravnavane in upoštevane pri določanju dokončnih ugotovitev. Vse informacije, ki so nujno potrebne za dokončno odločitev, so bile poiskane in preverjene. Preverjanja so potekala na lokacijah osmih proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Po objavi začasnih ukrepov je Komisija nadaljevala s svojo preiskavo, da določi dokončne ugotovitve. Nekatere vlade, proizvajalci izvozniki in predstavniška združenja, proizvajalci Skupnosti, dobavitelji, predelovalci in uvozniki ter njihova predstavniška združenja so posredovala pripombe v pisni obliki. Ustne in pisne pripombe, ki so jih posredovale stranke, so bile obravnavane in upoštevane pri določanju dokončnih ugotovitev. Vse informacije, ki so nujno potrebne za dokončno odločitev, so bile poiskane in preverjene. Preverjanja so potekala na lokacijah osmih proizvajalcev Skupnosti.

| (10) | Vse sodelujoče stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in mnenjih, na podlagi katerih se nameravajo uvesti dokončni zaščitni ukrepi in o obliki predlaganih ukrepov. Vsem strankam je bilo omogočeno, da predložijo pripombe, ki so bile pregledane in upoštevane pri sestavi dokončnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(10)

Vse sodelujoče stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in mnenjih, na podlagi katerih se nameravajo uvesti dokončni zaščitni ukrepi in o obliki predlaganih ukrepov. Vsem strankam je bilo omogočeno, da predložijo pripombe, ki so bile pregledane in upoštevane pri sestavi dokončnih ugotovitev.

2.   SEZNAM SODELUJOČIH STRANK

| | |
| --- | --- |

3.   ZADEVNI PROIZVOD

| (11) | Zadevni proizvod, glede katerega je bila Komisija obveščena o gibanju uvoza in ki zahteva zaščitne ukrepe, je gojeni atlantski losos, obdelan ali ne na naslednji način: predelan v filete, svež, ohlajen ali zamrznjen. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni proizvod, glede katerega je bila Komisija obveščena o gibanju uvoza in ki zahteva zaščitne ukrepe, je gojeni atlantski losos, obdelan ali ne na naslednji način: predelan v filete, svež, ohlajen ali zamrznjen.

| (12) | Vendar pa se razume, da bi morali biti vsi zadevni proizvodi gojen losos. Omejitev zadevnega proizvoda na gojenega atlantskega lososa pomeni preozko določanje proizvoda. Na podlagi fizičnih značilnosti različnih vrst lososa (velikost, oblike, okus idr.), postopkov predelave ter zamenljivosti vseh vrst gojenega lososa so z vidika potrošnika vsi gojeni lososi en proizvod. Ker se gojeni losos prodaja različno pripravljen (brez drobovja, brez drobovja in glave, predelan v filete), služi ta različna priprava enaki končni porabi in se lahko nadomesti. |
| --- | --- |

(12)

Vendar pa se razume, da bi morali biti vsi zadevni proizvodi gojen losos. Omejitev zadevnega proizvoda na gojenega atlantskega lososa pomeni preozko določanje proizvoda. Na podlagi fizičnih značilnosti različnih vrst lososa (velikost, oblike, okus idr.), postopkov predelave ter zamenljivosti vseh vrst gojenega lososa so z vidika potrošnika vsi gojeni lososi en proizvod. Ker se gojeni losos prodaja različno pripravljen (brez drobovja, brez drobovja in glave, predelan v filete), služi ta različna priprava enaki končni porabi in se lahko nadomesti.

| (13) | Nekatere stranke so ugovarjale, da je zamrznjeni losos drugačen proizvod kot sveži losos in da se ga ne sme obravnavati kot del zadevnega proizvoda. Ena stranka je opozorila, da je predmet različnih razvrstitev carinskih tarif in trdila, da ga imajo raje predelovalci industrijske in prekajene hrane in je njim tudi namenjen, medtem ko imajo potrošniki raje sveži losos. Drugi ugovor je bil, da je zamrznjeni losos neprimeren kot surovi material za prekajevanje. Dokazovalo se je tudi, da se infrastruktura, ki jo zahtevajo predelovalci, razlikuje med svežim in zamrznjenim lososom. Trdilo se je tudi, da sta obstajala popolnoma ločena trga za svež in zamrznjen losos, nakazana s pomanjkanjem povezave med cenami svežega in zamrznjenega lososa in posebnimi primeri prodajalcev na drobno, predelovalcev in profilov potrošnikov, ki so zahtevali en postopek, drugi pa niso bili preskrbljeni. Ena stranka je trdila, da so bile običajne predelave zamrznjenega lososa (npr. cele ribe, fileti itd.) drugačne od tistih za svež losos. |
| --- | --- |

(13)

Nekatere stranke so ugovarjale, da je zamrznjeni losos drugačen proizvod kot sveži losos in da se ga ne sme obravnavati kot del zadevnega proizvoda. Ena stranka je opozorila, da je predmet različnih razvrstitev carinskih tarif in trdila, da ga imajo raje predelovalci industrijske in prekajene hrane in je njim tudi namenjen, medtem ko imajo potrošniki raje sveži losos. Drugi ugovor je bil, da je zamrznjeni losos neprimeren kot surovi material za prekajevanje. Dokazovalo se je tudi, da se infrastruktura, ki jo zahtevajo predelovalci, razlikuje med svežim in zamrznjenim lososom. Trdilo se je tudi, da sta obstajala popolnoma ločena trga za svež in zamrznjen losos, nakazana s pomanjkanjem povezave med cenami svežega in zamrznjenega lososa in posebnimi primeri prodajalcev na drobno, predelovalcev in profilov potrošnikov, ki so zahtevali en postopek, drugi pa niso bili preskrbljeni. Ena stranka je trdila, da so bile običajne predelave zamrznjenega lososa (npr. cele ribe, fileti itd.) drugačne od tistih za svež losos.

| (14) | Vendar pa so bili ti ugovori zavrnjeni kot neutemeljeni. Obstoj različnih razvrstitev carinskih tarif je edini dejavnik med drugimi, ki ga je treba upoštevati in ni sam po sebi odločujoč. Predelovalci uporabljajo tako sveže kot zamrznjene gojene losose. Tako sveži kot zamrznjeni lososi se običajno prodajajo na drobno in običajno v istih trgovinah (čeprav nekatere trgovine prodajajo samo sveže ali samo zamrznjene losose), četudi obstajajo dokazila o majhni razliki v ceni. Obe vrsti sta na voljo v različnih predelavah in za neposredno porabo potrošnikov. Čeprav nekateri potrošniki raje kupijo proizvod v sveži/ohlajeni obliki in drugi v zamrznjeni obliki in se nekatere priprave dojemajo kot bolj kakovostne od drugih, te prednosti in zaznavanja niso pomembna. Oba postopka služita enaki končni uporabi in tekmujeta na istem trgu. |
| --- | --- |

(14)

Vendar pa so bili ti ugovori zavrnjeni kot neutemeljeni. Obstoj različnih razvrstitev carinskih tarif je edini dejavnik med drugimi, ki ga je treba upoštevati in ni sam po sebi odločujoč. Predelovalci uporabljajo tako sveže kot zamrznjene gojene losose. Tako sveži kot zamrznjeni lososi se običajno prodajajo na drobno in običajno v istih trgovinah (čeprav nekatere trgovine prodajajo samo sveže ali samo zamrznjene losose), četudi obstajajo dokazila o majhni razliki v ceni. Obe vrsti sta na voljo v različnih predelavah in za neposredno porabo potrošnikov. Čeprav nekateri potrošniki raje kupijo proizvod v sveži/ohlajeni obliki in drugi v zamrznjeni obliki in se nekatere priprave dojemajo kot bolj kakovostne od drugih, te prednosti in zaznavanja niso pomembna. Oba postopka služita enaki končni uporabi in tekmujeta na istem trgu.

| (15) | Ena stran je trdila, da ne obstaja navzkrižna elastičnost povpraševanja med svežim in zamrznjenim lososom, in se v podporo temu predlogu sklicevala na ugotovitve Uredbe Sveta (ES) št. 930/2003. Dejstvo pa je, da je Uredba prepoznala obstoj cenovne konkurenčnosti med tema dvema proizvodoma. |
| --- | --- |

(15)

Ena stran je trdila, da ne obstaja navzkrižna elastičnost povpraševanja med svežim in zamrznjenim lososom, in se v podporo temu predlogu sklicevala na ugotovitve Uredbe Sveta (ES) št. 930/2003. Dejstvo pa je, da je Uredba prepoznala obstoj cenovne konkurenčnosti med tema dvema proizvodoma.

| (16) | Posledično je bilo treba zavrniti argument, da je zamrznjen losos različen proizvod od svežega. |
| --- | --- |

(16)

Posledično je bilo treba zavrniti argument, da je zamrznjen losos različen proizvod od svežega.

| (17) | Tako je gojeni losos (za razliko od divjega lososa) (sveži, ohlajeni ali zamrznjeni) pripravljen na različne, že opisane načine, en proizvod. Trenutno je razvrščen pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 in ex 0304 20 13. |
| --- | --- |

(17)

Tako je gojeni losos (za razliko od divjega lososa) (sveži, ohlajeni ali zamrznjeni) pripravljen na različne, že opisane načine, en proizvod. Trenutno je razvrščen pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 in ex 0304 20 13.

4.   PODOBNI IN NEPOSREDNO KONKURENČNI PROIZVODI

| (18) | Pripravljena je bila proučitev za ugotavljanje, ali je proizvod proizvajalcev Skupnosti – tj. gojen losos (v nadaljevanju „podobni proizvod“) podoben ali neposredno konkurenčen zadevnim uvoženim proizvodom. |
| --- | --- |

(18)

Pripravljena je bila proučitev za ugotavljanje, ali je proizvod proizvajalcev Skupnosti – tj. gojen losos (v nadaljevanju „podobni proizvod“) podoben ali neposredno konkurenčen zadevnim uvoženim proizvodom.

| (19) | Pri sprejemu odločitve so bile upoštevane zlasti naslednje ugotovitve:






  (a) | uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti si delita enako mednarodno razvrstitev carinskih tarif na ravni oznake HS (6 števk). Poleg tega si delita enake ali podobne fizične lastnosti kot so okus, velikost, oblika in struktura. Domači proizvod je velikokrat predstavljen kot prvovrsten proizvod in ima v prodaji na drobno visoko ceno. Vendar pa „podobnost“ ne zahteva, da sta proizvoda popolnoma identična. Manjša odstopanja pri kakovosti še ne spremenijo skupnih ugotovitev o podobnosti med uvoženimi in domačimi proizvodi; |
| --- | --- | --- |

(19)

Pri sprejemu odločitve so bile upoštevane zlasti naslednje ugotovitve:

(a)

uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti si delita enako mednarodno razvrstitev carinskih tarif na ravni oznake HS (6 števk). Poleg tega si delita enake ali podobne fizične lastnosti kot so okus, velikost, oblika in struktura. Domači proizvod je velikokrat predstavljen kot prvovrsten proizvod in ima v prodaji na drobno visoko ceno. Vendar pa „podobnost“ ne zahteva, da sta proizvoda popolnoma identična. Manjša odstopanja pri kakovosti še ne spremenijo skupnih ugotovitev o podobnosti med uvoženimi in domačimi proizvodi;

| (b) | uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti sta bila prodajana preko podobnih ali enakih prodajnih poti, kupcem so bile informacije o ceni na voljo in zadevni proizvod ter proizvod Skupnosti sta si konkurenčna le glede na ceno; |
| --- | --- |

(b)

uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti sta bila prodajana preko podobnih ali enakih prodajnih poti, kupcem so bile informacije o ceni na voljo in zadevni proizvod ter proizvod Skupnosti sta si konkurenčna le glede na ceno;

| (c) | tako uvoženi proizvod kot proizvod Skupnosti sta namenjena enaki ali podobni končni porabi, zato sta bila alternativna oziroma nadomestna proizvoda in medsebojno zamenljiva; |
| --- | --- |

(c)

tako uvoženi proizvod kot proizvod Skupnosti sta namenjena enaki ali podobni končni porabi, zato sta bila alternativna oziroma nadomestna proizvoda in medsebojno zamenljiva;

| (d) | uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti zadovoljujeta določene želje ali zahteve kupce in zato so razlike, ki jih navajajo nekateri izvozniki in uvozniki, le manjša razhajanja. |
| --- | --- |

(d)

uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti zadovoljujeta določene želje ali zahteve kupce in zato so razlike, ki jih navajajo nekateri izvozniki in uvozniki, le manjša razhajanja.

| (20) | Zato dosežen sklep določa, da sta uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti „podobno ali neposredno konkurenčna“. |
| --- | --- |

(20)

Zato dosežen sklep določa, da sta uvoženi proizvod in proizvod Skupnosti „podobno ali neposredno konkurenčna“.

5.   UVOZI

5.1   Povečanje uvoza

5.1.1   Uvod

| (21) | Pregled na podlagi podatkov za obdobje med leti 2000 in 2003 je bil opravljen, ki se osredotoča na zadnje obdobje, za katerega so na voljo podatki in s pomočjo katerega bodo ugotovili, ali je zadevni proizvod uvožen v Skupnost v tako zelo povečani količini, absolutno ali relativno povezan s proizvodnjo Skupnosti in/ali pod takimi pogoji, ki bi proizvajalcem utegnili povzročiti resno škodo. Ena stran je trdila, da se je uvoz povečal zato, ker so v podatke o uvozu vključeni tudi podatki o uvozu divjega lososa. Vendar pa je preiskava pokazala, da čeprav podatki Eurostata ne razlikujejo med divjim in gojenim lososom, razpoložljive informacije (ameriška in kanadska izvozna statistika) kažejo, da je uvoz divjega lososa v Skupnost od leta 2001 dejansko padel. Tako vključitev uvoza lososa v podatke Eurostata ni povzročil zmanjšanja uvoza, ki je razviden iz tistih podatkov. Ena stran je tudi trdila, da je bilo leto 2000 neprimerno leto za osnovo opravljene analize, ker so bile takrat cene lososa nenavadno visoke. Vendar se analiza osredotoča na ključne razvoje v zadnjem obdobju in sprememba osnove z leta 2000 na leto 1999 ali 2001 ne bi spremenila rezultata analize. |
| --- | --- |

(21)

Pregled na podlagi podatkov za obdobje med leti 2000 in 2003 je bil opravljen, ki se osredotoča na zadnje obdobje, za katerega so na voljo podatki in s pomočjo katerega bodo ugotovili, ali je zadevni proizvod uvožen v Skupnost v tako zelo povečani količini, absolutno ali relativno povezan s proizvodnjo Skupnosti in/ali pod takimi pogoji, ki bi proizvajalcem utegnili povzročiti resno škodo. Ena stran je trdila, da se je uvoz povečal zato, ker so v podatke o uvozu vključeni tudi podatki o uvozu divjega lososa. Vendar pa je preiskava pokazala, da čeprav podatki Eurostata ne razlikujejo med divjim in gojenim lososom, razpoložljive informacije (ameriška in kanadska izvozna statistika) kažejo, da je uvoz divjega lososa v Skupnost od leta 2001 dejansko padel. Tako vključitev uvoza lososa v podatke Eurostata ni povzročil zmanjšanja uvoza, ki je razviden iz tistih podatkov. Ena stran je tudi trdila, da je bilo leto 2000 neprimerno leto za osnovo opravljene analize, ker so bile takrat cene lososa nenavadno visoke. Vendar se analiza osredotoča na ključne razvoje v zadnjem obdobju in sprememba osnove z leta 2000 na leto 1999 ali 2001 ne bi spremenila rezultata analize.

| (22) | Dokončne ugotovitve, ki so navedene spodaj, so pripravljene na osnovi podatkov za obdobje 2000–2003. |
| --- | --- |

(22)

Dokončne ugotovitve, ki so navedene spodaj, so pripravljene na osnovi podatkov za obdobje 2000–2003.

5.1.2   Obseg uvoza

| (23) | Uvoz je narasel z 372 789 ton leta 2000 na 455 948 ton leta 2003, kar predstavlja 22 % povečanje. Med leti 2002 in 2003 je uvoz narasel za 15 %. |
| --- | --- |

(23)

Uvoz je narasel z 372 789 ton leta 2000 na 455 948 ton leta 2003, kar predstavlja 22 % povečanje. Med leti 2002 in 2003 je uvoz narasel za 15 %.

| (24) | V povezavi s proizvodnjo Skupnosti je uvoz padel z 254 % leta 2000 na 235 % leta 2001, a je od takrat spet narasel na 239 % leta 2003. Čeprav to predstavlja znižanje v primerjavi z letom 2000, je bilo ugotovljeno, da se je po padcu leta 2001 uvoz od takrat relativno povečal s proizvodnjo vsakega leta. Poleg tega je leta 2003 prišlo do absolutnega porasta uvoza v višini 15 %, kar je veliko višja stopnja povečanja kot v prejšnjih letih. |
| --- | --- |

(24)

V povezavi s proizvodnjo Skupnosti je uvoz padel z 254 % leta 2000 na 235 % leta 2001, a je od takrat spet narasel na 239 % leta 2003. Čeprav to predstavlja znižanje v primerjavi z letom 2000, je bilo ugotovljeno, da se je po padcu leta 2001 uvoz od takrat relativno povečal s proizvodnjo vsakega leta. Poleg tega je leta 2003 prišlo do absolutnega porasta uvoza v višini 15 %, kar je veliko višja stopnja povečanja kot v prejšnjih letih.

| (25) | Četrtletni podatki za leti 2002 in 2003 kažejo, da je bil v letu 2003 četrtletni uvoz višji od četrtletnega uvoza leta 2002 in da je do največjega povečanja (za 20,8 %) prišlo v drugi polovici leta 2003. | 1. četrtletje 2002 | 2. četrtletje 2002 | 3. četrtletje 2002 | 4. četrtletje 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Količina (t) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |
| | 1. četrtletje 2003 | 2. četrtletje 2003 | 3. četrtletje 2003 | 4. četrtletje 2003 |
| Količina (t) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Letno povečanje | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |
| Vir: Eurostat |

(25)

Četrtletni podatki za leti 2002 in 2003 kažejo, da je bil v letu 2003 četrtletni uvoz višji od četrtletnega uvoza leta 2002 in da je do največjega povečanja (za 20,8 %) prišlo v drugi polovici leta 2003.

1. četrtletje 2002

2. četrtletje 2002

3. četrtletje 2002

4. četrtletje 2002

Količina (t)

86 753

96 988

93 375

119 657

1. četrtletje 2003

2. četrtletje 2003

3. četrtletje 2003

4. četrtletje 2003

Količina (t)

92 667

108 655

112 862

141 763

Letno povečanje

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

Vir: Eurostat

5.1.3   Zaključki

| (26) | Na podlagi uvoznih podatkov za obdobje od 2000 do 2003, je sklenjeno, da je prišlo do nenadnega in opaznega porasta uvoza v zadnjem času, tako absolutno kot relativno povezano s proizvodnjo. |
| --- | --- |

(26)

Na podlagi uvoznih podatkov za obdobje od 2000 do 2003, je sklenjeno, da je prišlo do nenadnega in opaznega porasta uvoza v zadnjem času, tako absolutno kot relativno povezano s proizvodnjo.

5.2   Cene uvoza

| (27) | Pogoji, pod katerimi je bil izveden uvoz, so bili prav tako pretehtani, s pomočjo podatkov Eutostata. V podatkih je vključena le majhna količina divjega lososa, zato ta nima vpliva na cene. |
| --- | --- |

(27)

Pogoji, pod katerimi je bil izveden uvoz, so bili prav tako pretehtani, s pomočjo podatkov Eutostata. V podatkih je vključena le majhna količina divjega lososa, zato ta nima vpliva na cene.

| (28) | V tej zvezi je treba omeniti, da je bila med septembrom 1997 in majem 2003 večja količina gojenega lososa z Norveške (ki obsega približno 55 % trga Skupnosti) predmet cenovnih obvez v okviru takrat obstoječih protidampinških in protisubvencijskih ukrepov. V teku leta 2002 je kršitev teh cen, ki so jo izvajali nekateri norveški izvozniki, začela spodkopavati učinkovitost tega instrumenta in povzročila padec cen. Predlagana ukinitev protidampinških in protisubvencijskih ukrepov za Norveško je bila razglašena za december 2002, dejansko pa so bili ukrepi ukinjeni maja 2003. Uvozne cene so v letu 2002 in prvi polovici 2003 padle zaradi kršitve ali prostovoljnega umika cenovnih obvez s strani nekaterih norveških izvoznikov. |
| --- | --- |

(28)

V tej zvezi je treba omeniti, da je bila med septembrom 1997 in majem 2003 večja količina gojenega lososa z Norveške (ki obsega približno 55 % trga Skupnosti) predmet cenovnih obvez v okviru takrat obstoječih protidampinških in protisubvencijskih ukrepov. V teku leta 2002 je kršitev teh cen, ki so jo izvajali nekateri norveški izvozniki, začela spodkopavati učinkovitost tega instrumenta in povzročila padec cen. Predlagana ukinitev protidampinških in protisubvencijskih ukrepov za Norveško je bila razglašena za december 2002, dejansko pa so bili ukrepi ukinjeni maja 2003. Uvozne cene so v letu 2002 in prvi polovici 2003 padle zaradi kršitve ali prostovoljnega umika cenovnih obvez s strani nekaterih norveških izvoznikov.

| (29) | Uvozne cene so padle v obdobju med 2000 in 2003 za 28,5 %. To je zunaj normalnega nihanja cen na trgu zaradi velikega zmanjšanja, ker proizvajalci izvozniki niso zaslužili nadpovprečnih prihodkov v letu 2000 in ker se cena proizvodnje v tem obdobju ni materialno zmanjšala. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozna cena | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Vir: Eurostat |

(29)

Uvozne cene so padle v obdobju med 2000 in 2003 za 28,5 %. To je zunaj normalnega nihanja cen na trgu zaradi velikega zmanjšanja, ker proizvajalci izvozniki niso zaslužili nadpovprečnih prihodkov v letu 2000 in ker se cena proizvodnje v tem obdobju ni materialno zmanjšala.

2000

2001

2002

2003

Uvozna cena

3,55

2,99

2,87

2,54

Vir: Eurostat

| (30) | Zadnje gibanje cen bolj jasno prikazujejo četrtletni podatki. Če so bile cene v letu 2002 relativno stabilne med 2,83 EUR in 2,93 EUR, v prvem četrtletju so z 2,87 EUR padle na 2,24 EUR in v zadnjem četrtletju leta 2003 zopet narasle na 2,48 EUR. | 1. četrtletje 2002 | 2. četrtletje 2002 | 3. četrtletje 2002 | 4. četrtletje 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozna cena | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |
| | 1. četrtletje 2003 | 2. četrtletje 2003 | 3. četrtletje 2003 | 4. četrtletje 2003 |
| Uvozna cena | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |
| Vir: Eurostat |

(30)

Zadnje gibanje cen bolj jasno prikazujejo četrtletni podatki. Če so bile cene v letu 2002 relativno stabilne med 2,83 EUR in 2,93 EUR, v prvem četrtletju so z 2,87 EUR padle na 2,24 EUR in v zadnjem četrtletju leta 2003 zopet narasle na 2,48 EUR.

1. četrtletje 2002

2. četrtletje 2002

3. četrtletje 2002

4. četrtletje 2002

Uvozna cena

2,83

2,93

2,86

2,85

1. četrtletje 2003

2. četrtletje 2003

3. četrtletje 2003

4. četrtletje 2003

Uvozna cena

2,87

2,62

2,24

2,48

Vir: Eurostat

| (31) | Podatki Eurostata za prvo četrtletje leta 2004 kažejo, da so se cene na začetku povišale, čeprav so ostale pod povprečjem leta 2003, a so kasneje cene ponovno padle. Zadnje informacije, ki so na voljo, kažejo, da cene še naprej padajo in so zelo nizke. Kljub nekaterim trditvam, da bodo cene narasle, te trditve niso bile utemeljene in trenutno izredno nizke cene potrjujejo industrijski viri v državah izvoznicah. |
| --- | --- |

(31)

Podatki Eurostata za prvo četrtletje leta 2004 kažejo, da so se cene na začetku povišale, čeprav so ostale pod povprečjem leta 2003, a so kasneje cene ponovno padle. Zadnje informacije, ki so na voljo, kažejo, da cene še naprej padajo in so zelo nizke. Kljub nekaterim trditvam, da bodo cene narasle, te trditve niso bile utemeljene in trenutno izredno nizke cene potrjujejo industrijski viri v državah izvoznicah.

5.3   Tržni delež uvoza

| (32) | Delež uvoza je padel s 73,5 % v letu 2000 na 71,9 % v letu 2001 in ostal stabilen v letu 2002 (72 %). Delež uvoza se je povečal z 72,0 % v letu 2002 na 73,9 % v letu 2003; dosežen je bil torej največji delež v omenjenem obdobju, saj se je slednji povečal za 1,9 odstotne točke. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uvozi | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 73,9 % |

(32)

Delež uvoza je padel s 73,5 % v letu 2000 na 71,9 % v letu 2001 in ostal stabilen v letu 2002 (72 %). Delež uvoza se je povečal z 72,0 % v letu 2002 na 73,9 % v letu 2003; dosežen je bil torej največji delež v omenjenem obdobju, saj se je slednji povečal za 1,9 odstotne točke.

2000

2001

2002

2003

Uvozi

73,5 %

71,9 %

72,0 %

73,9 %

6.   OPREDELITEV PROIZVAJALCEV SKUPNOSTI

| (33) | Skoraj vsa proizvodnja zadevnega proizvoda v Skupnosti je bila proizvedena na Škotskem in Irskem, čeprav sta dva proizvajalca iz Franciji in vsaj eden iz Latvije. |
| --- | --- |

(33)

Skoraj vsa proizvodnja zadevnega proizvoda v Skupnosti je bila proizvedena na Škotskem in Irskem, čeprav sta dva proizvajalca iz Franciji in vsaj eden iz Latvije.

| (34) | V letu 2003 je bila skupna proizvodnja zadevnega proizvoda v Skupnosti 190 903 ton, ob tem je treba povedati, da so proizvajalci sodelovali v začasnem obdobju raziskave, v katero je bilo vključenih 85 231 ton zadevnega proizvoda, kar ustreza 45 % skupne proizvodnje Skupnosti. Tako torej zadevni proizvod predstavlja večinski delež skupne proizvodnje Skupnosti v okviru člena 5(3)(c) Uredbe (ES) št. 3285/94 in člena 15(1) Uredbe (ES) št. 549/94. Ustrezno se obravnavajo kot proizvajalci Skupnosti za namene začasnih določb. |
| --- | --- |

(34)

V letu 2003 je bila skupna proizvodnja zadevnega proizvoda v Skupnosti 190 903 ton, ob tem je treba povedati, da so proizvajalci sodelovali v začasnem obdobju raziskave, v katero je bilo vključenih 85 231 ton zadevnega proizvoda, kar ustreza 45 % skupne proizvodnje Skupnosti. Tako torej zadevni proizvod predstavlja večinski delež skupne proizvodnje Skupnosti v okviru člena 5(3)(c) Uredbe (ES) št. 3285/94 in člena 15(1) Uredbe (ES) št. 549/94. Ustrezno se obravnavajo kot proizvajalci Skupnosti za namene začasnih določb.

7.   NEPREDVIDENI POTEK

| (35) | Proti koncu leta 2002 je Norveška ocenila skupno letno proizvodnjo proizvodov iz lososa za leto 2003 na približno 446 000 ton. Februarja 2003 je Kontali Analyse (ponudnik informacij za industrijo) napovedoval ulov 475 000 ton proizvodov iz lososa. To je za 30 000 ton več, kot je proizvodov iz lososa proizvedla norveška proizvodnja v letu 2002, vendar je bilo pričakovati, da bo večina tega presežka namenjena na novo nastale trge, kot so Rusija, Poljska ter na trge na Daljnem vzhodu, kot so Japonska, Hongkong, Tajvan in Kitajska. Rast na Daljnem vzhodu je bila od leta 2000 negativna vendar pričakuje Norveška v letu 2003, ko se odpre kitajski trg, obrat te rasti. |
| --- | --- |

(35)

Proti koncu leta 2002 je Norveška ocenila skupno letno proizvodnjo proizvodov iz lososa za leto 2003 na približno 446 000 ton. Februarja 2003 je Kontali Analyse (ponudnik informacij za industrijo) napovedoval ulov 475 000 ton proizvodov iz lososa. To je za 30 000 ton več, kot je proizvodov iz lososa proizvedla norveška proizvodnja v letu 2002, vendar je bilo pričakovati, da bo večina tega presežka namenjena na novo nastale trge, kot so Rusija, Poljska ter na trge na Daljnem vzhodu, kot so Japonska, Hongkong, Tajvan in Kitajska. Rast na Daljnem vzhodu je bila od leta 2000 negativna vendar pričakuje Norveška v letu 2003, ko se odpre kitajski trg, obrat te rasti.

| (36) | Dejanska norveška proizvodnja v letu 2003 je bila 509 000 ton proizvodov iz lososa (približno 63 000 ton več, kot je napovedala norveška vlada) ulova pa je bilo za 6 % več, kot ga je napovedal Kontali. Proizvodnja je bila za 64 000 ton (ali 14 %) višja kot proizvodnja Norveške v letu 2002. V istem času, daleč od obrata negative rasti prodaje na Daljnem vzhodu, je stopnja negativne rasti padla na – 6,0 %. Poleg tega je rast na novo nastalih trgih prav tako padla – z 47 % na 32 % v Rusiji in s 50 % na 30 % v evropskih državah zunaj Skupnosti. Globalna poraba je narasla le za 6 % v primerjavi z 9 % v letu 2002 in 14 % v letu 2001. Kot se je izkazalo, je bila nepravilna napoved proizvodnje, skupaj z razvojem svetovne porabe, nepredvidljiva. |
| --- | --- |

(36)

Dejanska norveška proizvodnja v letu 2003 je bila 509 000 ton proizvodov iz lososa (približno 63 000 ton več, kot je napovedala norveška vlada) ulova pa je bilo za 6 % več, kot ga je napovedal Kontali. Proizvodnja je bila za 64 000 ton (ali 14 %) višja kot proizvodnja Norveške v letu 2002. V istem času, daleč od obrata negative rasti prodaje na Daljnem vzhodu, je stopnja negativne rasti padla na – 6,0 %. Poleg tega je rast na novo nastalih trgih prav tako padla – z 47 % na 32 % v Rusiji in s 50 % na 30 % v evropskih državah zunaj Skupnosti. Globalna poraba je narasla le za 6 % v primerjavi z 9 % v letu 2002 in 14 % v letu 2001. Kot se je izkazalo, je bila nepravilna napoved proizvodnje, skupaj z razvojem svetovne porabe, nepredvidljiva.

| (37) | Posledično je Norveška naletela na resen problem presežne proizvodnje. Avgusta 2003 so nekateri norveški proizvajalci, v prizadevanju za umik presežne proizvodnje s trga, razmišljali o zamrznitvi 30 000 ton gojenega lososa. Vendar so to idejo kasneje opustili, zato je bil trg še naprej prezaseden. |
| --- | --- |

(37)

Posledično je Norveška naletela na resen problem presežne proizvodnje. Avgusta 2003 so nekateri norveški proizvajalci, v prizadevanju za umik presežne proizvodnje s trga, razmišljali o zamrznitvi 30 000 ton gojenega lososa. Vendar so to idejo kasneje opustili, zato je bil trg še naprej prezaseden.

| (38) | Poleg tega je decembra 2002 Komisija razglasila predlog o končanju protidampinških in protisubvencijskih ukrepov proti Norveški. Ti so bili posledično ukinjeni maja 2003. Ukrepi so bili v glavnem v obliki minimalnih uvoznih cen („MIP“), ki so dejansko zagotavile minimalno ceno za proizvajalce izvoznike. Ko je bila najavljena predlagana ukinitev ukrepov je več norveških proizvajalcev izvoznikov prostovoljno prenehalo s svojim izvajanjem ali pa prenehalo z opazovanjem. Norveški proizvajalci kot celota so zelo zadolženi pri norveških bankah. S padcem cen v odsotnosti MIP-a so banke posojilodajalke v zvezi z norveškimi proizvajalci začele ukrepati v smeri zmanjševanja izpostavljenosti in zahtevale poplačilo. Tako se je ustvaril začaran krog, ki je vodil k povišanju izkoriščanja lososov in nadaljnjemu pritisku na cene in izvoz. Čeprav je bilo nekatere začasne in male prilagoditve uvoznih cen pričakovati kot rezultat preklica ukrepov proti Norveški, sta razpon padca cen (poslabšanje težav glede presežne proizvodnje) in začaran krog, ki so ga ustvarile dejavnosti opisanega bančnega sistema, nepredvidljiva. |
| --- | --- |

(38)

Poleg tega je decembra 2002 Komisija razglasila predlog o končanju protidampinških in protisubvencijskih ukrepov proti Norveški. Ti so bili posledično ukinjeni maja 2003. Ukrepi so bili v glavnem v obliki minimalnih uvoznih cen („MIP“), ki so dejansko zagotavile minimalno ceno za proizvajalce izvoznike. Ko je bila najavljena predlagana ukinitev ukrepov je več norveških proizvajalcev izvoznikov prostovoljno prenehalo s svojim izvajanjem ali pa prenehalo z opazovanjem. Norveški proizvajalci kot celota so zelo zadolženi pri norveških bankah. S padcem cen v odsotnosti MIP-a so banke posojilodajalke v zvezi z norveškimi proizvajalci začele ukrepati v smeri zmanjševanja izpostavljenosti in zahtevale poplačilo. Tako se je ustvaril začaran krog, ki je vodil k povišanju izkoriščanja lososov in nadaljnjemu pritisku na cene in izvoz. Čeprav je bilo nekatere začasne in male prilagoditve uvoznih cen pričakovati kot rezultat preklica ukrepov proti Norveški, sta razpon padca cen (poslabšanje težav glede presežne proizvodnje) in začaran krog, ki so ga ustvarile dejavnosti opisanega bančnega sistema, nepredvidljiva.

| (39) | V letu 2003 je vrednost norveške krone padla za 13 % glede na euro, 12 % glede na dansko krono in za 14 % glede na švedsko krono. Čeprav so bile spremembe tečaja pričakovane, so bile te vseeno velike, nihanja pa so bila zunaj normalnega okvira nihanja tečajev. Čeprav je bil v primerjavi z britanskim funtom euro močnejši, je britanski funt padel le za 6 % in tako v evropskem prostoru, v primerjavi z uvozom Norveške z začetka leta, dvignil cene gojenega lososa, proizvedenega v Združenem kraljestvu. Glavni uvozniki norveškega gojenega lososa v Skupnost so Danska, Švedska, Nemčija in Poljska. Vendar je večina tega uvoza neposredno poslana v države Skupnosti, kot sta Francija in Španija. Poleg tega je več kot polovica gojenega lososa, uvoženega na Dansko, in skoraj vsa količina, uvožena na Poljsko in ostale nove države članice predelana in nato prodana znotraj euro območja. Posledično je imel padec vrednosti norveške krone, povezan z eurom, posledice ne le neposredno za uvoz iz Norveške v euro območje, ampak tudi za uvoz v druge države, kot sta Danska in Poljska, ki predelata gojenega lososa in ga prodajata v euro območju. Učinek teh tečajnih razlik je bil posledica namena narediti trg Evropske skupnosti bolj privlačen za norveške proizvajalce izvoznike in jih do neke mere izolirali pred učinki padca cen v evrih in kronah ter jim tako pomagali vzdrževati prihodke iz izvoza v domači valuti. Vendar so cene enot padle celo v norveških kronah. V istem obdobju so ta nihanja valut znižala cene lososa v Evropski skupnosti in tako naredila bolj privlačne pogoje za uvoznike in uporabnike predelovalne industrije. Posledično je bilo veliko presežne proizvodnje iz Norveške izvoženo v Evropsko skupnost. |
| --- | --- |

(39)

V letu 2003 je vrednost norveške krone padla za 13 % glede na euro, 12 % glede na dansko krono in za 14 % glede na švedsko krono. Čeprav so bile spremembe tečaja pričakovane, so bile te vseeno velike, nihanja pa so bila zunaj normalnega okvira nihanja tečajev. Čeprav je bil v primerjavi z britanskim funtom euro močnejši, je britanski funt padel le za 6 % in tako v evropskem prostoru, v primerjavi z uvozom Norveške z začetka leta, dvignil cene gojenega lososa, proizvedenega v Združenem kraljestvu. Glavni uvozniki norveškega gojenega lososa v Skupnost so Danska, Švedska, Nemčija in Poljska. Vendar je večina tega uvoza neposredno poslana v države Skupnosti, kot sta Francija in Španija. Poleg tega je več kot polovica gojenega lososa, uvoženega na Dansko, in skoraj vsa količina, uvožena na Poljsko in ostale nove države članice predelana in nato prodana znotraj euro območja. Posledično je imel padec vrednosti norveške krone, povezan z eurom, posledice ne le neposredno za uvoz iz Norveške v euro območje, ampak tudi za uvoz v druge države, kot sta Danska in Poljska, ki predelata gojenega lososa in ga prodajata v euro območju. Učinek teh tečajnih razlik je bil posledica namena narediti trg Evropske skupnosti bolj privlačen za norveške proizvajalce izvoznike in jih do neke mere izolirali pred učinki padca cen v evrih in kronah ter jim tako pomagali vzdrževati prihodke iz izvoza v domači valuti. Vendar so cene enot padle celo v norveških kronah. V istem obdobju so ta nihanja valut znižala cene lososa v Evropski skupnosti in tako naredila bolj privlačne pogoje za uvoznike in uporabnike predelovalne industrije. Posledično je bilo veliko presežne proizvodnje iz Norveške izvoženo v Evropsko skupnost.

| (40) | Ena stranka je trdila, da presežna proizvodnja v tujini ne vodi nujno k povečanemu uvozu v Skupnost. Medtem ko je to v teoriji resnično, preiskava kaže, da v tem posebnem primeru presežna proizvodnja ni vodila do povečanja uvoza v Skupnost. |
| --- | --- |

(40)

Ena stranka je trdila, da presežna proizvodnja v tujini ne vodi nujno k povečanemu uvozu v Skupnost. Medtem ko je to v teoriji resnično, preiskava kaže, da v tem posebnem primeru presežna proizvodnja ni vodila do povečanja uvoza v Skupnost.

| (41) | Dokazovalo se je tudi, da je mogoče predvideti tako ukinitev trgovinskih ukrepov kot nihanje deviznih tečajev. Vendar pa ni bil predvidljiv temeljit učinek ukinitve trgovinskih ukrepov skupaj z relativno velikimi in trajnimi nihanji deviznih tečajev. |
| --- | --- |

(41)

Dokazovalo se je tudi, da je mogoče predvideti tako ukinitev trgovinskih ukrepov kot nihanje deviznih tečajev. Vendar pa ni bil predvidljiv temeljit učinek ukinitve trgovinskih ukrepov skupaj z relativno velikimi in trajnimi nihanji deviznih tečajev.

| (42) | Zato se je ugotovilo, da je bil nepredvidljivi potek, ki je povzročil povečanje uvoza, presežna proizvodnja v Norveški (kljub nizkim napovedim), neuspeh norveške industrije pri doseganju napovedanega izvoza na trge zunaj Skupnosti in nepričakovan porast učinkov zaradi prenehanja ukrepov trgovinske zaščite proti Norveški ter proti dejavnostim norveškega bančnega sistema, opisanega zgoraj, skupaj s porastom vrednosti eura, ki je trg Skupnosti naredil še bolj privlačnega za norveške izvoznike. |
| --- | --- |

(42)

Zato se je ugotovilo, da je bil nepredvidljivi potek, ki je povzročil povečanje uvoza, presežna proizvodnja v Norveški (kljub nizkim napovedim), neuspeh norveške industrije pri doseganju napovedanega izvoza na trge zunaj Skupnosti in nepričakovan porast učinkov zaradi prenehanja ukrepov trgovinske zaščite proti Norveški ter proti dejavnostim norveškega bančnega sistema, opisanega zgoraj, skupaj s porastom vrednosti eura, ki je trg Skupnosti naredil še bolj privlačnega za norveške izvoznike.

8.   RESNA ŠKODA

8.1.   Uvod

| (43) | Da bi lahko določili resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti podobnega proizvoda, je bilo treba izvesti vrednotenje vseh pomembnih dejavnikov objektivne in kvantitativne narave, ob upoštevanju njihove situacije. Zaradi zadevnega proizvoda je bilo izvedeno vrednotenje razvoja globalnih podatkov Skupnosti o porabi, proizvodni zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlitvi, produktivnosti, skupni prodaji in tržnem deležu. Ti globalni podatki so osnovani na statističnih informacijah, ki sta jih zbrali Združeno kraljestvo in Irska s celovitim pregledom industrije. Podatki, specifični za posamezna podjetja, so pridobljeni s sodelovanjem proizvajalcev Skupnosti v zvezi s tokom denarja, donosom naložbenega kapitala, delnicami, cenami, z zbijanjem in donosnostjo v obdobju od 2000 do 2003. |
| --- | --- |

(43)

Da bi lahko določili resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti podobnega proizvoda, je bilo treba izvesti vrednotenje vseh pomembnih dejavnikov objektivne in kvantitativne narave, ob upoštevanju njihove situacije. Zaradi zadevnega proizvoda je bilo izvedeno vrednotenje razvoja globalnih podatkov Skupnosti o porabi, proizvodni zmogljivosti, izkoriščenosti zmogljivosti, zaposlitvi, produktivnosti, skupni prodaji in tržnem deležu. Ti globalni podatki so osnovani na statističnih informacijah, ki sta jih zbrali Združeno kraljestvo in Irska s celovitim pregledom industrije. Podatki, specifični za posamezna podjetja, so pridobljeni s sodelovanjem proizvajalcev Skupnosti v zvezi s tokom denarja, donosom naložbenega kapitala, delnicami, cenami, z zbijanjem in donosnostjo v obdobju od 2000 do 2003.

| (44) | Na začetku je treba opozoriti, da je v industriji gojenja lososa v Skupnosti, tako kot drugod, dolg in relativno neprilagodljiv proizvodni cikel, ki vodi k odprodaji in k temu, da ko je enkrat losos ulovljen, se mora takoj prodati, ker je lahko shranjen le nekaj dni, če se ne zamrzne. Zamrzovanje je drago, poleg tega pa so v Skupnosti zmogljivosti zamrzovanja omejene. Posledično je treba proizvodnjo načrtovati vsaj dve leti vnaprej in se tega načrta tudi držati, razen v mejnih vrednostih. Zato ima prekomerna dobava zapoznel učinek na proizvodnjo, vendar takojšen in resen učinek na cene. |
| --- | --- |

(44)

Na začetku je treba opozoriti, da je v industriji gojenja lososa v Skupnosti, tako kot drugod, dolg in relativno neprilagodljiv proizvodni cikel, ki vodi k odprodaji in k temu, da ko je enkrat losos ulovljen, se mora takoj prodati, ker je lahko shranjen le nekaj dni, če se ne zamrzne. Zamrzovanje je drago, poleg tega pa so v Skupnosti zmogljivosti zamrzovanja omejene. Posledično je treba proizvodnjo načrtovati vsaj dve leti vnaprej in se tega načrta tudi držati, razen v mejnih vrednostih. Zato ima prekomerna dobava zapoznel učinek na proizvodnjo, vendar takojšen in resen učinek na cene.

8.2   Analiza položaja proizvajalcev Skupnosti

8.2.1   Poraba

| (45) | Poraba zadevnega proizvoda v Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi skupne proizvodnje vseh proizvajalcev Skupnosti in vsega uvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, na podlagi podatkov, ki jih navaja Eurostat, vendar brez upoštevanja izvoza Evropske skupnosti. |
| --- | --- |

(45)

Poraba zadevnega proizvoda v Skupnosti je bila ugotovljena na podlagi skupne proizvodnje vseh proizvajalcev Skupnosti in vsega uvoza zadevnega proizvoda v Skupnost, na podlagi podatkov, ki jih navaja Eurostat, vendar brez upoštevanja izvoza Evropske skupnosti.

| (46) | Med leti 2000 in 2003 je poraba Skupnosti narasla za 21,7 %, s 507 705 ton na 618 038 ton. |
| --- | --- |

(46)

Med leti 2000 in 2003 je poraba Skupnosti narasla za 21,7 %, s 507 705 ton na 618 038 ton.

| (47) | Treba je opozoriti, da je cena lososa relativno elastična, zato lahko povečanje porabe v letu 2003 tako vsaj delno razložimo s padcem cen v prodaji na veliko. |
| --- | --- |

(47)

Treba je opozoriti, da je cena lososa relativno elastična, zato lahko povečanje porabe v letu 2003 tako vsaj delno razložimo s padcem cen v prodaji na veliko.

8.2.2   Proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti proizvajalcev Skupnosti

| (48) | Proizvodnja gojenega lososa v Evropski skupnosti je omejena z državnimi licencami, ki določajo najvišjo količino živih rib, ki jih lahko zadržujejo v vodi, kjer koli in kadar koli. Omenjene številke zmogljivosti temeljijo na skupni dovoljeni količini, ne pa na fizični zmogljivosti kletk, s katerimi upravljajo proizvajalci Skupnosti. Stroški prijave za licence in stroški podaljševanja licenc so relativno nizki, zato je tudi strošek vzdrževanja presežnih zmogljivosti nizek. |
| --- | --- |

(48)

Proizvodnja gojenega lososa v Evropski skupnosti je omejena z državnimi licencami, ki določajo najvišjo količino živih rib, ki jih lahko zadržujejo v vodi, kjer koli in kadar koli. Omenjene številke zmogljivosti temeljijo na skupni dovoljeni količini, ne pa na fizični zmogljivosti kletk, s katerimi upravljajo proizvajalci Skupnosti. Stroški prijave za licence in stroški podaljševanja licenc so relativno nizki, zato je tudi strošek vzdrževanja presežnih zmogljivosti nizek.

| (49) | Proizvodna zmogljivost je med leti 2000 in 2002 ostala stabilna, preiskava pa je pokazala, da je teoretična proizvodna zmogljivost med letoma 2002 in 2003 narasla za 2,2 %. |
| --- | --- |

(49)

Proizvodna zmogljivost je med leti 2000 in 2002 ostala stabilna, preiskava pa je pokazala, da je teoretična proizvodna zmogljivost med letoma 2002 in 2003 narasla za 2,2 %.

| (50) | Izkoriščenost zmogljivosti (t.j. količine rib v vodi v primerjavi z dovoljeno količino) se je z 43 % v letu 2000 povečala na 48 % v letu 2001 in se nato nadalje povečala do leta 2003, ko je dosegla 55 %. To izkazuje dejstvo, da se je proizvodnja med leti 2000 in 2003 povečala hitreje kot dovoljena zmogljivost, ki se je povečala le za 2,2 %. |
| --- | --- |

(50)

Izkoriščenost zmogljivosti (t.j. količine rib v vodi v primerjavi z dovoljeno količino) se je z 43 % v letu 2000 povečala na 48 % v letu 2001 in se nato nadalje povečala do leta 2003, ko je dosegla 55 %. To izkazuje dejstvo, da se je proizvodnja med leti 2000 in 2003 povečala hitreje kot dovoljena zmogljivost, ki se je povečala le za 2,2 %.

8.2.3   Proizvodnja proizvajalcev Skupnosti

| (51) | Proizvodnja (ujete ribe) je narasla za 30 %, s 146 664 ton v letu 2000 na 190 903 v letu 2003, z letnim povečanjem za 13,7 %. |
| --- | --- |

(51)

Proizvodnja (ujete ribe) je narasla za 30 %, s 146 664 ton v letu 2000 na 190 903 v letu 2003, z letnim povečanjem za 13,7 %.

| (52) | Treba je opozoriti, da je treba zaradi dolgega proizvodnega cikla proizvodnjo načrtovati najmanj dve leti vnaprej in da je proizvedeno količino, ko se enkrat proizvodni cikel začne, mogoče prilagajati le na zgornji in spodnji meji. |
| --- | --- |

(52)

Treba je opozoriti, da je treba zaradi dolgega proizvodnega cikla proizvodnjo načrtovati najmanj dve leti vnaprej in da je proizvedeno količino, ko se enkrat proizvodni cikel začne, mogoče prilagajati le na zgornji in spodnji meji.

8.2.4   Zaposlitev

| (53) | Zaposlitev v zvezi z zadevnim proizvodom je padla za 6 % s 1 269 leta 2000 na 1 193 leta 2003, čeprav je sledila neenakomernemu trendu z delnim izboljšanjem leta 2002. |
| --- | --- |

(53)

Zaposlitev v zvezi z zadevnim proizvodom je padla za 6 % s 1 269 leta 2000 na 1 193 leta 2003, čeprav je sledila neenakomernemu trendu z delnim izboljšanjem leta 2002.

8.2.5   Produktivnost

| (54) | Produktivnost je v tem obdobju dosledno rasla s 115 ton v letu 2000 na 160 ton v letu 2003. To odraža povečano uporabo samodejnih sistemov za krmljenje in drugih naprav, ki olajšajo delo, ter močan pritisk na zmanjševanje stroškov, v izogib izgubam. |
| --- | --- |

(54)

Produktivnost je v tem obdobju dosledno rasla s 115 ton v letu 2000 na 160 ton v letu 2003. To odraža povečano uporabo samodejnih sistemov za krmljenje in drugih naprav, ki olajšajo delo, ter močan pritisk na zmanjševanje stroškov, v izogib izgubam.

8.2.6   Obseg prodaje

| (55) | Med leti 2000 in 2002 je prodaja podobnega proizvoda proizvajalcev Skupnosti narasla za 14,3 %, s 134 916 na 154 171 ton. To povečanje se je pojavilo kot ozadje povečanja porabe za 8,5 %, v istem obdobju. Med leti 2002 in 2003 je prodaja proizvajalcev Skupnosti narasla za 5,1 %, s 154 171 ton na 162 090 ton, ne glede na povečanje porabe za 10,3 % med leti 2002 in 2003. |
| --- | --- |

(55)

Med leti 2000 in 2002 je prodaja podobnega proizvoda proizvajalcev Skupnosti narasla za 14,3 %, s 134 916 na 154 171 ton. To povečanje se je pojavilo kot ozadje povečanja porabe za 8,5 %, v istem obdobju. Med leti 2002 in 2003 je prodaja proizvajalcev Skupnosti narasla za 5,1 %, s 154 171 ton na 162 090 ton, ne glede na povečanje porabe za 10,3 % med leti 2002 in 2003.

8.2.7   Tržni delež

| (56) | Tržni delež proizvajalcev Skupnosti se je povečal s 26,5 % v letu 2000 na 28,1 % v letu 2001 in ostal stabilen v letu 2002, vendar je nato padel za 1,9 odstotne točke (ali 6,7 %) na 26,1 % v letu 2003, kar je bilo najnižje v omenjenem obdobju. To odraža dejstvo, da se je uvoz povečal tako absolutno kot relativno s porabo v letu 2003. |
| --- | --- |

(56)

Tržni delež proizvajalcev Skupnosti se je povečal s 26,5 % v letu 2000 na 28,1 % v letu 2001 in ostal stabilen v letu 2002, vendar je nato padel za 1,9 odstotne točke (ali 6,7 %) na 26,1 % v letu 2003, kar je bilo najnižje v omenjenem obdobju. To odraža dejstvo, da se je uvoz povečal tako absolutno kot relativno s porabo v letu 2003.

8.2.8   Denarni tok

| (57) | Denarni tok je mogoče raziskati le na ravni sodelovanja podjetij, ki proizvajajo zadevni proizvod, ne pa glede na količino proizvoda samega. Ta indikator je bil takrat manj pomemben kot drugi prikazani indikatorji. Vseeno je mogoče opaziti zelo negativen denarni tok v letih 2001, 2002 in 2003. |
| --- | --- |

(57)

Denarni tok je mogoče raziskati le na ravni sodelovanja podjetij, ki proizvajajo zadevni proizvod, ne pa glede na količino proizvoda samega. Ta indikator je bil takrat manj pomemben kot drugi prikazani indikatorji. Vseeno je mogoče opaziti zelo negativen denarni tok v letih 2001, 2002 in 2003.

8.2.9   Donos naložbenega kapitala (ROCE)

| (58) | Donos naložbenega kapitala je mogoče raziskati le na ravni sodelovanja podjetij, ki proizvajajo zadevni proizvod, ne pa glede na količino proizvoda samega. Ta indikator je bil takrat manj pomemben kot drugi prikazani indikatorji. Vseeno je mogoče opaziti, da je donos naložbenega kapitala padel s 34 % v letu 2000 na skoraj nič v letu 2001 in 2002, pred padcem za – 20 % v letu 2003. |
| --- | --- |

(58)

Donos naložbenega kapitala je mogoče raziskati le na ravni sodelovanja podjetij, ki proizvajajo zadevni proizvod, ne pa glede na količino proizvoda samega. Ta indikator je bil takrat manj pomemben kot drugi prikazani indikatorji. Vseeno je mogoče opaziti, da je donos naložbenega kapitala padel s 34 % v letu 2000 na skoraj nič v letu 2001 in 2002, pred padcem za – 20 % v letu 2003.

8.2.10   Cena podobnega proizvoda

| (59) | Povprečna cena podobnega proizvoda je med leti 2000 in 2003 padla za 20,3 % z rahlim padanjem cen v tem obdobju. Cene so dosegle najnižjo raven (2,79 eura/kg) v letu 2003. |
| --- | --- |

(59)

Povprečna cena podobnega proizvoda je med leti 2000 in 2003 padla za 20,3 % z rahlim padanjem cen v tem obdobju. Cene so dosegle najnižjo raven (2,79 eura/kg) v letu 2003.

| (60) | V prvem četrtletju leta 2004 so razpoložljive informacije pokazale, da je povprečna cena enote proizvajalcev Skupnosti rahlo narasla, skupaj s povprečnimi uvoznimi cenami, vendar so nato cene ponovno padle. Zadnje razpoložljive informacije kažejo, da cene še naprej padajo in so zelo nizke. |
| --- | --- |

(60)

V prvem četrtletju leta 2004 so razpoložljive informacije pokazale, da je povprečna cena enote proizvajalcev Skupnosti rahlo narasla, skupaj s povprečnimi uvoznimi cenami, vendar so nato cene ponovno padle. Zadnje razpoložljive informacije kažejo, da cene še naprej padajo in so zelo nizke.

| (61) | Ena stran je ugovarjala (s sklicevanjem na povprečne letne menjalne tečaje), da je padec cen v britanskih funtih manj občuten. Vseeno pa je v primerih trgovinske zaščite konsistentna praksa Komisije, da kot denarno enoto uporablja euro. |
| --- | --- |

(61)

Ena stran je ugovarjala (s sklicevanjem na povprečne letne menjalne tečaje), da je padec cen v britanskih funtih manj občuten. Vseeno pa je v primerih trgovinske zaščite konsistentna praksa Komisije, da kot denarno enoto uporablja euro.

8.2.11   Stroški

| (62) | Poleg razvoja cen je bil upoštevan tudi razvoj stroškov. Stroški so se v obdobju med leti 2000 in 2003 gibali med 3,0 in 3,2 eura/kg. |
| --- | --- |

(62)

Poleg razvoja cen je bil upoštevan tudi razvoj stroškov. Stroški so se v obdobju med leti 2000 in 2003 gibali med 3,0 in 3,2 eura/kg.

8.2.12   Donosnost

| (63) | Donosnost prodaje proizvajalcev Skupnosti je padla s 7,3 % v letu 2000 na – 3,3 % v letu 2001. Izgube so bile v letu 2002 manjše (– 2,5 %), a so v letu 2003 narasle na – 17,1 %. V letu 2003 je uvoz narasel na najvišjo raven zato je povprečna cena uvoženega proizvoda padla na najnižjo raven (2,54 eura/kg), povprečna cena proizvoda Skupnosti pa je prav tako padla na najnižjo raven (2,79 eura/kg). Padec donosa proizvajalcev Skupnosti v letih 2000 in 2003 se je pojavil istočasno, ko je cena na kg proizvoda proizvajalcev Skupnosti padla s 3,50 eura na 2,79 eura. |
| --- | --- |

(63)

Donosnost prodaje proizvajalcev Skupnosti je padla s 7,3 % v letu 2000 na – 3,3 % v letu 2001. Izgube so bile v letu 2002 manjše (– 2,5 %), a so v letu 2003 narasle na – 17,1 %. V letu 2003 je uvoz narasel na najvišjo raven zato je povprečna cena uvoženega proizvoda padla na najnižjo raven (2,54 eura/kg), povprečna cena proizvoda Skupnosti pa je prav tako padla na najnižjo raven (2,79 eura/kg). Padec donosa proizvajalcev Skupnosti v letih 2000 in 2003 se je pojavil istočasno, ko je cena na kg proizvoda proizvajalcev Skupnosti padla s 3,50 eura na 2,79 eura.

8.2.13   Zaloge

| (64) | Zaloga se v tem kontekstu nanaša na žive ribe v vodi. Proizvajalci Skupnosti, tako kot vsi ostali, imajo zanemarljive zaloge ulovljenih rib, ker jih je treba prodati takoj. Tako kaže padec zadnje zaloge na zmanjšanje količine živih rib, ki čakajo na ulov v prihodnosti. Tako je v tem primeru padec zaloge indikator povečanja škode. |
| --- | --- |

(64)

Zaloga se v tem kontekstu nanaša na žive ribe v vodi. Proizvajalci Skupnosti, tako kot vsi ostali, imajo zanemarljive zaloge ulovljenih rib, ker jih je treba prodati takoj. Tako kaže padec zadnje zaloge na zmanjšanje količine živih rib, ki čakajo na ulov v prihodnosti. Tako je v tem primeru padec zaloge indikator povečanja škode.

| (65) | Zaloge so se povečale s 36 332 ton v letu 2000 na 53 178 v letu 2002 in nato v letu 2003 padle na 43 024 ton. To predstavlja padec zalog med leti 2000 in 2003 za 19,1 %. |
| --- | --- |

(65)

Zaloge so se povečale s 36 332 ton v letu 2000 na 53 178 v letu 2002 in nato v letu 2003 padle na 43 024 ton. To predstavlja padec zalog med leti 2000 in 2003 za 19,1 %.

8.2.14   Zaključek

| (66) | Preiskava kaže, da se je med leti 2000 in 2003, zlasti med leti 2002 in 2003, uvoz zadevnega proizvoda na trg Skupnosti močno povečal. |
| --- | --- |

(66)

Preiskava kaže, da se je med leti 2000 in 2003, zlasti med leti 2002 in 2003, uvoz zadevnega proizvoda na trg Skupnosti močno povečal.

| (67) | Zmogljivost proizvajalcev Skupnosti je ostala med leti 2000 in 2002 bolj ali manj stabilna, medtem ko se je proizvodnja povečala za 14,8 %. Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti v tem obdobju povečala s 43 % na 50 %. Prav tako so se povečale zaloge živih rib v vodi. Prišlo je tudi do izgube nekaj delovnih mest, in sicer v podjetjih, v katerih je produktivnost narasla na račun povečane avtomatizacije. |
| --- | --- |

(67)

Zmogljivost proizvajalcev Skupnosti je ostala med leti 2000 in 2002 bolj ali manj stabilna, medtem ko se je proizvodnja povečala za 14,8 %. Posledično se je izkoriščenost zmogljivosti v tem obdobju povečala s 43 % na 50 %. Prav tako so se povečale zaloge živih rib v vodi. Prišlo je tudi do izgube nekaj delovnih mest, in sicer v podjetjih, v katerih je produktivnost narasla na račun povečane avtomatizacije.

| (68) | Obseg prodaje se je med leti 2000 in 2002 povečal za 14,3 % (v primerjavi z 8,5-odstotno rastjo porabe), tržni delež proizvajalcev Skupnosti pa se je s 26,5 % povečal na 28,0 %. |
| --- | --- |

(68)

Obseg prodaje se je med leti 2000 in 2002 povečal za 14,3 % (v primerjavi z 8,5-odstotno rastjo porabe), tržni delež proizvajalcev Skupnosti pa se je s 26,5 % povečal na 28,0 %.

| (69) | Vendar so v tem obdobju med leti 2000 in 2002 cene padle za 13,7 % in kljub manjšemu padcu stroškov v letu 2002 (delno zaradi visoke izkoriščenosti zmogljivosti in boljše produktivnosti) je to vodilo k padcu donosnosti s 7,3 % v letu 2000 na – 3,3 % in – 2,5 % v letih 2001 in 20021. Donos naložbenega kapitala in denarni tok sta se v tem obdobju prav tako negativno razvijala. |
| --- | --- |

(69)

Vendar so v tem obdobju med leti 2000 in 2002 cene padle za 13,7 % in kljub manjšemu padcu stroškov v letu 2002 (delno zaradi visoke izkoriščenosti zmogljivosti in boljše produktivnosti) je to vodilo k padcu donosnosti s 7,3 % v letu 2000 na – 3,3 % in – 2,5 % v letih 2001 in 20021. Donos naložbenega kapitala in denarni tok sta se v tem obdobju prav tako negativno razvijala.

| (70) | Med letoma 2002 in 2003 se je položaj proizvajalcev Skupnosti opazno poslabšal. Čeprav sta proizvodna zmogljivost in proizvodnja narasli, je bilo povečanje proizvodne zmogljivosti majhno (2,2 %) v primerjavi s povečanjem porabe v tistem letu. Ob upoštevanju dolgega proizvodnega cikla se proizvodnja določa za najmanj dve leti naprej in povečanje proizvodnje je bilo v skladu s predhodno razvitimi proizvodnimi načrti. Povečana proizvodnja ne bi smela kazati, da so bili proizvajalci Skupnosti leta 2003 v zdravi situaciji. Povečana proizvodnja je vodila k višji izkoriščenosti zmogljivosti in izboljšani produktivnosti. |
| --- | --- |

(70)

Med letoma 2002 in 2003 se je položaj proizvajalcev Skupnosti opazno poslabšal. Čeprav sta proizvodna zmogljivost in proizvodnja narasli, je bilo povečanje proizvodne zmogljivosti majhno (2,2 %) v primerjavi s povečanjem porabe v tistem letu. Ob upoštevanju dolgega proizvodnega cikla se proizvodnja določa za najmanj dve leti naprej in povečanje proizvodnje je bilo v skladu s predhodno razvitimi proizvodnimi načrti. Povečana proizvodnja ne bi smela kazati, da so bili proizvajalci Skupnosti leta 2003 v zdravi situaciji. Povečana proizvodnja je vodila k višji izkoriščenosti zmogljivosti in izboljšani produktivnosti.

| (71) | Vsi drugi indikatorji so se razvijali negativno. Zaloge živih rib v vodi so padle za 19,1 %. Kljub 10,3 % rasti porabe je prodaja proizvajalcev Skupnosti narasla samo za 5,1 % in so izgubili tržni delež, ki je padel za 6,7 %. Poleg tega se je izguba tržnega deleža pojavila kot okoliščina povečanja padajočih cen, v katerem so morali proizvajalci Skupnosti znižati cene, da bi prodali svoje proizvode. Cene so padle za nadaljnjih 7,6 % v primerjavi z letom 2002 (in so bile 20,3 % nižje kot leta 2000), medtem ko so se stroški povečali na povprečno raven za štiriletno obdobje. Zaradi tega je prišlo do nenadnega padca donosnosti in pridelovalci Skupnosti so utrpeli izgube v višini 17,1 %. Te izgube se v skupnem donosu naložbenega kapitala odražajo za – 20 %. Medtem ko so se denarni tokovi izboljševali, se je to dejansko poznalo pri zmanjševanju zalog rib v vodi in nezmožnosti ponovnega vlaganja. |
| --- | --- |

(71)

Vsi drugi indikatorji so se razvijali negativno. Zaloge živih rib v vodi so padle za 19,1 %. Kljub 10,3 % rasti porabe je prodaja proizvajalcev Skupnosti narasla samo za 5,1 % in so izgubili tržni delež, ki je padel za 6,7 %. Poleg tega se je izguba tržnega deleža pojavila kot okoliščina povečanja padajočih cen, v katerem so morali proizvajalci Skupnosti znižati cene, da bi prodali svoje proizvode. Cene so padle za nadaljnjih 7,6 % v primerjavi z letom 2002 (in so bile 20,3 % nižje kot leta 2000), medtem ko so se stroški povečali na povprečno raven za štiriletno obdobje. Zaradi tega je prišlo do nenadnega padca donosnosti in pridelovalci Skupnosti so utrpeli izgube v višini 17,1 %. Te izgube se v skupnem donosu naložbenega kapitala odražajo za – 20 %. Medtem ko so se denarni tokovi izboljševali, se je to dejansko poznalo pri zmanjševanju zalog rib v vodi in nezmožnosti ponovnega vlaganja.

| (72) | Dokazovalo se je, da večji proizvajalci niso utrpeli škode. Vendar pa proizvajalci Skupnosti, s sklicevanjem na obstoj resne škode, vključujejo različne večje proizvajalce. |
| --- | --- |

(72)

Dokazovalo se je, da večji proizvajalci niso utrpeli škode. Vendar pa proizvajalci Skupnosti, s sklicevanjem na obstoj resne škode, vključujejo različne večje proizvajalce.

| (73) | Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov je bil sprejet zaključek, da so proizvajalci Skupnosti utrpeli resno škodo v smislu večjega skupnega poslabšanja situacije v njihovem položaju. |
| --- | --- |

(73)

Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov je bil sprejet zaključek, da so proizvajalci Skupnosti utrpeli resno škodo v smislu večjega skupnega poslabšanja situacije v njihovem položaju.

9.   VZROKI

| (74) | Da bi pregledali obstoj vzročne povezave med povečanim izvozom in resno škodo ter zagotovili, da škoda, ki bi jo povzročili drugi dejavniki, ne bi bila pripisana povečanemu uvozu, so bili škodni dejavniki ločeni med seboj, tako da so lahko škodni učinki pripisani različnim faktorjem, nato pa je bilo ugotovljeno, da je povečanje uvoza res „pristni in bistveni“ vzrok za škodo. |
| --- | --- |

(74)

Da bi pregledali obstoj vzročne povezave med povečanim izvozom in resno škodo ter zagotovili, da škoda, ki bi jo povzročili drugi dejavniki, ne bi bila pripisana povečanemu uvozu, so bili škodni dejavniki ločeni med seboj, tako da so lahko škodni učinki pripisani različnim faktorjem, nato pa je bilo ugotovljeno, da je povečanje uvoza res „pristni in bistveni“ vzrok za škodo.

9.1   Analiza vzročnih dejavnikov

9.1.1   Učinek povečanega uvoza

| (75) | Kot je prikazano zgoraj se je med leti 2000 in 2003 in zlasti med leti 2002 in 2003, uvoz zadevnega proizvoda na trg Skupnosti močno povečal po količini in obsegu. |
| --- | --- |

(75)

Kot je prikazano zgoraj se je med leti 2000 in 2003 in zlasti med leti 2002 in 2003, uvoz zadevnega proizvoda na trg Skupnosti močno povečal po količini in obsegu.

| (76) | Gojeni losos je blagovni proizvod, zato sta zadevni proizvod in podobni proizvod konkurenčna v glavnem pri ceni. Medtem ko je ena stran trdila, da uvoz iz Čila določa cene, je splošno sprejeto, da je uvoz zlasti iz Norveške vodilni na trgu in določa cene. Posledično se nizek nivo nižanja cen kaže v padanju cen za proizvajalce Skupnosti. |
| --- | --- |

(76)

Gojeni losos je blagovni proizvod, zato sta zadevni proizvod in podobni proizvod konkurenčna v glavnem pri ceni. Medtem ko je ena stran trdila, da uvoz iz Čila določa cene, je splošno sprejeto, da je uvoz zlasti iz Norveške vodilni na trgu in določa cene. Posledično se nizek nivo nižanja cen kaže v padanju cen za proizvajalce Skupnosti.

| (77) | V tem primeru je najpomembnejši škodni učinek na povečan uvoz velika finančna izguba proizvajalcev Skupnosti. Zaradi povečanja uvoza so cene po vsej Skupnosti padle. Če bi se uvoz povečal za manjšo stopnjo, bi bil pritisk na cene prav tako manjši. Če bi bilo povpraševanje v Skupnosti tako, da bi preneslo povečanje uvoza in občutno višje cene, čeprav bi tako povečanje povzročilo nižje cene in manjši tržni delež za proizvajalce Skupnosti, bi bilo mogoče, da proizvajalci Skupnosti ne bi utrpeli resne škode. |
| --- | --- |

(77)

V tem primeru je najpomembnejši škodni učinek na povečan uvoz velika finančna izguba proizvajalcev Skupnosti. Zaradi povečanja uvoza so cene po vsej Skupnosti padle. Če bi se uvoz povečal za manjšo stopnjo, bi bil pritisk na cene prav tako manjši. Če bi bilo povpraševanje v Skupnosti tako, da bi preneslo povečanje uvoza in občutno višje cene, čeprav bi tako povečanje povzročilo nižje cene in manjši tržni delež za proizvajalce Skupnosti, bi bilo mogoče, da proizvajalci Skupnosti ne bi utrpeli resne škode.

| (78) | Med leti 2000 in 2002 so cene uvoza padle za 19 %, temu padcu pa so sledile cene proizvajalcev Skupnosti. Ko se je tržni delež prodaje proizvajalcev Skupnosti v tem obdobju povečeval, je to odražalo proizvodni načrt prejšnjih let, in je v obeh letih, 2001 in 2002, prodaja proizvajalcev Skupnosti prinesla izgubo. |
| --- | --- |

(78)

Med leti 2000 in 2002 so cene uvoza padle za 19 %, temu padcu pa so sledile cene proizvajalcev Skupnosti. Ko se je tržni delež prodaje proizvajalcev Skupnosti v tem obdobju povečeval, je to odražalo proizvodni načrt prejšnjih let, in je v obeh letih, 2001 in 2002, prodaja proizvajalcev Skupnosti prinesla izgubo.

| (79) | Med letoma 2002 in 2003 je uvoz narasel za 15 %. Tržni delež uvoza je narasel s 72 % na 73,9 %, tržni delež proizvajalcev Skupnosti pa je padel iz 28 % na 26,1 %. V istem obdobju je uvoz narasel z 236 % na 239 % proizvodnje Skupnosti. Tako se je uvoz relativno povečal s proizvodnjo in porabo Skupnosti, na račun proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(79)

Med letoma 2002 in 2003 je uvoz narasel za 15 %. Tržni delež uvoza je narasel s 72 % na 73,9 %, tržni delež proizvajalcev Skupnosti pa je padel iz 28 % na 26,1 %. V istem obdobju je uvoz narasel z 236 % na 239 % proizvodnje Skupnosti. Tako se je uvoz relativno povečal s proizvodnjo in porabo Skupnosti, na račun proizvajalcev Skupnosti.

| (80) | Vendar pa je najpomembnejši vidik povečanja uvoza učinek na cene in donosnost proizvajalcev Skupnosti. Kot je omenjeno zgoraj, je splošno sprejeto, da uvoz (zlasti z Norveške) določa cene gojenega lososa na trgu Skupnosti. Zaradi nižanja cen je bilo treba ugotoviti, ali zaradi nizkih cen uvoženega blaga padajo tudi cene blaga proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(80)

Vendar pa je najpomembnejši vidik povečanja uvoza učinek na cene in donosnost proizvajalcev Skupnosti. Kot je omenjeno zgoraj, je splošno sprejeto, da uvoz (zlasti z Norveške) določa cene gojenega lososa na trgu Skupnosti. Zaradi nižanja cen je bilo treba ugotoviti, ali zaradi nizkih cen uvoženega blaga padajo tudi cene blaga proizvajalcev Skupnosti.

| (81) | Za sprejem odločitve o nivoju nižanja cen, so bile pregledane informacije o ceni za primerljivo obdobje, na isti ravni poslovanja in za prodajo podobnim kupcem. Na podlagi primerjave med cenami iz Glasgowa, ki jih določijo proizvajalci Skupnosti, in cenami proizvajalcev izvoznikov (CIF-meja Evropske skupnosti, ki vključuje carinske dajatve), se je izkazalo, da so bile cene na domačem trgu v zadnjih treh letih znižane za od 3,1 % do 7,1 %. To se je pokazalo pri padcu cen proizvajalcev Skupnosti, saj zaradi velikih tržnih deležev cene določajo uvozniki. Zlasti je mogoče opaziti, da je povečan uvoz po nižji ceni do tretjega četrtletja leta 2003 prisilil proizvajalce Skupnosti k rednemu zniževanju cen vse do tretjega četrtletja leta 2003, kar je privedlo k izgubi, ki so jo utrpeli v tem letu. |
| --- | --- |

(81)

Za sprejem odločitve o nivoju nižanja cen, so bile pregledane informacije o ceni za primerljivo obdobje, na isti ravni poslovanja in za prodajo podobnim kupcem. Na podlagi primerjave med cenami iz Glasgowa, ki jih določijo proizvajalci Skupnosti, in cenami proizvajalcev izvoznikov (CIF-meja Evropske skupnosti, ki vključuje carinske dajatve), se je izkazalo, da so bile cene na domačem trgu v zadnjih treh letih znižane za od 3,1 % do 7,1 %. To se je pokazalo pri padcu cen proizvajalcev Skupnosti, saj zaradi velikih tržnih deležev cene določajo uvozniki. Zlasti je mogoče opaziti, da je povečan uvoz po nižji ceni do tretjega četrtletja leta 2003 prisilil proizvajalce Skupnosti k rednemu zniževanju cen vse do tretjega četrtletja leta 2003, kar je privedlo k izgubi, ki so jo utrpeli v tem letu.

| (82) | Neposredna primerjava uvoznih cen in cen proizvajalcev Skupnosti potrjuje izsledke te analize. Uvozne cene so med leti 2000 in 2003 padle za 28,5 %, s 3,62 na 2,59 eura/kg, vključno z dajatvami. V istem obdobju je povprečna cena podobnega proizvoda padla za 20 %, s 3,5 na 2,79 eura/kg, z rahlim padanjem cen v tem obdobju. |
| --- | --- |

(82)

Neposredna primerjava uvoznih cen in cen proizvajalcev Skupnosti potrjuje izsledke te analize. Uvozne cene so med leti 2000 in 2003 padle za 28,5 %, s 3,62 na 2,59 eura/kg, vključno z dajatvami. V istem obdobju je povprečna cena podobnega proizvoda padla za 20 %, s 3,5 na 2,79 eura/kg, z rahlim padanjem cen v tem obdobju.

| (83) | Med leti 2002 in 2003 je povprečna cena uvozne enote padla z 2,93 % na 2,59 %, vključno z dajatvami. Ko se je uvoz povečal na najvišjo raven, je povprečna cena uvoza padla na najnižjo raven (na 2,59 eura/kg, vključno z dajatvami), uvozne cene proizvajalcev skupnosti pa so padale in je zato povprečna cena proizvoda Skupnosti je padla na najnižjo raven (na 2,79 eura/kg). Povprečna cena enote proizvoda Skupnosti (prilagojena iz Glasgowa) je padla s 3,02 na 2,79 eura/kg, kar predstavlja padec za 8 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cene enot prodaje Skupnosti (v 1 000 eurov/tono) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Cene enot prodaje Skupnosti, vključno z dajatvami (v 1 000 eurov/tono) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(83)

Med leti 2002 in 2003 je povprečna cena uvozne enote padla z 2,93 % na 2,59 %, vključno z dajatvami. Ko se je uvoz povečal na najvišjo raven, je povprečna cena uvoza padla na najnižjo raven (na 2,59 eura/kg, vključno z dajatvami), uvozne cene proizvajalcev skupnosti pa so padale in je zato povprečna cena proizvoda Skupnosti je padla na najnižjo raven (na 2,79 eura/kg). Povprečna cena enote proizvoda Skupnosti (prilagojena iz Glasgowa) je padla s 3,02 na 2,79 eura/kg, kar predstavlja padec za 8 %.

2000

2001

2002

2003

Cene enot prodaje Skupnosti (v 1 000 eurov/tono) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Cene enot prodaje Skupnosti, vključno z dajatvami (v 1 000 eurov/tono) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (84) | Padec cene proizvajalcev Skupnosti je glavni vzrok za padec donosnosti. Leta 2000, ko sta bili cena za kilogram 3,1 eura in prodajna cena (prilagojena iz Glasgowa) 3,5 eura, so imeli proizvajalci Skupnosti 7,3 % donosa. Leta 2001 in 2002 so proizvajalci Skupnosti kljub povečanju izkoriščenosti zmogljivosti, proizvodnje, produktivnosti, zalog živih rib, prodaje in tržnega deleža utrpeli finančno škodo, zmanjšali skupni donos naložbenega kapitala in dosegli negativni denarni tok, potem ko je prodajna cena (prilagojena iz Glasgowa) padla na 3,23 eura in nato na 3,02 eura in potem ko so se stroški povečali in nato padli na 3,2 eura v letu 2001 in 3,0 eura v letu 2002. Prav tako je padla tudi zaposlenost. |
| --- | --- |

(84)

Padec cene proizvajalcev Skupnosti je glavni vzrok za padec donosnosti. Leta 2000, ko sta bili cena za kilogram 3,1 eura in prodajna cena (prilagojena iz Glasgowa) 3,5 eura, so imeli proizvajalci Skupnosti 7,3 % donosa. Leta 2001 in 2002 so proizvajalci Skupnosti kljub povečanju izkoriščenosti zmogljivosti, proizvodnje, produktivnosti, zalog živih rib, prodaje in tržnega deleža utrpeli finančno škodo, zmanjšali skupni donos naložbenega kapitala in dosegli negativni denarni tok, potem ko je prodajna cena (prilagojena iz Glasgowa) padla na 3,23 eura in nato na 3,02 eura in potem ko so se stroški povečali in nato padli na 3,2 eura v letu 2001 in 3,0 eura v letu 2002. Prav tako je padla tudi zaposlenost.

| (85) | V letu 2003, ko so cene (prilagojene iz Glasgowa) padle na 2,79 eura, pod pritiskom poceni uvoza in s stroški v višini 3,1 eura v letu 2001, so proizvajalci Skupnosti utrpeli 17,1-odstotno izgubo. To se je odražalo v negativnem skupnem donosu naložbenega kapitala in v denarnem toku. Ob istem času se je obseg prodaje povečal za samo 5,1 % v primerjavi s povečanjem porabe za 10,3 % in njihov tržni delež je padel za 1,9 odstotne točke, medtem ko sta se obseg prodaje in tržni delež uvoza povečala. Čeprav so se zmogljivost, proizvodna zmogljivost in produktivnost povečale in je zaposlenost ostala relativno stabilna, je učinek povečanja poceni uvoza pri izkoriščenosti zmogljivosti, proizvodnji in zaposlitvi zakasnil. Pričakovati je, da se bo ta proizvodnja zmanjšala kot je rezultat povečanja uvoza prikazan z zmanjšanjem zalog živih rib v letu 2003. |
| --- | --- |

(85)

V letu 2003, ko so cene (prilagojene iz Glasgowa) padle na 2,79 eura, pod pritiskom poceni uvoza in s stroški v višini 3,1 eura v letu 2001, so proizvajalci Skupnosti utrpeli 17,1-odstotno izgubo. To se je odražalo v negativnem skupnem donosu naložbenega kapitala in v denarnem toku. Ob istem času se je obseg prodaje povečal za samo 5,1 % v primerjavi s povečanjem porabe za 10,3 % in njihov tržni delež je padel za 1,9 odstotne točke, medtem ko sta se obseg prodaje in tržni delež uvoza povečala. Čeprav so se zmogljivost, proizvodna zmogljivost in produktivnost povečale in je zaposlenost ostala relativno stabilna, je učinek povečanja poceni uvoza pri izkoriščenosti zmogljivosti, proizvodnji in zaposlitvi zakasnil. Pričakovati je, da se bo ta proizvodnja zmanjšala kot je rezultat povečanja uvoza prikazan z zmanjšanjem zalog živih rib v letu 2003.

| (86) | Zaradi navedenih razlogov je bilo ugotovljeno, da obstaja povezava med uvozom in resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti, in o tem, da ima povečanje poceni uvoza škodni učinek na proizvajalce Skupnosti, zlasti v povezavi s pritiskom na nižanje cen na trgu Skupnosti, kar se kaže kot velika finančna škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

Zaradi navedenih razlogov je bilo ugotovljeno, da obstaja povezava med uvozom in resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti, in o tem, da ima povečanje poceni uvoza škodni učinek na proizvajalce Skupnosti, zlasti v povezavi s pritiskom na nižanje cen na trgu Skupnosti, kar se kaže kot velika finančna škoda, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti.

9.1.2   Učinki sprememb porabe v Združenem kraljestvu

| (87) | Ena stran je ugovarjala, da je prišlo do domnevnega padca porabe v Združenem kraljestvu v letu 2003 in da je to povzročilo škodo pridelovalcem Skupnosti. Vendar trg Združenega kraljestva ne more biti izoliran od skupnega trga Skupnosti, poraba Evropske skupnosti pa se je med leti 2000 in 2003 povečala za 21,7 % ter med letoma 2002 in 2003 za 12,2 %. Tako so glavni razlog za velike izgube proizvajalcev Skupnosti v letu 2003 nizke cene, ne pa domneven padec porabe. |
| --- | --- |

(87)

Ena stran je ugovarjala, da je prišlo do domnevnega padca porabe v Združenem kraljestvu v letu 2003 in da je to povzročilo škodo pridelovalcem Skupnosti. Vendar trg Združenega kraljestva ne more biti izoliran od skupnega trga Skupnosti, poraba Evropske skupnosti pa se je med leti 2000 in 2003 povečala za 21,7 % ter med letoma 2002 in 2003 za 12,2 %. Tako so glavni razlog za velike izgube proizvajalcev Skupnosti v letu 2003 nizke cene, ne pa domneven padec porabe.

9.1.3   Učinek sprememb ustvarjenega izvoza

| (88) | Učinek sprememb na ravni izvoza je bil prav tako pregledan. Izvoz se je povečal v celotnem zadevnem obdobju in se resnično podvojil med letoma 2002 in 2003 ker so, ob upoštevanju pogubne situacije na trgu Skupnosti, proizvajalci Skupnosti poskušali povečati svoj izvoz. Zato je sklenjeno, kljub nasprotnim trditvam ene strani, da spremembe ravni izvoza niso razlog resne škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. V vsakem primeru podatki, povezani z donosnostjo, temeljijo na podatkih, povezanih le s prodajo v Skupnosti. |
| --- | --- |

(88)

Učinek sprememb na ravni izvoza je bil prav tako pregledan. Izvoz se je povečal v celotnem zadevnem obdobju in se resnično podvojil med letoma 2002 in 2003 ker so, ob upoštevanju pogubne situacije na trgu Skupnosti, proizvajalci Skupnosti poskušali povečati svoj izvoz. Zato je sklenjeno, kljub nasprotnim trditvam ene strani, da spremembe ravni izvoza niso razlog resne škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. V vsakem primeru podatki, povezani z donosnostjo, temeljijo na podatkih, povezanih le s prodajo v Skupnosti.

9.1.4   Učinek presežne zmogljivosti

| (89) | Prav tako je bilo preverjeno, ali škodni učinek izhaja tudi iz presežne zmogljivosti proizvajalcev Skupnosti. Teoretično se je zmogljivost med preiskovalnim obdobjem povečala za 2,2 % med leti 2000 in 2003 – za veliko manj, kot sta se proizvodnja in poraba. Poleg tega, kot je bilo omenjeno že prej, je teoretična zmogljivost skupna količina živih rib, za katere je pridobljena državna licenca. Stroški prijave za licence in podaljševanja licenc so relativno nizki. Glavni stroški so stroški za dveletne losose (mlade ribe), krmo in delo. Tako je bilo ugotovljeno, da povečanje teoretične zmogljivosti ni povzročilo resne škode proizvajalcem Skupnosti. |
| --- | --- |

(89)

Prav tako je bilo preverjeno, ali škodni učinek izhaja tudi iz presežne zmogljivosti proizvajalcev Skupnosti. Teoretično se je zmogljivost med preiskovalnim obdobjem povečala za 2,2 % med leti 2000 in 2003 – za veliko manj, kot sta se proizvodnja in poraba. Poleg tega, kot je bilo omenjeno že prej, je teoretična zmogljivost skupna količina živih rib, za katere je pridobljena državna licenca. Stroški prijave za licence in podaljševanja licenc so relativno nizki. Glavni stroški so stroški za dveletne losose (mlade ribe), krmo in delo. Tako je bilo ugotovljeno, da povečanje teoretične zmogljivosti ni povzročilo resne škode proizvajalcem Skupnosti.

9.1.5   Učinek konkurence med proizvajalci Skupnosti

| (90) | Nekateri izvozniki so ugovarjali, da je razlog za padec cen na trgu Skupnosti prekomerna dobava proizvajalcev Skupnosti. Vendar, ko se je uvoz v letu 2003 povečal za 15 %, se je prodaja proizvajalcev Skupnosti povečala samo za 5,1 %. Nadalje, cene na tem trgu je določal uvoz, ne pa proizvajalci Skupnosti. Zato je pregled obnašanja cen za vse udeležence v letih 2002 in 2003 pokazal, da je bila cena uvoženega proizvoda bistveno nižja od cene proizvoda proizvajalcev Skupnosti in da so cene proizvajalcev Skupnosti sledile cenam uvoženih proizvodov ter se tako nižale. Učinek konkurence se med proizvajalci Skupnosti samodejno izravnava – izgube, ki jih je utrpel en, se nadomestijo z dobički drugega ceteris paribus (pod enakimi pogoji). Tako je bilo ugotovljeno, da konkurenca med proizvajalci Skupnosti ni bila razlog za resno škodo. |
| --- | --- |

(90)

Nekateri izvozniki so ugovarjali, da je razlog za padec cen na trgu Skupnosti prekomerna dobava proizvajalcev Skupnosti. Vendar, ko se je uvoz v letu 2003 povečal za 15 %, se je prodaja proizvajalcev Skupnosti povečala samo za 5,1 %. Nadalje, cene na tem trgu je določal uvoz, ne pa proizvajalci Skupnosti. Zato je pregled obnašanja cen za vse udeležence v letih 2002 in 2003 pokazal, da je bila cena uvoženega proizvoda bistveno nižja od cene proizvoda proizvajalcev Skupnosti in da so cene proizvajalcev Skupnosti sledile cenam uvoženih proizvodov ter se tako nižale. Učinek konkurence se med proizvajalci Skupnosti samodejno izravnava – izgube, ki jih je utrpel en, se nadomestijo z dobički drugega ceteris paribus (pod enakimi pogoji). Tako je bilo ugotovljeno, da konkurenca med proizvajalci Skupnosti ni bila razlog za resno škodo.

9.1.6   Učinek povečane umrljivosti na proizvodne stroške

| (91) | Ena stran je ugovarjala, da večja ko je umrljivost rib na Irskem ter izbruhi bolezni v Združenem kraljestvu in na Irskem v letih 2002 in 2003, bolj bi lahko narasli proizvodni stroški in zmotili normalni proizvodni cikel nekaterih proizvajalcev. Vendar pa je bil ta pojav omejen na majhno število ribogojnic. Kot prikazuje spodnja tabela, so stroški proizvajalcev Skupnosti v letu 2002 padli in se v letu 2003 približali štiriletnemu povprečju. Tako je ugotovljeno, da visoka umrljivost rib ni razlog za resno škodo. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni strošek proizvodnje (v 1 000 eurov/tono) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(91)

Ena stran je ugovarjala, da večja ko je umrljivost rib na Irskem ter izbruhi bolezni v Združenem kraljestvu in na Irskem v letih 2002 in 2003, bolj bi lahko narasli proizvodni stroški in zmotili normalni proizvodni cikel nekaterih proizvajalcev. Vendar pa je bil ta pojav omejen na majhno število ribogojnic. Kot prikazuje spodnja tabela, so stroški proizvajalcev Skupnosti v letu 2002 padli in se v letu 2003 približali štiriletnemu povprečju. Tako je ugotovljeno, da visoka umrljivost rib ni razlog za resno škodo.

2000

2001

2002

2003

Povprečni strošek proizvodnje (v 1 000 eurov/tono)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7   Učinek večjih stroškov proizvodnje

| (92) | Dokazovalo se je, da ima norveška industrija nižje proizvodne stroške, kot proizvajalci Skupnosti in da je to, skupaj z neuspehom proizvajalcev Skupnosti, da zmanjšajo stroške proizvodnje, razlog za povečan uvoz in resno škodo. Informacije, ki so na voljo, kažejo, da ima Norveška ugodnosti pri določenih stroških, proizvajalci Skupnosti pa imajo prednosti pri drugih. Ugotovi se, da so proizvajalci Skupnosti utrpeli resno škodo, proizvajalci na Norveškem pa tudi. Kot je ugotovljeno v oddelku 8.2.12, so proizvajalci Skupnosti utrpeli škodo v višini – 17,1 % v letu 2003. Podatki vlade Norveške prikazujejo, da so v letu 2003 za vzorec 148 ribogojnic lososov in amerikank utrpeli izgubo – 12,1 %. Poleg tega so norveški proizvajalci delovali pod bremenom dolga, kar predstavlja resnično razsežnost skupnih stroškov. Njihov skupni dolg (razen lastniškega kapitala in določb) je bil 6,3 milijard norveških kron v primerjavi s celotnim prihodkom 5,6 milijarde norveških kron (9) (kar ustreza okoli 750 in 670 milijonov eurov). Ta položaj je v nekaterih primerih norveške banke pripeljal do prevzemanja lastništva nad norveškimi proizvajalci. Iz tega razloga se ugotovi, da medtem ko obstajajo majhne razlike, nobena razlika med povprečnimi stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti in proizvajalcev izvoznikov ni bila vzrok za resno škodo. |
| --- | --- |

(92)

Dokazovalo se je, da ima norveška industrija nižje proizvodne stroške, kot proizvajalci Skupnosti in da je to, skupaj z neuspehom proizvajalcev Skupnosti, da zmanjšajo stroške proizvodnje, razlog za povečan uvoz in resno škodo. Informacije, ki so na voljo, kažejo, da ima Norveška ugodnosti pri določenih stroških, proizvajalci Skupnosti pa imajo prednosti pri drugih. Ugotovi se, da so proizvajalci Skupnosti utrpeli resno škodo, proizvajalci na Norveškem pa tudi. Kot je ugotovljeno v oddelku 8.2.12, so proizvajalci Skupnosti utrpeli škodo v višini – 17,1 % v letu 2003. Podatki vlade Norveške prikazujejo, da so v letu 2003 za vzorec 148 ribogojnic lososov in amerikank utrpeli izgubo – 12,1 %. Poleg tega so norveški proizvajalci delovali pod bremenom dolga, kar predstavlja resnično razsežnost skupnih stroškov. Njihov skupni dolg (razen lastniškega kapitala in določb) je bil 6,3 milijard norveških kron v primerjavi s celotnim prihodkom 5,6 milijarde norveških kron (9) (kar ustreza okoli 750 in 670 milijonov eurov). Ta položaj je v nekaterih primerih norveške banke pripeljal do prevzemanja lastništva nad norveškimi proizvajalci. Iz tega razloga se ugotovi, da medtem ko obstajajo majhne razlike, nobena razlika med povprečnimi stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti in proizvajalcev izvoznikov ni bila vzrok za resno škodo.

9.1.8   Višji prevozni stroški na Škotskem

| (93) | Ena stran je ugovarjala, da je v oddaljenih predelih Škotske infrastruktura manj razvita in da so zaradi tega stroški višji ter da to lahko povzroči škodo proizvajalcem Skupnosti. V tem okviru je ugotovljeno, da gojenje rib na Norveškem, ki je glavni proizvajalec v Skupnosti, pogosto poteka na oddaljenih lokacijah s slabo prometno infrastrukturo. |
| --- | --- |

(93)

Ena stran je ugovarjala, da je v oddaljenih predelih Škotske infrastruktura manj razvita in da so zaradi tega stroški višji ter da to lahko povzroči škodo proizvajalcem Skupnosti. V tem okviru je ugotovljeno, da gojenje rib na Norveškem, ki je glavni proizvajalec v Skupnosti, pogosto poteka na oddaljenih lokacijah s slabo prometno infrastrukturo.

| (94) | Prevozni stroški ne predstavljajo velikega deleža skupnih stroškov proizvodnje gojenega lososa ter so različni glede na izvor in namen. Pri prevoznih stroških na Norveškem, v Združenem kraljestvu in na Irskem ter pri prevoznih stroških trga Skupnosti ni bilo ugotovljenih večjih odstopanj. Poleg tega imajo proizvajalci izvozniki (ki se nahajajo zunaj Evropske skupnosti) ponavadi višje stroške prevoza, ko blago prodajajo na trgu Skupnosti. Torej višji stroški prevoza na Škotskem ne prispevajo k resni škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(94)

Prevozni stroški ne predstavljajo velikega deleža skupnih stroškov proizvodnje gojenega lososa ter so različni glede na izvor in namen. Pri prevoznih stroških na Norveškem, v Združenem kraljestvu in na Irskem ter pri prevoznih stroških trga Skupnosti ni bilo ugotovljenih večjih odstopanj. Poleg tega imajo proizvajalci izvozniki (ki se nahajajo zunaj Evropske skupnosti) ponavadi višje stroške prevoza, ko blago prodajajo na trgu Skupnosti. Torej višji stroški prevoza na Škotskem ne prispevajo k resni škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti.

| (95) | Nadalje v nobenem primeru ni bilo nobenega dokaza, ki bi dokazoval, da so se prevozni stroški na Norveškem v zadnjih letih povišali, zato višji prevozni stroški ne upravičijo zadnjega povečanja finančne škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(95)

Nadalje v nobenem primeru ni bilo nobenega dokaza, ki bi dokazoval, da so se prevozni stroški na Norveškem v zadnjih letih povišali, zato višji prevozni stroški ne upravičijo zadnjega povečanja finančne škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti.

9.1.9   Drugi dejavniki

| (96) | Dokazovalo se je, da so strožja okoljska in sanitarna zakonodaja v Skupnosti, uvozne omejitve v tretjih državah, znanstvena poročila o lososu in negativni odnosi z javnostjo, ki izhajajo iz kritja tiska, prispevali k škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. Vendar pa niso bili predloženi dokazi v podporo teh argumentov, niti se argumenti niso pripravljali. V teh okoliščinah teh dejavnikov ni mogoče upoštevati kot pomembne vzročne dejavnike za resno škodo proizvajalcev Skupnosti. Na končni stopnji raziskave niso bili ugotovljeni nobeni drugi vzročni dejavniki. |
| --- | --- |

(96)

Dokazovalo se je, da so strožja okoljska in sanitarna zakonodaja v Skupnosti, uvozne omejitve v tretjih državah, znanstvena poročila o lososu in negativni odnosi z javnostjo, ki izhajajo iz kritja tiska, prispevali k škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. Vendar pa niso bili predloženi dokazi v podporo teh argumentov, niti se argumenti niso pripravljali. V teh okoliščinah teh dejavnikov ni mogoče upoštevati kot pomembne vzročne dejavnike za resno škodo proizvajalcev Skupnosti. Na končni stopnji raziskave niso bili ugotovljeni nobeni drugi vzročni dejavniki.

9.2   Določanje škodnih učinkov

| (97) | Povečanje uvoza je imelo omejene negativne učinke na količine, ki so jih prodajali proizvajalci Skupnosti, čeprav je prodaja v letu 2003 padla. Vendar je najpomembnejše, da ima povečan uvoz zaradi padca cen uničujoče posledice na donos proizvajalcev Skupnosti. Ker uvoz (s približno 70–75 % trga) določa cene, je padec uvoznih cen povzročil padec cen proizvajalcev Skupnosti. To se je pokazalo v resni škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. K takšni škodi ni pripomogel noben drug dejavnik, razen nizke uvozne cene. |
| --- | --- |

(97)

Povečanje uvoza je imelo omejene negativne učinke na količine, ki so jih prodajali proizvajalci Skupnosti, čeprav je prodaja v letu 2003 padla. Vendar je najpomembnejše, da ima povečan uvoz zaradi padca cen uničujoče posledice na donos proizvajalcev Skupnosti. Ker uvoz (s približno 70–75 % trga) določa cene, je padec uvoznih cen povzročil padec cen proizvajalcev Skupnosti. To se je pokazalo v resni škodi, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. K takšni škodi ni pripomogel noben drug dejavnik, razen nizke uvozne cene.

9.3   Zaključek

| (98) | Ker je bilo odločeno, da resne škode niso povzročili drugi znani dejavniki, se ugotovi, da obstaja bistvena povezava med nizkimi uvoznimi cenami in resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(98)

Ker je bilo odločeno, da resne škode niso povzročili drugi znani dejavniki, se ugotovi, da obstaja bistvena povezava med nizkimi uvoznimi cenami in resno škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti.

10.   ZAŠČITNI UKREPI

| (99) | Analiza ugotovitev preiskave potrjuje, da obstaja resna škoda in potreba po dokončnih zaščitnih ukrepih za popravo resne škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti in preprečitev nadaljnje škode proizvajalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(99)

Analiza ugotovitev preiskave potrjuje, da obstaja resna škoda in potreba po dokončnih zaščitnih ukrepih za popravo resne škode, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti in preprečitev nadaljnje škode proizvajalcev Skupnosti.

10.1   Oblika in raven dokončnih zaščitnih ukrepov

| (100) | Proizvodnja Skupnosti gojenega lososa ne zmore dohitevati povpraševanja in je zato nujno zagotoviti, da sprejeti ukrepi ne omejujejo izvoza proizvajalcev na trg Skupnosti. Ker je glavni vzrok za škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti, velika količina uvoza, ki vodi k zmanjšanju cen, morajo sprejeti ukrepi popraviti resno škodo in omogočiti prilagoditev. Za dosego teh ciljev morajo ukrepi voditi k začasni stabilizaciji cen, ki po nepotrebnem ne omejuje oskrbe in omogoči obdobje, v katerem se lahko proizvajalci Skupnosti prilagodijo prihodnjim pogojem povečane konkurence poceni uvoženih proizvodov. |
| --- | --- |

(100)

Proizvodnja Skupnosti gojenega lososa ne zmore dohitevati povpraševanja in je zato nujno zagotoviti, da sprejeti ukrepi ne omejujejo izvoza proizvajalcev na trg Skupnosti. Ker je glavni vzrok za škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Skupnosti, velika količina uvoza, ki vodi k zmanjšanju cen, morajo sprejeti ukrepi popraviti resno škodo in omogočiti prilagoditev. Za dosego teh ciljev morajo ukrepi voditi k začasni stabilizaciji cen, ki po nepotrebnem ne omejuje oskrbe in omogoči obdobje, v katerem se lahko proizvajalci Skupnosti prilagodijo prihodnjim pogojem povečane konkurence poceni uvoženih proizvodov.

| (101) | Začasni zaščitni ukrepi so prevzeli obliko tarifnih kvot. Celo v obdobju, ko so veljali začasni ukrepi, je uvoz gojenega lososa še naprej vstopal v Skupnost po cenah, ki so bile bistveno pod stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti. Zato je potrebno uvesti ukrepe, ki bodo učinkovali na povečane cene do ravni, na kateri pride vsaj do celotnega povračila stroškov proizvajalcev Skupnosti. To naj bi omogočilo prilagoditev z zagotavljanjem, da v obdobju sedanjih ukrepov proizvajalci Skupnosti ne trpijo več izgub in katerih učinek bi bil preprečiti višanje financiranja, s sprejemom ukrepov, potrebnih za prilagoditev in prestrukturiranje. Da bi vplivali na dvigovanje cen, se je preučilo ali bi bilo primerno uvesti tarifne kvote, čeprav z zelo majhnimi zaščitnimi obsegi brez tarif. Vendar, čeprav bi se prav lahko pričakovalo, da bo to vplivalo na cene, se je takšen pristop štel za neprimernega, ker naraščajoči trg gojenega lososa ne sme biti pretirano omejen. Zato je potrebno določiti tarifne kvote za vse uvoze gojenega lososa Skupnosti. Povprečni stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti so bili 3,10 eura/kg v letu 2003. Vendar pa proizvod proizvajalcev Skupnosti običajno zapoveduje visoko cenovno premijo uvoženega proizvoda do okoli 10 %. Zato je ugotovljeno, da je potrebno določiti uvozno ceno 2 850 eurov/tono za sveži losos. To bi moralo proizvajalcem Skupnosti dovoliti, da kljub nizkim tarifnim kvotam prodajajo po ceni, ki pokrije stroške. Ugotavljali so, da se minimalne cenovne obveze v prejšnjih primerih niso upoštevale. Medtem ko lahko do tega pride, ti ukrepi ne vključujejo izvajanja, temveč določitev ravni uvozne cene, pod katero se plača dajatev, in preprečenje le-te je carinska goljufija. Poleg tega so nekatere stranke izrazile, da bi raje imele posebne ali ad valorem dajatve, namesto določitve minimalne cene za uvoz. Vendar pa bi uvedba takšne dajatve odvzela denar iz trga in se zato šteje, da določitev minimalne cene za uvoz predstavlja boljšo rešitev za srednjeročno obdobje. Vendar zaradi olajšanja prilagoditve, se šteje v času uvajanja primerno, da se uvede posebna dajatev, kot je opisano spodaj. |
| --- | --- |

(101)

Začasni zaščitni ukrepi so prevzeli obliko tarifnih kvot. Celo v obdobju, ko so veljali začasni ukrepi, je uvoz gojenega lososa še naprej vstopal v Skupnost po cenah, ki so bile bistveno pod stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti. Zato je potrebno uvesti ukrepe, ki bodo učinkovali na povečane cene do ravni, na kateri pride vsaj do celotnega povračila stroškov proizvajalcev Skupnosti. To naj bi omogočilo prilagoditev z zagotavljanjem, da v obdobju sedanjih ukrepov proizvajalci Skupnosti ne trpijo več izgub in katerih učinek bi bil preprečiti višanje financiranja, s sprejemom ukrepov, potrebnih za prilagoditev in prestrukturiranje. Da bi vplivali na dvigovanje cen, se je preučilo ali bi bilo primerno uvesti tarifne kvote, čeprav z zelo majhnimi zaščitnimi obsegi brez tarif. Vendar, čeprav bi se prav lahko pričakovalo, da bo to vplivalo na cene, se je takšen pristop štel za neprimernega, ker naraščajoči trg gojenega lososa ne sme biti pretirano omejen. Zato je potrebno določiti tarifne kvote za vse uvoze gojenega lososa Skupnosti. Povprečni stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti so bili 3,10 eura/kg v letu 2003. Vendar pa proizvod proizvajalcev Skupnosti običajno zapoveduje visoko cenovno premijo uvoženega proizvoda do okoli 10 %. Zato je ugotovljeno, da je potrebno določiti uvozno ceno 2 850 eurov/tono za sveži losos. To bi moralo proizvajalcem Skupnosti dovoliti, da kljub nizkim tarifnim kvotam prodajajo po ceni, ki pokrije stroške. Ugotavljali so, da se minimalne cenovne obveze v prejšnjih primerih niso upoštevale. Medtem ko lahko do tega pride, ti ukrepi ne vključujejo izvajanja, temveč določitev ravni uvozne cene, pod katero se plača dajatev, in preprečenje le-te je carinska goljufija. Poleg tega so nekatere stranke izrazile, da bi raje imele posebne ali ad valorem dajatve, namesto določitve minimalne cene za uvoz. Vendar pa bi uvedba takšne dajatve odvzela denar iz trga in se zato šteje, da določitev minimalne cene za uvoz predstavlja boljšo rešitev za srednjeročno obdobje. Vendar zaradi olajšanja prilagoditve, se šteje v času uvajanja primerno, da se uvede posebna dajatev, kot je opisano spodaj.

| (102) | Dokazovalo se je, da bi se lahko zamrznjen losos učinkovito izključil iz trga Skupnosti, ker zaradi majhne razlike v strukturi stroškov proizvodnje zapoveduje nižjo ceno kot sveži losos in uporablja enako raven uvozne cene. Na podlagi tega se dokazuje, da bi morala biti določena nižja raven uvozne cene za zamrznjeni losos, da bi se upoštevali ti različni stroškovni elementi in da bi morala biti vsaka tarifna kvota nižja za zamrznjeni kot za sveži losos. Ker se zdi, da obstaja na trgu okrog 44 % razlika v ceni, je razumljivo, da bi morala biti določena nižja raven uvozne cene za zamrznjeni losos, ki odraža to razliko. Raven uvozne cene za zamrznjen gojen losos bi torej morala biti 2 736 eurov. |
| --- | --- |

(102)

Dokazovalo se je, da bi se lahko zamrznjen losos učinkovito izključil iz trga Skupnosti, ker zaradi majhne razlike v strukturi stroškov proizvodnje zapoveduje nižjo ceno kot sveži losos in uporablja enako raven uvozne cene. Na podlagi tega se dokazuje, da bi morala biti določena nižja raven uvozne cene za zamrznjeni losos, da bi se upoštevali ti različni stroškovni elementi in da bi morala biti vsaka tarifna kvota nižja za zamrznjeni kot za sveži losos. Ker se zdi, da obstaja na trgu okrog 44 % razlika v ceni, je razumljivo, da bi morala biti določena nižja raven uvozne cene za zamrznjeni losos, ki odraža to razliko. Raven uvozne cene za zamrznjen gojen losos bi torej morala biti 2 736 eurov.

| (103) | Ena stranka je dokazovala, da bi dve ravni cen vodile k zapletenosti za oblasti in povečale možnost goljufij na vhodni točki, vendar te trditve praktično niso utemeljene zaradi obstoja kazni za carinske goljufije. Na drugi strani so dokazovali, da bi moral režim različne cene veljati za gojen losos, odvisno od njegovega namena končne porabe (za predelavo ali morebitno prodajo na drobno). To bi bilo mnogo težje nadzirati in tako je bilo iz praktičnih razlogov ugotovljeno, da v teh okoliščinah ni izvedljivo. |
| --- | --- |

(103)

Ena stranka je dokazovala, da bi dve ravni cen vodile k zapletenosti za oblasti in povečale možnost goljufij na vhodni točki, vendar te trditve praktično niso utemeljene zaradi obstoja kazni za carinske goljufije. Na drugi strani so dokazovali, da bi moral režim različne cene veljati za gojen losos, odvisno od njegovega namena končne porabe (za predelavo ali morebitno prodajo na drobno). To bi bilo mnogo težje nadzirati in tako je bilo iz praktičnih razlogov ugotovljeno, da v teh okoliščinah ni izvedljivo.

| (104) | Ker so tržne cene trenutno nižje in da bi preprečili tržne motnje, zlasti v predelovalni industriji, bi morali v določenem obdobju uvesti tarifno kvoto. To bo omogočilo, da se trg postopoma prilagodi določitvi uvozne cene. Pri tem se je razpravljalo tako o tem, da je dolgo obdobje nujno potrebno, da se predelovalcem omogoči, da se prilagodijo na povečanje cene, kot o tem, da je potrebno določiti kratko obdobje, zaradi težkega položaja proizvajalcev Skupnosti. Razume se, da bi moralo uvodno obdobje trajati od datuma začetka veljavnosti dokončnih zaščitnih ukrepov do 15. aprila 2005, v katerem bi morala veljati najmanjša uvozna cena 2 700 eurov na tono za svežega lososa in 2 592 za zmrznjenega lososa. |
| --- | --- |

(104)

Ker so tržne cene trenutno nižje in da bi preprečili tržne motnje, zlasti v predelovalni industriji, bi morali v določenem obdobju uvesti tarifno kvoto. To bo omogočilo, da se trg postopoma prilagodi določitvi uvozne cene. Pri tem se je razpravljalo tako o tem, da je dolgo obdobje nujno potrebno, da se predelovalcem omogoči, da se prilagodijo na povečanje cene, kot o tem, da je potrebno določiti kratko obdobje, zaradi težkega položaja proizvajalcev Skupnosti. Razume se, da bi moralo uvodno obdobje trajati od datuma začetka veljavnosti dokončnih zaščitnih ukrepov do 15. aprila 2005, v katerem bi morala veljati najmanjša uvozna cena 2 700 eurov na tono za svežega lososa in 2 592 za zmrznjenega lososa.

| (105) | Razume se, da bi morala tarifna kvota na tej določeni stopnji pridobiti obliko spremenljive dajatve. Če bi se uvoz izvedel po CIF mejni ceni Skupnosti, enaki ali višji od določene uvozne cene, ne bi bila nobena dajatev plačljiva. Če je uvoz pripravljen po nižji ceni, bi postala razlika med določeno dejansko in uvozno ceno plačljiva. Ta minimalni cenovni element se vedno uporablja, tako znotraj tarifne kvote, določene spodaj, kot ob dosegu praga tarifne kvote. |
| --- | --- |

(105)

Razume se, da bi morala tarifna kvota na tej določeni stopnji pridobiti obliko spremenljive dajatve. Če bi se uvoz izvedel po CIF mejni ceni Skupnosti, enaki ali višji od določene uvozne cene, ne bi bila nobena dajatev plačljiva. Če je uvoz pripravljen po nižji ceni, bi postala razlika med določeno dejansko in uvozno ceno plačljiva. Ta minimalni cenovni element se vedno uporablja, tako znotraj tarifne kvote, določene spodaj, kot ob dosegu praga tarifne kvote.

| (106) | Da bi zagotovili spoštovanje tarifne kvote uvoznikov, se smatra, da bi morali znotraj določene časovne omejitve od uvoznikov zahtevati, da nacionalnim carinskim organom zagotovijo zadovoljiv dokaz o dejanski uvozni ceni na tono, plačani za uvoz gojenega lososa. Da bi zagotovili, da vsi uvozniki spoštujejo pogoj, da zagotovijo zadovoljiv dokaz in to storijo v časovnem roku, bi se moralo od uvoznikov zahtevati, da zagotovijo primerno varnost nacionalnim carinskim organom ob uvozu gojenega lososa. Glede na raven predlagane tarifne kvote, tako uvodne kot dokončne, se za svež in zamrznjen gojen losos šteje, kot primerna zaščita 290 eurov na tono (WFE) uvoženega zamrznjenega lososa (skupina 1–320 eurov na tono, skupina 2–450 eurov na tono). Dokazovalo se je, da je raven zaščite za uvoznike predraga in preveliko breme. Vendar pa se šteje, da nižja raven zaščite ne bi dosegla svojega namena zaradi razlike med trenutnimi tržnimi cenami in ravnijo uvozne cene, ki jo je potrebno določiti. Zaradi narave informacij, ki jih je potrebno zagotoviti in mnenj administrativne ustreznosti, se šteje, da je rok, v katerem je potrebno zagotoviti zadovoljiv dokaz, obdobje enega leta od datuma sprejema ustrezne carinske deklaracije. Zaščita bi morala nastopiti v trenutku, ko uvoznik zagotovi zadovoljive dokaze, pod pogojem, da to stori v določenem časovnem roku. Če uvoznik ne zagotovi zadovoljivega dokaza v določenem časovnem roku, se zaščita dokončno pobere kot uvozna dajatev. |
| --- | --- |

(106)

Da bi zagotovili spoštovanje tarifne kvote uvoznikov, se smatra, da bi morali znotraj določene časovne omejitve od uvoznikov zahtevati, da nacionalnim carinskim organom zagotovijo zadovoljiv dokaz o dejanski uvozni ceni na tono, plačani za uvoz gojenega lososa. Da bi zagotovili, da vsi uvozniki spoštujejo pogoj, da zagotovijo zadovoljiv dokaz in to storijo v časovnem roku, bi se moralo od uvoznikov zahtevati, da zagotovijo primerno varnost nacionalnim carinskim organom ob uvozu gojenega lososa. Glede na raven predlagane tarifne kvote, tako uvodne kot dokončne, se za svež in zamrznjen gojen losos šteje, kot primerna zaščita 290 eurov na tono (WFE) uvoženega zamrznjenega lososa (skupina 1–320 eurov na tono, skupina 2–450 eurov na tono). Dokazovalo se je, da je raven zaščite za uvoznike predraga in preveliko breme. Vendar pa se šteje, da nižja raven zaščite ne bi dosegla svojega namena zaradi razlike med trenutnimi tržnimi cenami in ravnijo uvozne cene, ki jo je potrebno določiti. Zaradi narave informacij, ki jih je potrebno zagotoviti in mnenj administrativne ustreznosti, se šteje, da je rok, v katerem je potrebno zagotoviti zadovoljiv dokaz, obdobje enega leta od datuma sprejema ustrezne carinske deklaracije. Zaščita bi morala nastopiti v trenutku, ko uvoznik zagotovi zadovoljive dokaze, pod pogojem, da to stori v določenem časovnem roku. Če uvoznik ne zagotovi zadovoljivega dokaza v določenem časovnem roku, se zaščita dokončno pobere kot uvozna dajatev.

| (107) | Za zagotovitev, da lahko nad tradicionalno ravnijo uvoza, proizvajalci Skupnosti delujejo na razumni ravni donosnosti, medtem ko vzdržujejo odprt trg Skupnosti in zagotavljajo, da dostopnost dobave ustreza povpraševanju, se poleg tega smatra za ustrezno, da se določi tarifne kvote v okviru standardnega uvoza. Za količine, ki te kvote presegajo, je treba plačati dodatne dajatve na uvoz. Standardna raven uvoza gojenega lososa se lahko nadaljuje brez plačila dodatnih dajatev, neomejene količine pa se lahko uvozi ob plačilu dajatev. |
| --- | --- |

(107)

Za zagotovitev, da lahko nad tradicionalno ravnijo uvoza, proizvajalci Skupnosti delujejo na razumni ravni donosnosti, medtem ko vzdržujejo odprt trg Skupnosti in zagotavljajo, da dostopnost dobave ustreza povpraševanju, se poleg tega smatra za ustrezno, da se določi tarifne kvote v okviru standardnega uvoza. Za količine, ki te kvote presegajo, je treba plačati dodatne dajatve na uvoz. Standardna raven uvoza gojenega lososa se lahko nadaljuje brez plačila dodatnih dajatev, neomejene količine pa se lahko uvozi ob plačilu dajatev.

| (108) | Da bi ohranili standardne trgovinske tokove in zagotovili, da trg Skupnosti ostane odprt tudi za manjše akterje, je tarifna kvota razdeljena med tiste države/regije, ki se zanimajo za dobavo zadevnega proizvoda, drugi del pa je dodeljen ostalim državam. Po posvetovanju z Norveško, Čilom in Ferskimi otoki, ki imajo znaten interes in predstavljajo znaten delež uvoza, je primerno vsaki od teh držav dodeliti določeno tarifno kvoto. Načeloma bi morala biti tarifna kvota razdeljena na podlagi razmerij med skupno količino dobavljenega proizvoda v triletnem obdobju med leti 2001 in 2003. Vendar je potrebno navesti, da je uvoz iz Čila znatno padel (na manj kot 3 % uvoza v Skupnost) v drugem četrtletju leta 2003 zaradi tehničnih razlogov, ki zadevajo kontrole na zunanjih mejah, kar je približno polovica njihovega običajnega deleža uvoza v Skupnost. Zato uvoz iz Čila v letu 2003 ni reprezentativen in bi morala kvota določena za Čile namesto tega temeljiti na povprečnem uvozu let 2001 in 2002 ter na prilagojenih številkah za leto 2003 (na podlagi leta 2002 plus povprečna stopnja rasti uvoza v letu 2003, razen Čila), da ne bi izkrivljali običajnih trgovinskih tokov. Da bi se izognili nepotrebnemu administrativnemu bremenu, morajo tarifne kvote delovati po načelu „kdor prvi prispe, prvi dobi“. |
| --- | --- |

(108)

Da bi ohranili standardne trgovinske tokove in zagotovili, da trg Skupnosti ostane odprt tudi za manjše akterje, je tarifna kvota razdeljena med tiste države/regije, ki se zanimajo za dobavo zadevnega proizvoda, drugi del pa je dodeljen ostalim državam. Po posvetovanju z Norveško, Čilom in Ferskimi otoki, ki imajo znaten interes in predstavljajo znaten delež uvoza, je primerno vsaki od teh držav dodeliti določeno tarifno kvoto. Načeloma bi morala biti tarifna kvota razdeljena na podlagi razmerij med skupno količino dobavljenega proizvoda v triletnem obdobju med leti 2001 in 2003. Vendar je potrebno navesti, da je uvoz iz Čila znatno padel (na manj kot 3 % uvoza v Skupnost) v drugem četrtletju leta 2003 zaradi tehničnih razlogov, ki zadevajo kontrole na zunanjih mejah, kar je približno polovica njihovega običajnega deleža uvoza v Skupnost. Zato uvoz iz Čila v letu 2003 ni reprezentativen in bi morala kvota določena za Čile namesto tega temeljiti na povprečnem uvozu let 2001 in 2002 ter na prilagojenih številkah za leto 2003 (na podlagi leta 2002 plus povprečna stopnja rasti uvoza v letu 2003, razen Čila), da ne bi izkrivljali običajnih trgovinskih tokov. Da bi se izognili nepotrebnemu administrativnemu bremenu, morajo tarifne kvote delovati po načelu „kdor prvi prispe, prvi dobi“.

| (109) | V normalnih okoliščinah raste poraba gojenega lososa v Skupnosti med okoli 4 % in 5 % letno, ob upoštevanju visoke rasti nivojev, opazovanih v novih državah članicah. Vendar pa podatki za prvo četrtletje leta 2004 izkazujejo, da rast trga na trgu lososa Skupnosti dejansko narašča, in da medtem ko je velikost trga v novi državi članici majhen glede na trg v EU-15, obstaja dokaz, da so se stopnje letne rasti v novih državah članicah (ki so presegle 30 %) povečale kot rezultat širjenja in so zdaj materialno višje (okoli 50 %). Za upoštevanje te rasti se morajo tarifne kvote (glede na povprečni uvoz v obdobju med leti 2001 in 2003) povečati za 10 %. Ker je trg lososa sezonski, z velikimi količinami uvoza in prodaje v drugi polovici leta, morajo biti tarifne kvote sezonsko prilagojene. Kvote so izračunane na podlagi ekvivalenta cele ribe (WFE-ja) in na podlagi pretvorbe razmerij dejansko uvoženih filetov in nefiletov, ko sta ti dve vrsti lososa v razmerjih 1:0,65 in 1:0,9. Če postane med uporabo ukrepov jasno, da pretvorbe razmerij nefiletov (1:0,9) ni več primerno upoštevati kot prikaz uvoženega gojenega lososa, trenutno predvsem brez drobovja in glave, se lahko ukrepi ponovno pregledajo. |
| --- | --- |

(109)

V normalnih okoliščinah raste poraba gojenega lososa v Skupnosti med okoli 4 % in 5 % letno, ob upoštevanju visoke rasti nivojev, opazovanih v novih državah članicah. Vendar pa podatki za prvo četrtletje leta 2004 izkazujejo, da rast trga na trgu lososa Skupnosti dejansko narašča, in da medtem ko je velikost trga v novi državi članici majhen glede na trg v EU-15, obstaja dokaz, da so se stopnje letne rasti v novih državah članicah (ki so presegle 30 %) povečale kot rezultat širjenja in so zdaj materialno višje (okoli 50 %). Za upoštevanje te rasti se morajo tarifne kvote (glede na povprečni uvoz v obdobju med leti 2001 in 2003) povečati za 10 %. Ker je trg lososa sezonski, z velikimi količinami uvoza in prodaje v drugi polovici leta, morajo biti tarifne kvote sezonsko prilagojene. Kvote so izračunane na podlagi ekvivalenta cele ribe (WFE-ja) in na podlagi pretvorbe razmerij dejansko uvoženih filetov in nefiletov, ko sta ti dve vrsti lososa v razmerjih 1:0,65 in 1:0,9. Če postane med uporabo ukrepov jasno, da pretvorbe razmerij nefiletov (1:0,9) ni več primerno upoštevati kot prikaz uvoženega gojenega lososa, trenutno predvsem brez drobovja in glave, se lahko ukrepi ponovno pregledajo.

| (110) | Dodatno dajatev je treba določiti tako, da omogoča primerno olajšavo proizvajalcem Skupnosti, vendar obenem ne predstavlja nepotrebnega bremena za uvoznike in uporabnike. Dajatev ad valorem je neprimerna, ker deluje kot spodbuda za zniževanje uvoznih cen, za katere se ne plačujejo dajatve, in bi tako povečala ceno proizvoda. Tako je treba določiti fiksni znesek dajatve. |
| --- | --- |

(110)

Dodatno dajatev je treba določiti tako, da omogoča primerno olajšavo proizvajalcem Skupnosti, vendar obenem ne predstavlja nepotrebnega bremena za uvoznike in uporabnike. Dajatev ad valorem je neprimerna, ker deluje kot spodbuda za zniževanje uvoznih cen, za katere se ne plačujejo dajatve, in bi tako povečala ceno proizvoda. Tako je treba določiti fiksni znesek dajatve.

| (111) | MIP, kot je določen zgoraj, se bo vedno uporabljal za zagotovitev, da proizvajalci Skupnosti prodajajo po ceni, ki pokrije stroške. Zgoraj je tudi omenjeno, da je MIP določen pod stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti, vendar, ker so lahko prodajali po visoki ceni okoli 10 % v preteklosti, se pričakuje, da bodo lahko še naprej tako delovali in si tako povrnili stroške proizvodnje. Če bi se standardne trgovinske ravni presegle in bi tako postala dodatna dajatev plačljiva, se šteje primerno, pri izvajanju običajnega pristopa „prodaje z nizko ceno“ institucij Skupnosti, da ta dodatna dajatev temelji na razliki med ravnijo ciljne cene, ki ne povzroča škode proizvajalcev Skupnosti in MIP. Nivo prodaje z nizko ceno, ki se odraža v razponu cen uvoženega proizvoda, ki so nižje od cen proizvajalcev Skupnosti, je realna osnova za določanje zneska dajatve. Ta razlika je bila izračunana na podlagi tehtane povprečne cene, ki ne povzroča škode, na tono proizvoda Skupnosti, ki temelji na stroških proizvodnje proizvoda Skupnosti plus dobiček na promet v višini 14 %. To je skladno z ravnijo dobička, ki je določena kot nujna v prejšnjih primerih trgovinske zaščite, ki se nanašajo na losos in odraža meteorološka, biološka tveganja in tveganja uhajanja, s katerimi se sooča ta industrija. Ta cena, ki ne škoduje, se je primerjala z MIP-om. Rezultat razlike med tema dvema cenama je začetna dajatev v višini 330 eurov na tono (WFE-ja), ki je, glede na pretvorbo opisanih razmerij, enaka 366 eurov na tono za vse razen filetov in 508 eurov na tono za filete. |
| --- | --- |

(111)

MIP, kot je določen zgoraj, se bo vedno uporabljal za zagotovitev, da proizvajalci Skupnosti prodajajo po ceni, ki pokrije stroške. Zgoraj je tudi omenjeno, da je MIP določen pod stroški proizvodnje proizvajalcev Skupnosti, vendar, ker so lahko prodajali po visoki ceni okoli 10 % v preteklosti, se pričakuje, da bodo lahko še naprej tako delovali in si tako povrnili stroške proizvodnje. Če bi se standardne trgovinske ravni presegle in bi tako postala dodatna dajatev plačljiva, se šteje primerno, pri izvajanju običajnega pristopa „prodaje z nizko ceno“ institucij Skupnosti, da ta dodatna dajatev temelji na razliki med ravnijo ciljne cene, ki ne povzroča škode proizvajalcev Skupnosti in MIP. Nivo prodaje z nizko ceno, ki se odraža v razponu cen uvoženega proizvoda, ki so nižje od cen proizvajalcev Skupnosti, je realna osnova za določanje zneska dajatve. Ta razlika je bila izračunana na podlagi tehtane povprečne cene, ki ne povzroča škode, na tono proizvoda Skupnosti, ki temelji na stroških proizvodnje proizvoda Skupnosti plus dobiček na promet v višini 14 %. To je skladno z ravnijo dobička, ki je določena kot nujna v prejšnjih primerih trgovinske zaščite, ki se nanašajo na losos in odraža meteorološka, biološka tveganja in tveganja uhajanja, s katerimi se sooča ta industrija. Ta cena, ki ne škoduje, se je primerjala z MIP-om. Rezultat razlike med tema dvema cenama je začetna dajatev v višini 330 eurov na tono (WFE-ja), ki je, glede na pretvorbo opisanih razmerij, enaka 366 eurov na tono za vse razen filetov in 508 eurov na tono za filete.

| (112) | Treba je sprejeti predpise za pregledovanje ukrepov Komisije, če bi se okoliščine spremenile. Da bi pravilno upoštevali razvoj trga po uvedbi sedanjih zaščitnih ukrepov, če obstajajo, se je potrebno lotiti spremljanja trga in razvoja cen. Če podatki ali druge zbrane informacije kažejo, da bi bila dokončna raven uvozne cene 2 850 eurov ali 2 736 eurov, odvisno od posameznega primera, neprimerna, bi se sprožil zgodnji pregled za spremembo dokončne ravni uvozne cene pred začetkom njene veljavnosti. Redna srečanja z zainteresiranimi stranmi bi morala biti organizirana vsakih šest mesecev ali na zahtevo zainteresiranih strani, na podlagi ustreznih utemeljenih dokazov. |
| --- | --- |

(112)

Treba je sprejeti predpise za pregledovanje ukrepov Komisije, če bi se okoliščine spremenile. Da bi pravilno upoštevali razvoj trga po uvedbi sedanjih zaščitnih ukrepov, če obstajajo, se je potrebno lotiti spremljanja trga in razvoja cen. Če podatki ali druge zbrane informacije kažejo, da bi bila dokončna raven uvozne cene 2 850 eurov ali 2 736 eurov, odvisno od posameznega primera, neprimerna, bi se sprožil zgodnji pregled za spremembo dokončne ravni uvozne cene pred začetkom njene veljavnosti. Redna srečanja z zainteresiranimi stranmi bi morala biti organizirana vsakih šest mesecev ali na zahtevo zainteresiranih strani, na podlagi ustreznih utemeljenih dokazov.

| (113) | V skladu z zakonodajo Skupnosti in z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti, se dokončni zaščitni ukrepi ne nanašajo na proizvode, ki izvirajo iz držav v razvoju, dokler delež uvoza tega proizvoda v Skupnost ne preseže 3 %. V tem pogledu je v Uredbi (ES) st. 1447/2004 posebna pozornost posvečena posebni situaciji Čila, kot države v razvoju glede dejstva, da uvoz iz Čila niso pokrivali začasni ukrepi, saj je bil uvoz s poreklom iz Čila v drugem četrtletju leta 2003 pod 3 % praga. V tej uredbi je bilo navedeno, da bi se razvoj tega uvoza skrbno spremljal, da bi se prepričali, če bi se opazovani trend padanja izkazal za trajen pojav. Vendar pa je po nadaljnji preiskavi očitno, da se je uvoz iz Čila zdaj vrnil na okoli 6 % uvoza Skupnosti in da je bila znižana raven uvoza v drugem četrtletju leta 2003 le začasen pojav. Zato bi morali ob upoštevanju dejstva, da je skupni uvoz proizvodov s poreklom iz Čila v letu 2003 presegel omenjeno raven 3 %, dokončni zaščitni ukrepi veljati tudi za uvoz iz Čila. Države v razvoju, za katere dokončni ukrepi ne veljajo, so naštete v Prilogi 2. |
| --- | --- |

(113)

V skladu z zakonodajo Skupnosti in z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti, se dokončni zaščitni ukrepi ne nanašajo na proizvode, ki izvirajo iz držav v razvoju, dokler delež uvoza tega proizvoda v Skupnost ne preseže 3 %. V tem pogledu je v Uredbi (ES) st. 1447/2004 posebna pozornost posvečena posebni situaciji Čila, kot države v razvoju glede dejstva, da uvoz iz Čila niso pokrivali začasni ukrepi, saj je bil uvoz s poreklom iz Čila v drugem četrtletju leta 2003 pod 3 % praga. V tej uredbi je bilo navedeno, da bi se razvoj tega uvoza skrbno spremljal, da bi se prepričali, če bi se opazovani trend padanja izkazal za trajen pojav. Vendar pa je po nadaljnji preiskavi očitno, da se je uvoz iz Čila zdaj vrnil na okoli 6 % uvoza Skupnosti in da je bila znižana raven uvoza v drugem četrtletju leta 2003 le začasen pojav. Zato bi morali ob upoštevanju dejstva, da je skupni uvoz proizvodov s poreklom iz Čila v letu 2003 presegel omenjeno raven 3 %, dokončni zaščitni ukrepi veljati tudi za uvoz iz Čila. Države v razvoju, za katere dokončni ukrepi ne veljajo, so naštete v Prilogi 2.

10.2   Trajanje

| (114) | Dokončni ukrepi ne bi smeli trajati več kot štiri leta, vključno z obdobjem začasnih ukrepov. Ukrepi bi morali stopiti v veljavo 6. februarja 2005 in bi morali ostati v veljavi do 13. avgusta 2008. |
| --- | --- |

(114)

Dokončni ukrepi ne bi smeli trajati več kot štiri leta, vključno z obdobjem začasnih ukrepov. Ukrepi bi morali stopiti v veljavo 6. februarja 2005 in bi morali ostati v veljavi do 13. avgusta 2008.

10.3   Liberalizacija

| (115) | Da bi sprožili prilagoditve bi morali biti ukrepi po njihovi uvedbi predmet redne liberalizacije, s čimer bizagotovili močno spodbudo proizvajalcem Skupnosti, da se postopoma lotijo potrebnega prestrukturiranja in prilagoditev. Razume se, da bi se morala liberalizacija začeti eno leto po uvedbi začasnih ukrepov in bi se morala od takrat dalje dogajati vsako leto. |
| --- | --- |

(115)

Da bi sprožili prilagoditve bi morali biti ukrepi po njihovi uvedbi predmet redne liberalizacije, s čimer bizagotovili močno spodbudo proizvajalcem Skupnosti, da se postopoma lotijo potrebnega prestrukturiranja in prilagoditev. Razume se, da bi se morala liberalizacija začeti eno leto po uvedbi začasnih ukrepov in bi se morala od takrat dalje dogajati vsako leto.

| (116) | Liberalizacija bi morala biti načrtovana tako, da bi omogočila uvoz vedno večjih količin gojenega lososa, ki spoštuje tarifno kvoto brez plačila dodatnih dajatev, s čimer se bi tako povečal konkurenčni pritisk, pod vplivom katerega so proizvajalci Skupnosti v času trajanja ukrepov. Podobno, da bi uvoz nad ravnijo tarifnih kvot postopoma postal predmet nižje dajatve, bi se morala stopnja dodatne dajatve postopoma zmanjšati. Liberalizacija mora tudi upoštevati pričakovanja rasti trga. Liberalizacija bi torej morala prevzeti obliko povečanja tarifne kvote skupaj s povečanjem ravni dodatne dajatve, ki je plačljiva nad ravnijo tarifne kvote. V vsakem primeru se šteje, da bi se morala tarifna kvota povečati za 10 % in dodatna dajatev zmanjšati za 5 %, vendar, če je podana ustrezna utemeljitev, se lahko to še prouči. |
| --- | --- |

(116)

Liberalizacija bi morala biti načrtovana tako, da bi omogočila uvoz vedno večjih količin gojenega lososa, ki spoštuje tarifno kvoto brez plačila dodatnih dajatev, s čimer se bi tako povečal konkurenčni pritisk, pod vplivom katerega so proizvajalci Skupnosti v času trajanja ukrepov. Podobno, da bi uvoz nad ravnijo tarifnih kvot postopoma postal predmet nižje dajatve, bi se morala stopnja dodatne dajatve postopoma zmanjšati. Liberalizacija mora tudi upoštevati pričakovanja rasti trga. Liberalizacija bi torej morala prevzeti obliko povečanja tarifne kvote skupaj s povečanjem ravni dodatne dajatve, ki je plačljiva nad ravnijo tarifne kvote. V vsakem primeru se šteje, da bi se morala tarifna kvota povečati za 10 % in dodatna dajatev zmanjšati za 5 %, vendar, če je podana ustrezna utemeljitev, se lahko to še prouči.

10.4   Prestrukturiranje

| (117) | Namen dokončnih zaščitnih ukrepov je zagotoviti proizvajalcem Skupnosti omejeno obdobje, v katerem se morajo prestrukturirati, da bi bolj učinkovito konkurirali z uvozom. V tem pogledu se je potrebno sklicevati na člen 20(2) Uredbe Komisije (ES) št. 3285/94, ki prepoveduje kakršno koli možno podaljšanje ukrepov, če ne obstaja dokaz, da se proizvajalci Skupnosti prilagajajo. |
| --- | --- |

(117)

Namen dokončnih zaščitnih ukrepov je zagotoviti proizvajalcem Skupnosti omejeno obdobje, v katerem se morajo prestrukturirati, da bi bolj učinkovito konkurirali z uvozom. V tem pogledu se je potrebno sklicevati na člen 20(2) Uredbe Komisije (ES) št. 3285/94, ki prepoveduje kakršno koli možno podaljšanje ukrepov, če ne obstaja dokaz, da se proizvajalci Skupnosti prilagajajo.

| (118) | Proizvajalci Skupnosti so že v postopku prestrukturiranja, kot posledici velikih izgub, ki so povzročile, da so nekateri subjekti prekinili z industrijo, kot tudi bankrotov in stečajev, ki so druge prisilili, da so zaprli obrate. V zadnjih letih je prišlo tudi do znatnega izboljšanja produktivnosti in učinkovitosti. Vendar pa, če naj bi se industrija razvila, da bi kolikor je mogoče povečala konkurenčnost tako, zdaj kot v prihodnosti se za to zahteva obdobje za implementacijo organiziranega načrta prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(118)

Proizvajalci Skupnosti so že v postopku prestrukturiranja, kot posledici velikih izgub, ki so povzročile, da so nekateri subjekti prekinili z industrijo, kot tudi bankrotov in stečajev, ki so druge prisilili, da so zaprli obrate. V zadnjih letih je prišlo tudi do znatnega izboljšanja produktivnosti in učinkovitosti. Vendar pa, če naj bi se industrija razvila, da bi kolikor je mogoče povečala konkurenčnost tako, zdaj kot v prihodnosti se za to zahteva obdobje za implementacijo organiziranega načrta prestrukturiranja.

| (119) | Ključni elementi strategije prestrukturiranja, ki so jih razvili ustrezni nacionalni organi v sodelovanju z industrijo vključujejo (1) izvedbo načrtov optimizacije industrije, da se premesti ali spoji ribogojnice, da se s tem poveča velikost ribogojnic in tako v dveh ali treh letih poveča učinkovitost in zmanjša stroške; (2) razširitev dejavnosti na druge vrste, s pojavom ribogojnic polenovke in morskega lista, z ribogojnicami z vrstami belih rib in povečanim gojenjem lupinarjev (vendar so zaradi trenutne finančne situacije te spremembe močno ovirane zaradi pomanjkanja sredstev); (3) razvoj bolj razvitih orodij zmogljivosti okolja, za boljšo oceno najvišje ravni odobrenih ribogojnic z biomaso, ki se lahko dovoli ob vzdrževanju zdravega morskega ekosistema in se s tem omogoči premik proti večjim ribogojnicam in bolj obsežnim ekonomijam; (4) nadaljnja usklajena opustitev ribogojstva v okviru hidrološko povezanih področij skupaj z usklajenim odstranjevanjem morskih uši, s čimer se bolje zaščiti gojene ribe pred morskimi ušmi in boleznimi ter povečanje stopnje preživetja dveletnega lososa in s tem zmanjšanje stroškov; (5) določitev usklajevanja med organizacijami proizvajalcev v Združenem kraljestvu in na Norveškem z namenom izogibanja prihodnjim problemom velike presežne proizvodnje. |
| --- | --- |

(119)

Ključni elementi strategije prestrukturiranja, ki so jih razvili ustrezni nacionalni organi v sodelovanju z industrijo vključujejo (1) izvedbo načrtov optimizacije industrije, da se premesti ali spoji ribogojnice, da se s tem poveča velikost ribogojnic in tako v dveh ali treh letih poveča učinkovitost in zmanjša stroške; (2) razširitev dejavnosti na druge vrste, s pojavom ribogojnic polenovke in morskega lista, z ribogojnicami z vrstami belih rib in povečanim gojenjem lupinarjev (vendar so zaradi trenutne finančne situacije te spremembe močno ovirane zaradi pomanjkanja sredstev); (3) razvoj bolj razvitih orodij zmogljivosti okolja, za boljšo oceno najvišje ravni odobrenih ribogojnic z biomaso, ki se lahko dovoli ob vzdrževanju zdravega morskega ekosistema in se s tem omogoči premik proti večjim ribogojnicam in bolj obsežnim ekonomijam; (4) nadaljnja usklajena opustitev ribogojstva v okviru hidrološko povezanih področij skupaj z usklajenim odstranjevanjem morskih uši, s čimer se bolje zaščiti gojene ribe pred morskimi ušmi in boleznimi ter povečanje stopnje preživetja dveletnega lososa in s tem zmanjšanje stroškov; (5) določitev usklajevanja med organizacijami proizvajalcev v Združenem kraljestvu in na Norveškem z namenom izogibanja prihodnjim problemom velike presežne proizvodnje.

| (120) | Do določenega napredka je že prišlo pri izpolnjevanju delov te strategije, zlasti pri prizadevanjih usklajene opustitve ribogojstva in usklajenega odstranjevanja morskih uši, pričakuje pa se znaten napredek v času teh ukrepov. V primeru, da takšne prilagoditve ne privedejo do zadostnega napredka v obdobju teh ukrepov, lahko Komisija meni, da je takšen neuspeh posledica spremembe okoliščin v smislu člena 1(6) te uredbe in zahteva pregled nadaljnjih potreb po ukrepih. |
| --- | --- |

(120)

Do določenega napredka je že prišlo pri izpolnjevanju delov te strategije, zlasti pri prizadevanjih usklajene opustitve ribogojstva in usklajenega odstranjevanja morskih uši, pričakuje pa se znaten napredek v času teh ukrepov. V primeru, da takšne prilagoditve ne privedejo do zadostnega napredka v obdobju teh ukrepov, lahko Komisija meni, da je takšen neuspeh posledica spremembe okoliščin v smislu člena 1(6) te uredbe in zahteva pregled nadaljnjih potreb po ukrepih.

11.   INTERES SKUPNOSTI

11.1   Uvodne opombe

| (121) | Poleg nepredvidljivega razvoja, povečanega uvoza, resnih poškodb, vzrokov in kritičnih okoliščin, se je preučilo, ali obstajajo kakršni koli tehtni razlogi, ki bi pripeljali do zaključka, da določanje dokončnih ukrepov ni v interesu Skupnosti. V ta namen je bil vpliv dokončnih ukrepov na vse vpletene strani in podobne posledice sprejetja takšnih ukrepov ali ne, upoštevan na podlagi razpoložljivih dokazov po sodelovanju s proizvajalci Skupnosti, drugimi proizvajalci gojenega lososa v Skupnosti, uvozniki in predelovalci. |
| --- | --- |

(121)

Poleg nepredvidljivega razvoja, povečanega uvoza, resnih poškodb, vzrokov in kritičnih okoliščin, se je preučilo, ali obstajajo kakršni koli tehtni razlogi, ki bi pripeljali do zaključka, da določanje dokončnih ukrepov ni v interesu Skupnosti. V ta namen je bil vpliv dokončnih ukrepov na vse vpletene strani in podobne posledice sprejetja takšnih ukrepov ali ne, upoštevan na podlagi razpoložljivih dokazov po sodelovanju s proizvajalci Skupnosti, drugimi proizvajalci gojenega lososa v Skupnosti, uvozniki in predelovalci.

11.2   Interes proizvajalcev Skupnosti

| (122) | Proizvajalci Skupnosti imajo skupni letni promet čez 500 milijonov eurov in neposredno zaposlujejo okoli 1 450 oseb, poleg tega pa se ocenjuje, da posredno prispevajo nadaljnjih 8 000 delovnih mest v sektorju predelave in drugih sektorjih. So del velike rasti industrije, ki je proizvodnjo med letoma 1995 in 2001 podvojila. Dosegajo povečano učinkovitost pri proizvodnji proizvodov, rastoči trg katerih je tako v Skupnosti kot drugje po svetu. Proizvajalci Skupnosti so sposobni za obstoj in konkurenčni v običajnih okoliščinah trgov ter kažejo povečano proizvodnjo. |
| --- | --- |

(122)

Proizvajalci Skupnosti imajo skupni letni promet čez 500 milijonov eurov in neposredno zaposlujejo okoli 1 450 oseb, poleg tega pa se ocenjuje, da posredno prispevajo nadaljnjih 8 000 delovnih mest v sektorju predelave in drugih sektorjih. So del velike rasti industrije, ki je proizvodnjo med letoma 1995 in 2001 podvojila. Dosegajo povečano učinkovitost pri proizvodnji proizvodov, rastoči trg katerih je tako v Skupnosti kot drugje po svetu. Proizvajalci Skupnosti so sposobni za obstoj in konkurenčni v običajnih okoliščinah trgov ter kažejo povečano proizvodnjo.

| (123) | Položaj proizvajalcev Skupnosti je očitno v nevarnosti, vse dokler se ne popravi sedanje ravni nizkih cen uvoza. To dokazujejo stalna poročila o grozečih bankrotih. Predlagani ukrepi bodo veljali za ves uvoz zadevnih proizvodov, razen tistih, ki so iz držav v razvoju, in katerih izvoz v Evropsko skupnost ne presega 3 % uvoza Skupnosti. Torej bodo veljali za preko 95 % teh proizvodov. Čeprav se je dokazovalo, da bi lahko bilo v povezavi z gojenim lososom težko uveljaviti tarifno kvoto ukrepov ob upoštevanju prejšnjih izkušenj z MIP-om, tarifna kvota ne temelji na izvajanju temveč na spremenljivih dajatvah, ki jih morajo pobrati nacionalni carinski organi. Lahko se pričakuje, da bodo ukrepi učinkoviti in bodo proizvajalcem Skupnosti omogočili dvig cen na primerno raven. |
| --- | --- |

(123)

Položaj proizvajalcev Skupnosti je očitno v nevarnosti, vse dokler se ne popravi sedanje ravni nizkih cen uvoza. To dokazujejo stalna poročila o grozečih bankrotih. Predlagani ukrepi bodo veljali za ves uvoz zadevnih proizvodov, razen tistih, ki so iz držav v razvoju, in katerih izvoz v Evropsko skupnost ne presega 3 % uvoza Skupnosti. Torej bodo veljali za preko 95 % teh proizvodov. Čeprav se je dokazovalo, da bi lahko bilo v povezavi z gojenim lososom težko uveljaviti tarifno kvoto ukrepov ob upoštevanju prejšnjih izkušenj z MIP-om, tarifna kvota ne temelji na izvajanju temveč na spremenljivih dajatvah, ki jih morajo pobrati nacionalni carinski organi. Lahko se pričakuje, da bodo ukrepi učinkoviti in bodo proizvajalcem Skupnosti omogočili dvig cen na primerno raven.

11.3   Interes odvisnih industrij

| (124) | Področja, kjer se izvaja gojenje lososa, so bolj oddaljena, večinoma so na zahodni in severni obali Škotske ter zahodni obali Irske. Tam so priložnosti za zaposlitev omejene in zato delovanje gospodarstva, ki ga zagotavlja gojenje lososa, prispeva pomemben delež k lokalnemu gospodarstvu. Brez tega prispevka bi veliko manjših lokalnih poslov, ki zagotavljajo blago in storitve proizvajalcem Skupnosti in njihovim zaposlenim, prenehalo obstajati. Zato je v interesu odvisnih industrij, da se določi učinkovite dokončne ukrepe. |
| --- | --- |

(124)

Področja, kjer se izvaja gojenje lososa, so bolj oddaljena, večinoma so na zahodni in severni obali Škotske ter zahodni obali Irske. Tam so priložnosti za zaposlitev omejene in zato delovanje gospodarstva, ki ga zagotavlja gojenje lososa, prispeva pomemben delež k lokalnemu gospodarstvu. Brez tega prispevka bi veliko manjših lokalnih poslov, ki zagotavljajo blago in storitve proizvajalcem Skupnosti in njihovim zaposlenim, prenehalo obstajati. Zato je v interesu odvisnih industrij, da se določi učinkovite dokončne ukrepe.

11.4   Interes proizvajalcev dveletnih lososov in krme

| (125) | V interesu glavnih dobaviteljev proizvajalcem Skupnosti (kot so proizvajalci dveletnih lososov in krme) je močna in predvidljiva zahteva po njihovih proizvodih po ceni, ki jih omogoča primeren dobiček, čeprav je ena od strank dokazovala nasprotno. |
| --- | --- |

(125)

V interesu glavnih dobaviteljev proizvajalcem Skupnosti (kot so proizvajalci dveletnih lososov in krme) je močna in predvidljiva zahteva po njihovih proizvodih po ceni, ki jih omogoča primeren dobiček, čeprav je ena od strank dokazovala nasprotno.

11.5   Interes uporabnikov, predelovalcev in uvoznikov v Skupnost

| (126) | Da bi ocenili vpliv določitve ali nedoločitve ukrepov na uvoznike, predelovalce in uporabnike, je bil znanim uvoznikom, predelovalcem in uporabnikom zadevnih proizvodov na trgu Skupnosti poslan vprašalnik. Uvozniki/predelovalci/uporabniki so običajno isti, veliko jih je povezanih z izvoznimi proizvajalci zunaj Skupnosti, posebno na Norveškem. Prejetih je bilo 6 odgovorov uvoznikov/predelovalcev/uporabnikov in združenja predelovalcev. Poleg tega so številna združenja predelovalcev Komisiji podala svoja stališča in vzpostavljene so bile zveze z določenimi predelovalci in njihovimi združenji. |
| --- | --- |

(126)

Da bi ocenili vpliv določitve ali nedoločitve ukrepov na uvoznike, predelovalce in uporabnike, je bil znanim uvoznikom, predelovalcem in uporabnikom zadevnih proizvodov na trgu Skupnosti poslan vprašalnik. Uvozniki/predelovalci/uporabniki so običajno isti, veliko jih je povezanih z izvoznimi proizvajalci zunaj Skupnosti, posebno na Norveškem. Prejetih je bilo 6 odgovorov uvoznikov/predelovalcev/uporabnikov in združenja predelovalcev. Poleg tega so številna združenja predelovalcev Komisiji podala svoja stališča in vzpostavljene so bile zveze z določenimi predelovalci in njihovimi združenji.

| (127) | Nekateri so dokazovali, da ukrepi niso potrebni, ker je bil začasen padec cen gojenega lososa v dveh ali treh mesecih po ukinitvi protidampinških ukrepov proti Norveški maja 2003, potem pa so se cene vrnile na običajno raven. Predelovalci so poudarili, da bi vsako povišanje cen zvišalo njihove osnovne stroške, zmanjšalo njihove plače in dobičkonosnost ter pripeljalo do izgube zaposlitve in celo do ukinitve proizvodnje, s poudarkom, da je zaposlovanje v sektorju predelave rib veliko večje kot v industriji gojenja rib, v nekaterih primerih omogoča zaposlovanje na območjih, kjer so možnosti zaposlitve nizke. |
| --- | --- |

(127)

Nekateri so dokazovali, da ukrepi niso potrebni, ker je bil začasen padec cen gojenega lososa v dveh ali treh mesecih po ukinitvi protidampinških ukrepov proti Norveški maja 2003, potem pa so se cene vrnile na običajno raven. Predelovalci so poudarili, da bi vsako povišanje cen zvišalo njihove osnovne stroške, zmanjšalo njihove plače in dobičkonosnost ter pripeljalo do izgube zaposlitve in celo do ukinitve proizvodnje, s poudarkom, da je zaposlovanje v sektorju predelave rib veliko večje kot v industriji gojenja rib, v nekaterih primerih omogoča zaposlovanje na območjih, kjer so možnosti zaposlitve nizke.

| (128) | Vendar je jasno, da se cene niso obnovile v prvem četrtletju leta 2004. Uvozne cene so narasle med 4. četrtletjem 2003 in na začetku 1. četrtletja 2004, a so nato enakomerno padale v zadnjem delu 1. četrtletja 2004 in v 2. četrtletju 2004, cene proizvajalcev Skupnosti pa so sledile istim trendom. Cene proizvajalcev Skupnosti so ostale bistveno pod neškodljivimi cenami. Vendar zadnje informacije kažejo, da cene ponovno padajo. |
| --- | --- |

(128)

Vendar je jasno, da se cene niso obnovile v prvem četrtletju leta 2004. Uvozne cene so narasle med 4. četrtletjem 2003 in na začetku 1. četrtletja 2004, a so nato enakomerno padale v zadnjem delu 1. četrtletja 2004 in v 2. četrtletju 2004, cene proizvajalcev Skupnosti pa so sledile istim trendom. Cene proizvajalcev Skupnosti so ostale bistveno pod neškodljivimi cenami. Vendar zadnje informacije kažejo, da cene ponovno padajo.

| (129) | Glavni stroški predelovalcev so stroški surovin in zaposlovanja; torej je res, da bi zvišanje cen surovin zvišalo tudi stroške predelovalcev. Vendar so se glede na informacije predelovalcev stroški surovin znižali za 10 % med letoma 2002 in 2003 potem, ko so se znižali že med letoma 2000 in 2002 za 18 %. V letu 2003 so bili glede na leto 2000 cenejši za 26 %. Istočasno njihove informacije kažejo, da so prodajne cene v letih 2002 in 2003 ostale približno enake. Dejavnost predelovanja lososa vseh predelovalcev, ki so zagotavljali informacije o dobičkonosnosti svoje dejavnosti, je dobičkonosna in se razume, da lahko sprejmejo rahlo zvišanje stroškov brez kakršnih koli izgub delovnih mest ali ukinitev proizvodnje. Jasno je, da je trenutna raven cen gojenega lososa nevzdržna za srednjeročno obdobje. Predelovalna industrija se bo zato v vsakem primeru soočila s povečanjem stroškov surovin za dolgoročno obdobje. |
| --- | --- |

(129)

Glavni stroški predelovalcev so stroški surovin in zaposlovanja; torej je res, da bi zvišanje cen surovin zvišalo tudi stroške predelovalcev. Vendar so se glede na informacije predelovalcev stroški surovin znižali za 10 % med letoma 2002 in 2003 potem, ko so se znižali že med letoma 2000 in 2002 za 18 %. V letu 2003 so bili glede na leto 2000 cenejši za 26 %. Istočasno njihove informacije kažejo, da so prodajne cene v letih 2002 in 2003 ostale približno enake. Dejavnost predelovanja lososa vseh predelovalcev, ki so zagotavljali informacije o dobičkonosnosti svoje dejavnosti, je dobičkonosna in se razume, da lahko sprejmejo rahlo zvišanje stroškov brez kakršnih koli izgub delovnih mest ali ukinitev proizvodnje. Jasno je, da je trenutna raven cen gojenega lososa nevzdržna za srednjeročno obdobje. Predelovalna industrija se bo zato v vsakem primeru soočila s povečanjem stroškov surovin za dolgoročno obdobje.

| (130) | Kar zadeva zaposlenost, je okoli 100 000 delavcev zaposlenih v sektorju predelave rib v Skupnosti, čeprav le majhen del le-teh dela na področju predelave gojenega lososa. Ni dokaza, da bi možni ukrepi vodili k zmanjšanju ravni zaposlenosti v Skupnosti. |
| --- | --- |

(130)

Kar zadeva zaposlenost, je okoli 100 000 delavcev zaposlenih v sektorju predelave rib v Skupnosti, čeprav le majhen del le-teh dela na področju predelave gojenega lososa. Ni dokaza, da bi možni ukrepi vodili k zmanjšanju ravni zaposlenosti v Skupnosti.

| (131) | Predelovalci so poudarili tudi potrebo po trgovcih na glavnih evropskih trgih in po potrošnikih, ki bi še naprej imeli dostop do kakovostnih proizvodov po nizkih cenah. Izrazili so posebno skrb glede možnosti špekulativnega kupovanja takoj po uvedbi tarifnih kvot in zagotovili, da bodo, če se dosežejo tarifne kvote, morda ustavili proizvodnjo. Nazadnje so izjavili, da naj določeni ukrepi vzdržujejo ustreznost dobave in pomagajo pri stabilnosti cen na trgu, da bi lahko bolje predvidevali stroške. Medtem ko so nekateri ostajali pri dokončnem nasprotovanju vsaki obliki ukrepov, so drugi v zvezi s tem izrazili, da bi raje imeli sistem tarifnih kvot, nekateri pa bi raje imeli sistem izdajanja dovoljenj. |
| --- | --- |

(131)

Predelovalci so poudarili tudi potrebo po trgovcih na glavnih evropskih trgih in po potrošnikih, ki bi še naprej imeli dostop do kakovostnih proizvodov po nizkih cenah. Izrazili so posebno skrb glede možnosti špekulativnega kupovanja takoj po uvedbi tarifnih kvot in zagotovili, da bodo, če se dosežejo tarifne kvote, morda ustavili proizvodnjo. Nazadnje so izjavili, da naj določeni ukrepi vzdržujejo ustreznost dobave in pomagajo pri stabilnosti cen na trgu, da bi lahko bolje predvidevali stroške. Medtem ko so nekateri ostajali pri dokončnem nasprotovanju vsaki obliki ukrepov, so drugi v zvezi s tem izrazili, da bi raje imeli sistem tarifnih kvot, nekateri pa bi raje imeli sistem izdajanja dovoljenj.

| (132) | Treba je upoštevati, da so predlagani začasni ukrepi sestavljeni iz cenovnih elementov, ki odražajo stroške povračila pridelovalcev Skupnosti in tarifne kvote, ki temeljijo na povprečju uvoza v Skupnost (vključno z novimi državami članicami) v obdobju od 2001 do 2003, z dodanimi 10 %, k čemur se doda še dodatna dajatev. Zato mora imeti predelovalna industrija v Skupnosti še naprej dostop do primerne dobave surovin. Čeprav so nekatere pogodbene stranke ugovarjale, da bi ukrepi predstavljali veliko administrativno breme za predelovalce Skupnosti, ta zahteva ni bila utemeljena in se šteje, da ukrepi predstavljajo minimalno administrativno breme v skladu z učinkovito uporabo. |
| --- | --- |

(132)

Treba je upoštevati, da so predlagani začasni ukrepi sestavljeni iz cenovnih elementov, ki odražajo stroške povračila pridelovalcev Skupnosti in tarifne kvote, ki temeljijo na povprečju uvoza v Skupnost (vključno z novimi državami članicami) v obdobju od 2001 do 2003, z dodanimi 10 %, k čemur se doda še dodatna dajatev. Zato mora imeti predelovalna industrija v Skupnosti še naprej dostop do primerne dobave surovin. Čeprav so nekatere pogodbene stranke ugovarjale, da bi ukrepi predstavljali veliko administrativno breme za predelovalce Skupnosti, ta zahteva ni bila utemeljena in se šteje, da ukrepi predstavljajo minimalno administrativno breme v skladu z učinkovito uporabo.

| (133) | Zato pomanjkljivosti, značilne za predelovalce/uporabnike in uvoznike, če ti sploh obstajajo, niso obravnavane kot protiutež koristim, ki jih pričakujejo predelovalci Skupnosti, in niso obravnavane kot posledica dokončnih ukrepov; le-ti so obravnavani kot nekaj, kar je nujno potrebno za pomoč glede utrpele resne škode in preprečitev nadaljnjega resnega poslabšanja stanja predelovalcev Skupnosti. |
| --- | --- |

(133)

Zato pomanjkljivosti, značilne za predelovalce/uporabnike in uvoznike, če ti sploh obstajajo, niso obravnavane kot protiutež koristim, ki jih pričakujejo predelovalci Skupnosti, in niso obravnavane kot posledica dokončnih ukrepov; le-ti so obravnavani kot nekaj, kar je nujno potrebno za pomoč glede utrpele resne škode in preprečitev nadaljnjega resnega poslabšanja stanja predelovalcev Skupnosti.

11.6   Interes potrošnikov v Skupnosti

| (134) | Ker je zadevni proizvod potrošniški proizvod, je Komisija obvestila različne potrošniške organizacije o pričetku preiskave. Prispel je odgovor ene pogodbene stranke, da so koristni učinki lososa široko priznani in da bi umetno povišanje cene otežilo izbiro dobre prehrane potrošnikov ter povzročilo škodo ekonomski sposobnosti preživetja uvoznikov, predelovalcev in prodajalcev na drobno gojenega lososa. Druga pogodbena stranka je trdila, da jih lahko ukrepi odvrnejo od uvoza in stalne prodaje zamrznjenega gojenega lososa. Izražena je bila tudi skrb, da bi kakršnokoli povišanje cen povzročilo, da si gojenega lososa potrošniki ne bi mogli več tako privoščiti, kar bi zadušilo rast trga v državah članicah z nižjim povprečnim bruto domačim proizvodom na glavo (BDP). |
| --- | --- |

(134)

Ker je zadevni proizvod potrošniški proizvod, je Komisija obvestila različne potrošniške organizacije o pričetku preiskave. Prispel je odgovor ene pogodbene stranke, da so koristni učinki lososa široko priznani in da bi umetno povišanje cene otežilo izbiro dobre prehrane potrošnikov ter povzročilo škodo ekonomski sposobnosti preživetja uvoznikov, predelovalcev in prodajalcev na drobno gojenega lososa. Druga pogodbena stranka je trdila, da jih lahko ukrepi odvrnejo od uvoza in stalne prodaje zamrznjenega gojenega lososa. Izražena je bila tudi skrb, da bi kakršnokoli povišanje cen povzročilo, da si gojenega lososa potrošniki ne bi mogli več tako privoščiti, kar bi zadušilo rast trga v državah članicah z nižjim povprečnim bruto domačim proizvodom na glavo (BDP).

| (135) | Vendar pa, kot je bilo ugotovljeno zgoraj, se razume, da je trenutna tržna cena tako nizka, da je srednjeročno do dolgoročno nevzdržna, in bodo gospodarski subjekti še naprej imeli dostop do neomejenih količin uvoza, ki je predmet MIP-a, in nad ravnijo tarifne kvote dodatno dajatev. Nadalje ukrepi verjetno ne bodo imeli resnega učinka na maloprodajno ceno, glede na obseg marž med neposredno ribogojnico in maloprodajno ceno proizvodov predelanega lososa, zato naj bi bil vpliv na potrošnike minimalen. Vseeno pa bo Komisija skrbno spremljala učinek ukrepov na preskrbljivost in rast trga v tistih državah članicah z nižjim povprečnim BDP – |
| --- | --- |

(135)

Vendar pa, kot je bilo ugotovljeno zgoraj, se razume, da je trenutna tržna cena tako nizka, da je srednjeročno do dolgoročno nevzdržna, in bodo gospodarski subjekti še naprej imeli dostop do neomejenih količin uvoza, ki je predmet MIP-a, in nad ravnijo tarifne kvote dodatno dajatev. Nadalje ukrepi verjetno ne bodo imeli resnega učinka na maloprodajno ceno, glede na obseg marž med neposredno ribogojnico in maloprodajno ceno proizvodov predelanega lososa, zato naj bi bil vpliv na potrošnike minimalen. Vseeno pa bo Komisija skrbno spremljala učinek ukrepov na preskrbljivost in rast trga v tistih državah članicah z nižjim povprečnim BDP –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sistem tarifnih kvot in njihovih dodatnih dajatev

1.   Sistem tarifnih kvot se s to uredbo odpre za obdobje od 6. februarja 2005 do 13. avgusta 2008, v zvezi z uvozom gojenih (razen divjih) lososov v Skupnost, v filetih ali ne, svežih, ohlajenih ali zamrznjenih, razvrščenih pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 in ex 0304 20 13 (v nadaljevanju „gojenih lososov“). Obseg tarifnih kvot in države, na katere se slednje nanašajo, so določene v Prilogi 1. Kvote so izračunane na podlagi ekvivalenta cele ribe (WFE-ja) in na podlagi pretvorbe razmerij dejansko uvoženih filetov in nefiletov, ko sta ti dve vrsti lososa torej v razmerjih je 1:0,9 in 1:0,65.

2.   Divji losos ni predmet tarifnih kvot in ne spada mednje. Za namen te uredbe je divji losos tisti – glede na zadovoljstvo pristojnih organov držav članic, kjer je sprejeta carinska deklaracija za prosti promet, z vsemi ustreznimi dokumenti, ki jih zagotovi zainteresirana stran – ki je bil ujet v morju – atlantski ali tihomorski losos– oziroma v reki – sulec.

3.   Ob upoštevanju člena 4 so uvozi gojenih lososov nad ravnijo tarifnih kvot predmet dodatne dajatve, določene v Prilogi 1 za skupino, v katero spadajo.

4.   Za namen določanja ravni plačljive dodatne dajatve za gojenega lososa, ki je razvrščen pod oznake KN ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, spada zdaj gojeni losos v skupino 1 v Prilogi 1, medtem ko tisti, ki je bil prej razvrščen pod ex 0304 10 13 in ex 0304 20 13, spada zdaj v skupino 2.

5.   Običajna stopnja dajatve določena v Uredbi Sveta (ES) št. 2658/87 (10) ali katera koli preferencialna stopnja dajatve, se še naprej nanaša na uvoz gojenih lososov.

6.   Ob spremembi okoliščin te ukrepe ponovno pregleda Komisija.

7.   Če je podana ustrezna utemeljitev, se lahko o stopnji liberalizacije teh ukrepov še presodi.

Člen 2

Minimalna izvozna cena

1.   Tako v okviru, kot preko tarifne kvote, omenjene v členu 1 zgoraj, je uvoz gojenega lososa predmet MIP-a, ki se lahko od časa do časa pregleda z upoštevanjem pomembnih dejavnikov dobave, povpraševanja in stroškov proizvodnje.

2.   Uvoz gojenega lososa po ceni, ki je nižja od MIP-a, bo predmet obdavčenja do razlike med MIP za zadevne proizvode, naštete v Prilogi 1 in dejansko uvozno ceno tistih proizvodov (CIF meja Skupnosti, ki izključuje carinske dajatve).

3.   Od začetka veljavnosti te uredbe pa do 15. aprila 2005, znaša MIP 2 700 eurov na tono na podlagi ekviavalentne cele ribe (CIF meja Skupnosti, ki izključuje carinske dajatve) za svež gojen losos in 2 592 eurov za zmrznjen gojen losos. MIP za uvoze v skupini 1 je 3 000 eurov na tono svežega in 2 880 eurov na tono zmrznjenega lososa. MIP za uvoz v skupini 2 je 4 154 eurov na tono svežega in 3 988 eurov na tono zmrznjenega lososa.

4.   Od 16. aprila 2005 do 13. avgusta 2008 bo MIP 2 850 eurov na tono ekvivalenta celih rib (CIF meja Skupnosti, ki izključuje carinske dajatve) za svež gojen losos in 2 736 eurov za zamrznjen gojen losos. MIP za uvoz v skupini 1 bo 3 170 eurov na tono svežega in 3 040 eurov zamrznjenega lososa, za uvoz v skupini 2 bo 4 385 eurov na tono svežega in 4 209 eurov na tono zamrznjenega lososa.

5.   V primerih, ko je bilo blago poškodovano pred vstopom v prosti pretok in se zato cena dodeli kot pri določitvi carinske vrednosti v skladu s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (11), se MIP, naveden v odstavku (3) ali (4), kot je primerno, zmanjša za odstotek, ki ustreza dodelitvi dejansko plačane ali plačljive cene. Plačljiva dajatev bo nato enaka razliki med zmanjšano MIP in zmanjšano neto prosto ceno na meji Skupnosti.

Člen 3

Zaščita, ki jo je potrebno zagotoviti ob uvozu

1.   Za namene te uredbe, „uvoznik“ pomeni osebo, ki vlaga deklaracijo za sprostitev v prost pretok ali osebo, v imenu katere je deklaracija vložena in „zadovoljiv dokaz“ se bo zagotovil s predložitvijo dokaza carinskim organom o plačilu dejanske uvozne cene za uvožen losos ali z rezultati ustreznih nadzorov, ki so jih izvedli carinski organi.

2.   Uvozniki gojenega lososa bodo carinskim organom zagotovili zadovoljive dokaze o dejanski uvozni ceni na tono, plačani za uvoz gojenega lososa.

3.   Do priprave zadovoljivega dokaza bo sprostitev blaga pogojna na osnovi določitve zaščite carinskih organov v višini 290 eurov na tono (WFE) uvoženega gojenega lososa (skupina 1 –320 eurov na tono, skupina 2–450 eurov na tono).

4.   Če v roku enega leta od datuma prejema carinske deklaracije za sprostitev v prost pretok ali v roku 3 mesecev po predvidenem datumu plačila blaga, odvisno kateri datum je kasnejši, uvoznik ne zagotovi zadovoljivega dokaza, kot je zahtevano v odstavku (2) zgoraj, bodo carinski organi takoj knjižili znesek zaščite, zagotovljene v skladu z določbami odstavka (3) zgoraj na račune, kot dajatve, katerih predmet je zadevno blago.

5.   Če ob preveritvi carinske oblasti ugotovijo, da je cena, dejansko plačana za blago pod MIP, kot je določeno v členu 2, pokrijejo razliko med to ceno in ustrezno MIP v skladu s členom 220 (1) Uredbe (EGS) št. 2913/92. Za preprečitev nepravične pridobitve finančne prednosti, se uvedejo kompenzacijski interesi v skladu z veljavnimi določbami.

6.   Zagotovljena zaščita se odpravi v trenutku, ko uvoznik zagotovi zadovoljiv dokaz, kot zahteva odstavek (2) zgoraj.

Člen 4

Države v razvoju

Uvoz gojenega lososa s poreklom iz ene izmed držav v razvoju, določene v Prilogi 2 ni predmet tarifnih kvot, določenih v členu 1 in ne spada mednje ter ni predmet zahtev iz členov 2 ali 3.

Člen 5

Splošne določbe

1.   Izvor gojenih lososov, na katerega se nanaša ta uredba, se določi v skladu z določili, ki veljajo v Skupnosti.

2.   Ob upoštevanju odstavka (3) je vsaka sprostitev gojenih lososov, ki izhajajo iz držav v razvoju, v prosti promet v Skupnosti, predmet:

| (a) | predložitve potrdila o poreklu, ki ga izda pristojni nacionalni organ dotične države, ki izpolnjuje pogoje iz člena 47 Uredbe (EGS) št. 2454/93 in |
| --- | --- |

(a)

predložitve potrdila o poreklu, ki ga izda pristojni nacionalni organ dotične države, ki izpolnjuje pogoje iz člena 47 Uredbe (EGS) št. 2454/93 in

| (b) | pogoja, da je bil proizvod po definiciji iz člena 6, pripeljan neposredno iz dotične države v Skupnost. |
| --- | --- |

(b)

pogoja, da je bil proizvod po definiciji iz člena 6, pripeljan neposredno iz dotične države v Skupnost.

3.   Potrdila o poreklu iz odstavka (2) (a) se ne zahteva za uvoz gojenega lososa, ki je zajet v dokazilu o poreklu, izdanemu ali izpolnjenemu v skladu z ustreznimi pravili, določenimi za uveljavljanje preferencialnih tarifnih ukrepov.

4.   Potrdilo o poreklu se sprejme samo, če gojeni losos ustreza pogojem za določanje porekla, ki so določeni v določilih, veljavnih v Skupnosti.

Člen 6

Neposredni prevoz

1.   Neposredni prevoz v Skupnost iz tretje države velja za naslednje:

| (a) | proizvode, ki niso prepeljani prek ozemlja katere koli tretje države; |
| --- | --- |

(a)

proizvode, ki niso prepeljani prek ozemlja katere koli tretje države;

| (b) | proizvode, prepeljane prek ene ali več tretjih držav, različnih od države porekla, s pretovarjanjem ali brez njega ali brez začasnega skladiščenja v teh državah, z zagotovilom, da je tak prevoz upravičen iz zemljepisnih vzrokov ali izključno zaradi zahtev prevoza, in z zagotovilom, da:






  — | so ti proizvodi ostali pod nadzorom carinskih organov države ali držav prevoza ali skladiščenja, |
| --- | --- | --- |

(b)

proizvode, prepeljane prek ene ali več tretjih držav, različnih od države porekla, s pretovarjanjem ali brez njega ali brez začasnega skladiščenja v teh državah, z zagotovilom, da je tak prevoz upravičen iz zemljepisnih vzrokov ali izključno zaradi zahtev prevoza, in z zagotovilom, da:

—

so ti proizvodi ostali pod nadzorom carinskih organov države ali držav prevoza ali skladiščenja,

| — | ti proizvodi niso vstopili v trgovino ali bili dani na trg za porabo in |
| --- | --- |

—

ti proizvodi niso vstopili v trgovino ali bili dani na trg za porabo in

| — | ti proizvodi niso bili izpostavljeni drugim operacijam, razen razkladanju in ponovnemu nakladanju. |
| --- | --- |

—

ti proizvodi niso bili izpostavljeni drugim operacijam, razen razkladanju in ponovnemu nakladanju.

2.   Potrdilo, da so bili pogoji iz odstavka (1)(b) izpolnjeni, se preda organom Komisije. Potrdilo se zagotovi zlasti v obliki enega izmed naslednjih dokumentov. V obliki enotnega prevoznega dokumenta, izdanega v državi porekla, ki vključuje prehod prek države ali držav prevoza:

| (a) | v obliki enotnega prevoznega dokumenta, izdanega v državi porekla, ki vključuje prehod prek države ali držav prevoza; |
| --- | --- |

(a)

v obliki enotnega prevoznega dokumenta, izdanega v državi porekla, ki vključuje prehod prek države ali držav prevoza;

| (b) | v obliki potrdila, ki ga izdajo carinski organi države ali držav prevoza in vsebuje:






  — | natančen opis blaga; |
| --- | --- | --- |

(b)

v obliki potrdila, ki ga izdajo carinski organi države ali držav prevoza in vsebuje:

—

natančen opis blaga;

| — | datume razkladanja in ponovnega nakladanja ali tovorjenja, z naštetimi uporabljenimi plovili. |
| --- | --- |

—

datume razkladanja in ponovnega nakladanja ali tovorjenja, z naštetimi uporabljenimi plovili.

Člen 7

Uvozi v postopku odpreme v Skupnost

1.   Ta uredba se ne nanaša na proizvode v postopku odpreme v Skupnost, po definiciji odstavka (2).

2.   Proizvodi se štejejo v postopek odpreme v Skupnost, če:

| — | zapustijo državo porekla pred datumom veljave te uredbe in |
| --- | --- |

—

zapustijo državo porekla pred datumom veljave te uredbe in

| — | so odpremljeni s kraja natovarjanja države porekla na kraj raztovarjanja v Skupnosti, na podlagi veljavnega prevoznega dokumenta, izdanega pred datumom veljave te uredbe. |
| --- | --- |

—

so odpremljeni s kraja natovarjanja države porekla na kraj raztovarjanja v Skupnosti, na podlagi veljavnega prevoznega dokumenta, izdanega pred datumom veljave te uredbe.

3.   Zadevne strani zagotovijo, kot dokazilo carinskim organom, potrdilo, da so bili pogoji iz odstavka (2) izpolnjeni.

Vendar lahko organi za proizvode upoštevajo, da so le-ti zapustili državo porekla pred datumom veljave te uredbe, če se pri tem zagotovi enega izmed naslednjih dokumentov:

| — | v primeru prevoza po morju, tovorni list, ki dokazuje, da je bilo natovarjanje opravljeno pred tem datumom, |
| --- | --- |

—

v primeru prevoza po morju, tovorni list, ki dokazuje, da je bilo natovarjanje opravljeno pred tem datumom,

| — | v primeru železniškega prevoza, tovorni list, ki ga je sprejel organ železniškega prometa v državi porekla pred tem datumom, |
| --- | --- |

—

v primeru železniškega prevoza, tovorni list, ki ga je sprejel organ železniškega prometa v državi porekla pred tem datumom,

| — | v primeru cestnega prevoza, pogodbo CMR za prevoz blaga ali kateri koli drug prevozni dokument, izdan v državi porekla pred tem datumom, |
| --- | --- |

—

v primeru cestnega prevoza, pogodbo CMR za prevoz blaga ali kateri koli drug prevozni dokument, izdan v državi porekla pred tem datumom,

| — | v primeru prevoza po zraku, tovorni list, ki dokazuje, da je letalski prevoznik prevzel proizvode pred tem datumom. |
| --- | --- |

—

v primeru prevoza po zraku, tovorni list, ki dokazuje, da je letalski prevoznik prevzel proizvode pred tem datumom.

Člen 8

Države članice in Komisija bodo še naprej trdno sodelovale, da bi zagotovile skladnost s to uredbo.

Člen 9

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in se uporablja do 13. avgusta 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. februarja 2005

Za Komisijo

Peter MANDELSON

Član Komisije

---

(1)  UL L 349, 31.12.1994, str. 53.

1

(2)  UL L 286, 11.11.2000, str. 1.

2

(3)  UL L 67, 10.3.1994, str. 89.

3

(4)  UL L 65, 8.3.2003, str. 1.

4

(5)  UL C 58, 6.3.2004, str. 7.

5

(6)  Cene prilagojene iz Glasgowa

6

(7)  Cene prilagojene iz Glasgowa.

7

(8)  Uvozne cene so CIF in vključujejo uvozno dajatev v višini 2 %.

8

(9)  Statistična raziskava norveškega direktorata za ribištvo 2003.

9

(10)  UL l 256, 7.9.1987, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2344/2003 (UL L 346, 31.12.2003, str. 38).

10

(11)  UL L 253, 11.10.1993, str. 40.

11

---

PRILOGA 1

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 10 | 11 | 12 | 15 | 16 | 17 | 20 | 21 | 22 | 25 | 26 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Oznaka KN | Oznaka TARIC | Skupina | Poreklo (za skupini 1 in 2) | Tarifne kvote in dodatne dajatve | Zaporedna številka za skupino 1 | Zaporedna številka za skupino 2 |
| 6.2.2005 – 13.8.2005 | 14.8.2005 – 13.8.2006 | 14.8.2006 – 13.8.2007 | 14.8.2007 – 13.8.2008 |
| Tarifna kvota
  (v tonah WFE) | Dodatna dajatev
  EUR/t
  Skupina 1 (Svež & zmrznjen) | Dodatna dajatev
  EUR/t
  Skupina 2 (Svež & zmrznjen) | Tarifna kvota
  (v tonah WFE) | Dodatna dajatev
  EUR/t
  Skupina 1 (Svež & zmrznjen) | Dodatna dajatev
  EUR/t
  Skupina 2 (Svež & zmrznjen) | Tarifna kvota
  (v tonah WFE) | Dodatna dajatev
  EUR/t
  Skupina 1 (Svež & zmrznjen) | Dodatna dajatev
  EUR/t
  Skupina 2 (Svež & zmrznjen) | Tarifna kvota
  (v tonah WFE) | Dodatna dajatev
  EUR/t
  Skupina 1 (Svež & zmrznjen) | Dodatna dajatev
  EUR/t
  Skupina 2 (Svež & zmrznjen) |
| ex 0302 12 00 | 0302120019 | 1 | Norveška | 163 649 | | | 369 041 | | | 405 945 | | | 446 539 | | | 09.0800 | 09.0801 |
| 0302120038 | 1 | Ferski o. | 20 173 | 366 | 508 | 47 921 | 348 | 483 | 52 713 | 330 | 458 | 57 984 | 314 | 436 | 09.0697 | 09.0698 |
| 0302120098 | 1 | Čile | 16 033 | | | 36 146 | | | 39 760 | | | 43 736 | | | 09.1937 | 09.1938 |
| Drugo | 14 150 | | | 39 053 | | | 42 959 | | | 47 254 | | | 09.0080 | 09.0081 |
| ex 0303 11 00 | 0303110018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303110098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303190098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220019 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303220088 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304101398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304201398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

10

11

12

15

16

17

20

21

22

25

26

Oznaka KN

Oznaka TARIC

Skupina

Poreklo (za skupini 1 in 2)

Tarifne kvote in dodatne dajatve

Zaporedna številka za skupino 1

Zaporedna številka za skupino 2

6.2.2005 – 13.8.2005

14.8.2005 – 13.8.2006

14.8.2006 – 13.8.2007

14.8.2007 – 13.8.2008

Tarifna kvota

(v tonah WFE)

Dodatna dajatev

EUR/t

Skupina 1 (Svež & zmrznjen)

Dodatna dajatev

EUR/t

Skupina 2 (Svež & zmrznjen)

Tarifna kvota

(v tonah WFE)

Dodatna dajatev

EUR/t

Skupina 1 (Svež & zmrznjen)

Dodatna dajatev

EUR/t

Skupina 2 (Svež & zmrznjen)

Tarifna kvota

(v tonah WFE)

Dodatna dajatev

EUR/t

Skupina 1 (Svež & zmrznjen)

Dodatna dajatev

EUR/t

Skupina 2 (Svež & zmrznjen)

Tarifna kvota

(v tonah WFE)

Dodatna dajatev

EUR/t

Skupina 1 (Svež & zmrznjen)

Dodatna dajatev

EUR/t

Skupina 2 (Svež & zmrznjen)

ex 0302 12 00

0302120019

1

Norveška

163 649

369 041

405 945

446 539

09.0800

09.0801

0302120038

1

Ferski o.

20 173

366

508

47 921

348

483

52 713

330

458

57 984

314

436

09.0697

09.0698

0302120098

1

Čile

16 033

36 146

39 760

43 736

09.1937

09.1938

Drugo

14 150

39 053

42 959

47 254

09.0080

09.0081

ex 0303 11 00

0303110018

1

0303110098

1

ex 0303 19 00

0303190018

1

0303190098

1

ex 0303 22 00

0303220019

1

0303220088

1

ex 0304 10 13

0304101319

2

0304101398

2

ex 0304 20 13

0304201319

2

0304201398

2

---

PRILOGA II

SEZNAM DRŽAV V RAZVOJU

(iz člena 4)

Združeni arabski emirati, Afganistan, Antigva in Barbuda, Angola, Argentina, Ameriška Samoa, Angvila, Antarktika, Aruba, Barbados, Bangladeš, Burkina Faso, Bahrajn, Burundi, Benin, Brunej Darusalam, Bolivija, Brazilija, Bahami, Butan, Bocvana, Belize, Bermudi, Bouvetov otok, Britanski Deviški otoki, Britanski teritorij Indijskega oceana, Demokratična republika Kongo, Centralnoafriška republika, Kongo, Slonokoščena obala, Kamerun, Čad, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Zelenortski otoki, Kajmanski otoki, Božični otok, Kokosovi (ali Keeling) otoki, Cookovo otočje, Džibuti, Dominika, Dominikanska republika, Alžirija, Ekvador, Egipt, Eritreja, Etiopija, Fidži, Federativne države Mikronezije, Falklandski otoki, Francoska Polinezija, Francoski južni teritorij, Gabon, Grenada, Gana, Gambija, Gvineja, Ekvatorialna Gvineja, Gvatemala, Gvineja-Bisao, Gvajana, Gibraltar, Guam, Honduras, Hongkong, Haiti, Heard in McDonaldovi otoki, Indonezija, Indija, Irak, (Islamska republika) Iran, Jamajka, Jordanija, Kenija, Kambodža, Kiribati, Komori, St. Kitts in Nevis, Kuvajt, Laoška ljudska demokratična republika, Libanon, Sveta Lucija, Šrilanka, Liberija, Lesoto, Libijska arabska džamahirija, Maroko, Madagaskar, Marshallovi otoki, Mali, Mjanmar, Mongolija, Mavretanija, Mauritius, Maldivi, Malavi, Mehika, Malezija, Mozambik, Macao, Mayotte, Montserrat, Namibija, Niger, Nigerija, Nikaragva, Nepal, Nauru, Nizozemski Antili, Nova Kaledonija in odvisna območja, Niue, Norfolški otok, Severno Mariansko otočje, Oman, Panama, Peru, Papua Nova Gvineja, Ljudska republika Kitajska, Filipini, Pakistan, Palau, Paragvaj, Pitcairn, Katar, Ruanda, Samoa, Saudska Arabija, Salomonovo otočje, Sejšeli, Sudan, Sierra Leone, Senegal, Somalija, Surinam, Sao Tome in Principe, Salvador, Sirska arabska republika, Svazi, Južna Georgija in otočje Južni Sandwich, Sveta Helena in odvisna območja, St. Pierre in Miquelon, Togo, Tunizija, Tonga, Vzhodni Timor, Trinidad in Tobago, Tuvalu, Tanzanija (Združena republika), Kitajski Tajpej, Tokelau, Turks in Caicos (otoki), Ameriški zunajležeči otoki, Uganda, Urugvaj, St. Vincent in Grenadine, Venezuela, Vietnam, Vanuatu, Deviško otočje (ZDA), Otoki Wallis in Futuna, Jemen, Južna Afrika, Zambija in Zimbabve.

---

II Akti, katerih objava ni obvezna

Komisija

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/30

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. januarja 2005

o spremembi Odločbe 2001/881/ES in Odločbe 2002/459/ES glede seznama mejnih kontrolnih točk

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 126)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/102/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi, in zlasti člena 20(3) Direktive (1),

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/496/EGS z dne 15. julija 1991 o določitvi načel o organizaciji veterinarskih pregledov živali, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav, in o spremembi direktiv 89/662/EGS, 90/425/EGS in 90/675/EGS (2) in zlasti člena 6(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o določitvi načel, ki urejajo organizacijo veterinarskih pregledov proizvodov, ki prihajajo v Skupnost iz tretjih držav (3), in zlasti člena 6(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločbo Komisije 2001/881/ES z dne 7. decembra 2001 o sestavi seznama mejnih kontrolnih točk, dogovorjenih za veterinarske preglede živali in živalskih proizvodov iz tretjih držav, in o posodabljanju podrobnih pravil v zvezi s pregledi, ki jih bodo izvajali strokovnjaki Komisije (4), je treba posodobiti tako, da se upoštevajo zlasti razvoj v nekaterih državah članicah glede navedenih točk in pregledi, ki se izvajajo v skladu s to odločbo. Seznam mejnih kontrolnih točk iz Odločbe 2001/881/ES („seznam“) vključuje številko enote TRACES za vsako mejno kontrolno točko. TRACES je računalniški sistem, ki ga uvaja Odločba Komisije 2004/292/ES (5) in nadomešča prejšnji sistem Animo, ki je zasnovan na omrežju, uvedenem na podlagi Odločbe Komisije 91/398/EGS (6), za sledenje gibanja živali in nekaterih proizvodov v trgovini znotraj Skupnosti in pri uvozu. |
| --- | --- |

(1)

Odločbo Komisije 2001/881/ES z dne 7. decembra 2001 o sestavi seznama mejnih kontrolnih točk, dogovorjenih za veterinarske preglede živali in živalskih proizvodov iz tretjih držav, in o posodabljanju podrobnih pravil v zvezi s pregledi, ki jih bodo izvajali strokovnjaki Komisije (4), je treba posodobiti tako, da se upoštevajo zlasti razvoj v nekaterih državah članicah glede navedenih točk in pregledi, ki se izvajajo v skladu s to odločbo. Seznam mejnih kontrolnih točk iz Odločbe 2001/881/ES („seznam“) vključuje številko enote TRACES za vsako mejno kontrolno točko. TRACES je računalniški sistem, ki ga uvaja Odločba Komisije 2004/292/ES (5) in nadomešča prejšnji sistem Animo, ki je zasnovan na omrežju, uvedenem na podlagi Odločbe Komisije 91/398/EGS (6), za sledenje gibanja živali in nekaterih proizvodov v trgovini znotraj Skupnosti in pri uvozu.

| (2) | Po uspešnem pregledu v skladu z Odločbo 2001/881/ES je treba seznam dopolniti z vpisom dodatnih mejnih kontrolnih točk na lokacijah Daugavpils, Riga, Rezekne in Ventspils v Latviji, Castellón v Španiji ter na lokacijah Gyékényes, Kelebia in Eperjeske na Madžarskem. |
| --- | --- |

(2)

Po uspešnem pregledu v skladu z Odločbo 2001/881/ES je treba seznam dopolniti z vpisom dodatnih mejnih kontrolnih točk na lokacijah Daugavpils, Riga, Rezekne in Ventspils v Latviji, Castellón v Španiji ter na lokacijah Gyékényes, Kelebia in Eperjeske na Madžarskem.

| (3) | S seznama je treba črtati pristanišče North Shields na zahtevo Združenega kraljestva, na zahtevo Francije pa Divonne in pristanišče La Rochelle Rochefort. |
| --- | --- |

(3)

S seznama je treba črtati pristanišče North Shields na zahtevo Združenega kraljestva, na zahtevo Francije pa Divonne in pristanišče La Rochelle Rochefort.

| (4) | Poleg tega je treba seznam posodobiti tako, da se upoštevajo nedavne spremembe, ki zadevajo nekatere kategorije živali ali proizvodov, ki se jih lahko pregleda na točkah, ter organizacijo inšpekcijskih središč znotraj točk, za določeno število že potrjenih mejnih kontrolnih točk v skladu z Odločbo 2001/881/ES. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je treba seznam posodobiti tako, da se upoštevajo nedavne spremembe, ki zadevajo nekatere kategorije živali ali proizvodov, ki se jih lahko pregleda na točkah, ter organizacijo inšpekcijskih središč znotraj točk, za določeno število že potrjenih mejnih kontrolnih točk v skladu z Odločbo 2001/881/ES.

| (5) | Seznam je bil spremenjen nekajkrat. Zato ga je primerno zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti nadomestiti s seznamom v tej odločbi. Odločbo 2001/881/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Seznam je bil spremenjen nekajkrat. Zato ga je primerno zaradi jasnosti zakonodaje Skupnosti nadomestiti s seznamom v tej odločbi. Odločbo 2001/881/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Seznam enot v Odločbi Komisije 2002/459/ES z dne 4. junija 2002 o seznamu enot v računalniškem omrežju Animo in o razveljavitvi Odločbe 2000/287/ES (7) vključuje številko enote TRACES za vsako mejno kontrolno točko v Skupnosti. Zaradi doslednosti zakonodaje Skupnosti je treba ta seznam ustrezno posodobiti tako, da se upoštevajo vse s tem povezane spremembe in se vzdržuje seznam, ki je enak tistemu v Odločbi 2001/881/ES. Odločbo 2002/459/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Seznam enot v Odločbi Komisije 2002/459/ES z dne 4. junija 2002 o seznamu enot v računalniškem omrežju Animo in o razveljavitvi Odločbe 2000/287/ES (7) vključuje številko enote TRACES za vsako mejno kontrolno točko v Skupnosti. Zaradi doslednosti zakonodaje Skupnosti je treba ta seznam ustrezno posodobiti tako, da se upoštevajo vse s tem povezane spremembe in se vzdržuje seznam, ki je enak tistemu v Odločbi 2001/881/ES. Odločbo 2002/459/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so skladni z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2001/881/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi I k tej odločbi.

Člen 2

Priloga k Odločbi 2002/459/ES se spremeni v skladu s Prilogo II k tej odločbi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. januarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2002/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 315, 19.11.2002, str. 14).

1

(2)  UL L 268, 24.9.1991, str. 56. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 24, 30.1.1998, str. 9. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

3

(4)  UL L 326, 11.12.2001, str. 44. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/608/ES (UL L 274, 24.8.2004, str. 15).

4

(5)  UL L 94, 31.3.2004, str. 63.

5

(6)  UL L 221, 9.8.1991, str. 30.

6

(7)  UL L 159, 17.6.2002, str. 27. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2004/477/ES (UL L 160, 30.4.2004, str. 53, popravljeno v UL L 212, 12.6.2002, str. 53).

7

---

PRILOGA I

„PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANEXO — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA

SEZNAM SCHVÁLENÝCH STANOVIŠŤ HRANIČNÍCH KONTROLLISTE OVER GODKENDTE GRÆNSEKONTROLSTEDERVERZEICHNIS DER ZUGELASSENEN GRENZKONTROLLSTELLENKOKKULEPITUD PIIRIKONTROLLI PUNKTIDE NIMEKIRIΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΕΓΚΕΚΡΙΜΕΝΩΝ ΜΕΘΟΡΙΑΚΩΝ ΣΤΑΘΜΩΝ ΕΠΙΘΕΩΡΗΣΗΣLIST OF AGREED BORDER INSPECTIONS POSTSLISTA DE PUESTOS DE INSPECCIÓN FRONTERIZOS AUTORIZADOSLISTES DES POSTES D'INSPECTION FRONTALIERS AGRÉESELENCO DEI POSTI DI ISPEZIONE FRONTALIERI RICONOSCIUTIAPSTIPRINĀTO ROBEŽKONTROLES PUNKTU SARAKSTSSUTARTŲ PASIENIO KONTROLĖS POSTŲ SĄRAŠASA MEGÁLLAPODÁS SZERINTI HATÁRELLENŐRZŐ PONTOKLISTA TA' POSTIJIET MIFTIEHMA GĦAL SPEZZJONIJIET TA' FRUNTIERALIJST VAN DE ERKENDE INSPECTIEPOSTEN AAN DE GRENSWYKAZ UZGODNIONYCH PUNKTÓW KONTROLI GRANICZNEJLISTA DOS POSTOS DE INSPECÇÃO APROVADOSZOZNAM SCHVÁLENÝCH HRANIČNÝCH INŠPEKČNÝCH STANÍCSEZNAM DOGOVORJENIH MEJNIH KONTROLNIH TOČKLUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTAFÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA GRÄNSKONTROLLSTATIONER

| 1 | = | Název
  Navn
  Name
  Nimi
  Ονομασία
  Name
  Nombre
  Nom
  Nome
  Vārds
  Pavadinimas
  Név
  Isem
  Naam
  Nazwa
  Nome
  Meno
  Ime
  Nimi
  Namn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACES kód
  Traces-kode
  TRACES-Code
  Traces-kood
  Κωδικός Traces
  Traces Code
  Código Traces
  Code Traces
  Codice Traces
  Dzīvnieka kods
  TRACES kodas
  Traces-kód
  Kodiċi-Traces
  Traces-code
  Kod Traces
  Código Traces
  Kód Traces
  Traces-koda
  Traces-koodi
  Traces-kod |
| 3 | = | Typ
  Type
  Art
  Tüüp
  Φύση
  Type
  Tipo
  Type
  Tipo
  Tips
  Tipas
  Típus
  Tip
  Type
  Rodzaj punktu
  Tipo
  Typ
  Tip
  Tyyppi
  Typ







  A | = | Letiště
  Lufthavn
  Flughafen
  Lennujaam
  Αεροδρόμιο
  Airport
  Aeropuerto
  Aéroport
  Aeroporto
  Lidosta
  Oro uostas
  Repülőtér
  Ajruport
  Luchthaven
  Na lotnisku
  Aeroporto
  Letisko
  Letališče
  Lentokenttä
  Flygplats |
| F | = | Železnice
  Jernbane
  Schiene
  Raudtee
  Σιδηρόδρομος
  Raila
  Ferrocarril
  Rail
  Ferrovia
  Dzelzceļš
  Geležinkelis
  Vasút
  Ferrovija
  Spoorweg
  Na przejściu kolejowym
  Caminho-de-ferro
  Železnica
  Železnica
  Rautatie
  Järnväg |
| P | = | Přístav
  Havn
  Hafen
  Sadam
  Λιμένας
  Port
  Puerto
  Port
  Porto
  Osta
  Uostas
  Kikötő
  Port
  Zeehaven
  Na przejściu morskim
  Porto
  Prístav
  Pristanišče
  Satama
  Hamn |
| R | = | Silnice
  Landevej
  Straße
  Maantee
  Οδός
  Road
  Carretera
  Route
  Strada
  Ceļš
  Kelias
  Közút
  Triq
  Weg
  Na przejściu drogowym
  Estrada
  Cesta
  Cesta
  Maantie
  Väg |

1

=

Název

Navn

Name

Nimi

Ονομασία

Name

Nombre

Nom

Nome

Vārds

Pavadinimas

Név

Isem

Naam

Nazwa

Nome

Meno

Ime

Nimi

Namn

2

=

TRACES kód

Traces-kode

TRACES-Code

Traces-kood

Κωδικός Traces

Traces Code

Código Traces

Code Traces

Codice Traces

Dzīvnieka kods

TRACES kodas

Traces-kód

Kodiċi-Traces

Traces-code

Kod Traces

Código Traces

Kód Traces

Traces-koda

Traces-koodi

Traces-kod

3

=

Typ

Type

Art

Tüüp

Φύση

Type

Tipo

Type

Tipo

Tips

Tipas

Típus

Tip

Type

Rodzaj punktu

Tipo

Typ

Tip

Tyyppi

Typ

A

=

Letiště

Lufthavn

Flughafen

Lennujaam

Αεροδρόμιο

Airport

Aeropuerto

Aéroport

Aeroporto

Lidosta

Oro uostas

Repülőtér

Ajruport

Luchthaven

Na lotnisku

Aeroporto

Letisko

Letališče

Lentokenttä

Flygplats

F

=

Železnice

Jernbane

Schiene

Raudtee

Σιδηρόδρομος

Raila

Ferrocarril

Rail

Ferrovia

Dzelzceļš

Geležinkelis

Vasút

Ferrovija

Spoorweg

Na przejściu kolejowym

Caminho-de-ferro

Železnica

Železnica

Rautatie

Järnväg

P

=

Přístav

Havn

Hafen

Sadam

Λιμένας

Port

Puerto

Port

Porto

Osta

Uostas

Kikötő

Port

Zeehaven

Na przejściu morskim

Porto

Prístav

Pristanišče

Satama

Hamn

R

=

Silnice

Landevej

Straße

Maantee

Οδός

Road

Carretera

Route

Strada

Ceļš

Kelias

Közút

Triq

Weg

Na przejściu drogowym

Estrada

Cesta

Cesta

Maantie

Väg

4

=

Kontrolní středisko

Inspektionscenter

Kontrollzentrum

Kontrollkeskus

Κέντρo ελέγχου

Inspection centre

Centro de inspección

Centre d’inspection

Centro d’ispezione

Pārbaudes centrs

Kontrolės centras

Ellenőrző központ

Ċentru ta' spezzjoni

Inspectiecentrum

Ośrodek kontroli

Centro de inspecção

Inšpekčné stredisko

Kontrolno središče

Tarkastuskeskus

Kontrollcentrum

5

=

Produkty

Produkter

Erzeugnisse

Tooted

Προϊόντα

Products

Productos

Produits

Prodotti

Produkti

Produktai

Termékek

Prodotti

Producten

Produkty

Produtos

Produkty

Proizvodi

Tuotteet

Produkter

| HC | = | Všechny výrobky pro lidskou spotřebu
  Alle produkter til konsum
  Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse
  Kõik inimtarbitavad tooted
  Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση
  All Products for Human Consumption
  Todos los productos destinados al consumo humano
  Tous produits de consommation humaine
  Prodotti per il consumo umano
  Visi patēriņa produkti
  Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai
  Az emberi fogyasztásra szánt összes termék
  Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem
  Producten voor menselijke consumptie
  Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi
  Todos os produtos para consumo humano
  Všetky produkty na ľudskú spotrebu
  Vsi proizvodi za prehrano ljudi
  Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet
  Produkter avsedda för konsumtion |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Ostatní výrobky
  Andre produkter
  Andere Erzeugnisse
  Teised tooted
  Λοιπά προϊόντα
  Other Products
  Otros productos
  Autres produits
  Altri prodotti
  Citi produkti
  Kiti produktai
  Egyéb termékek
  Prodotti Oħra
  Andere producten
  Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi
  Outros produtos
  Ostatné produkty
  Drugi proizvodi
  Muut tuotteet
  Andra produkter |
| NT | = | žádné teplotní požadavky
  ingen temperaturkrav
  Ohne Temperaturanforderungen
  Ilma temperatuuri nõueteta
  Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία
  no temperature requirements
  Sin requisitos de temperatura
  sans conditions de température
  che non richiedono temperature specifiche
  Nav prasību attiecībā uz temperatūru
  Nėra temperatūros reikalavimų
  nincsenek hőmérsékleti követelmények
  ebda ħtiġijiet ta' temperatura
  geen temperaturen vereist
  Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  sem exigências quanto à temperatura
  Žiadne požiadavky na teplotu
  Nobenih temperaturnih zahtev
  Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia
  Inga krav på temperatur |
| T | = | Zmražené/chlazené výrobky
  Frosne/kølede produkter
  Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse
  Külmutatud/jahutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη
  Frozen/chilled products
  Productos congelados/refrigerados
  Produits congelés/réfrigérés
  Prodotti congelati/refrigerati
  Sasaldēti/atdzesēti produkti
  Užšaldyti/atšaldyti produktai
  Fagyasztott/hűtött termékek
  Prodotti ffriżati/mkessħin
  Bevroren/gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  Produtos congelados/refrigerados
  Mrazené/chladené produkty
  Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi
  Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet
  Frysta/kylda produkter |
| T(FR) | = | Zmražené výrobky
  Frosne produkter
  Gefrorene Erzeugnisse
  Külmutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα
  Frozen products
  Productos congelados
  Produits congelés
  Prodotti congelati
  Sasaldēti produkti
  Užšaldyti produktai
  Fagyasztott termékek
  Prodotti ffriżati
  Bevroren producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia
  Produtos congelados
  Mrazené produkty
  Zamrznjeni proizvodi
  Pakastetut tuotteet
  Frysta produkter |
| T(CH) | = | Chlazené výrobky
  Kølede produkter
  Gekühlte Erzeugnisse
  Jahutatud tooted
  Διατηρημένα με απλή ψύξη
  Chilled products
  Productos refrigerados
  Produits réfrigérés
  Prodotti refrigerati
  Atdzesēti produkti
  Atšaldyti produktai
  Hűtött termékek
  Prodotti mkessħin
  Gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia
  Produtos refrigerados
  Chladené produkty
  Ohlajeni proizvodi
  Jäähdytetyt tuotteet
  Kylda produkter |

HC

=

Všechny výrobky pro lidskou spotřebu

Alle produkter til konsum

Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse

Kõik inimtarbitavad tooted

Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση

All Products for Human Consumption

Todos los productos destinados al consumo humano

Tous produits de consommation humaine

Prodotti per il consumo umano

Visi patēriņa produkti

Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai

Az emberi fogyasztásra szánt összes termék

Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem

Producten voor menselijke consumptie

Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi

Todos os produtos para consumo humano

Všetky produkty na ľudskú spotrebu

Vsi proizvodi za prehrano ljudi

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

Produkter avsedda för konsumtion

NHC

=

Ostatní výrobky

Andre produkter

Andere Erzeugnisse

Teised tooted

Λοιπά προϊόντα

Other Products

Otros productos

Autres produits

Altri prodotti

Citi produkti

Kiti produktai

Egyéb termékek

Prodotti Oħra

Andere producten

Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi

Outros produtos

Ostatné produkty

Drugi proizvodi

Muut tuotteet

Andra produkter

NT

=

žádné teplotní požadavky

ingen temperaturkrav

Ohne Temperaturanforderungen

Ilma temperatuuri nõueteta

Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία

no temperature requirements

Sin requisitos de temperatura

sans conditions de température

che non richiedono temperature specifiche

Nav prasību attiecībā uz temperatūru

Nėra temperatūros reikalavimų

nincsenek hőmérsékleti követelmények

ebda ħtiġijiet ta' temperatura

geen temperaturen vereist

Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

sem exigências quanto à temperatura

Žiadne požiadavky na teplotu

Nobenih temperaturnih zahtev

Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia

Inga krav på temperatur

T

=

Zmražené/chlazené výrobky

Frosne/kølede produkter

Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse

Külmutatud/jahutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη

Frozen/chilled products

Productos congelados/refrigerados

Produits congelés/réfrigérés

Prodotti congelati/refrigerati

Sasaldēti/atdzesēti produkti

Užšaldyti/atšaldyti produktai

Fagyasztott/hűtött termékek

Prodotti ffriżati/mkessħin

Bevroren/gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

Produtos congelados/refrigerados

Mrazené/chladené produkty

Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi

Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet

Frysta/kylda produkter

T(FR)

=

Zmražené výrobky

Frosne produkter

Gefrorene Erzeugnisse

Külmutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα

Frozen products

Productos congelados

Produits congelés

Prodotti congelati

Sasaldēti produkti

Užšaldyti produktai

Fagyasztott termékek

Prodotti ffriżati

Bevroren producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia

Produtos congelados

Mrazené produkty

Zamrznjeni proizvodi

Pakastetut tuotteet

Frysta produkter

T(CH)

=

Chlazené výrobky

Kølede produkter

Gekühlte Erzeugnisse

Jahutatud tooted

Διατηρημένα με απλή ψύξη

Chilled products

Productos refrigerados

Produits réfrigérés

Prodotti refrigerati

Atdzesēti produkti

Atšaldyti produktai

Hűtött termékek

Prodotti mkessħin

Gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia

Produtos refrigerados

Chladené produkty

Ohlajeni proizvodi

Jäähdytetyt tuotteet

Kylda produkter

6

=

Živá zvířata

Levende dyr

Lebende Tiere

Elusloomad

Ζωντανά ζώα

Live animals

Animales vivos

Animaux vivants

Animali vivi

Dzīvi dzīvnieki

Gyvi gyvūnai

Élő állatok

Annimali ħajjin

Levende dieren

Zwierzęta

Animais vivos

Živé zvieratá

Žive živali

Elävät eläimet

Levande djur

| U | = | Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci
  Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen
  Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde
  Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused
  Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα
  Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds
  Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes
  Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages
  Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici
  Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži
  Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai
  Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások
  Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen
  Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi
  Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens
  Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate
  Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky
  Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji
  Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet
  Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS
  Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF
  Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt
  Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased
  Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου
  Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC
  Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo
  Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil
  Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio
  Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK
  Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB
  A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék
  Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE
  Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad
  Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG
  Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho
  Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS
  Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS
  Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY
  Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG |
| O | = | Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)
  Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)
  Andere Tiere (einschließlich Zootiere)
  Teised loomad (k.a loomaaia loomad)
  Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)
  Other animals (including zoo animals)
  Otros animales (incluidos los de zoológico)
  Autres animaux (y compris animaux de zoos)
  Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)
  Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)
  Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)
  egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)
  Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)
  Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)
  Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)
  Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)
  Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)
  Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)
  Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)
  Andra djur (även djur från djurparker) |

U

=

Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci

Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen

Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde

Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα

Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds

Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes

Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages

Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici

Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži

Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai

Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások

Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen

Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi

Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens

Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate

Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky

Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur

E

=

Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS

Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF

Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased

Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου

Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC

Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo

Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil

Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio

Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK

Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB

A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék

Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE

Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad

Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG

Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho

Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS

Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS

Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY

Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG

O

=

Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)

Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)

Andere Tiere (einschließlich Zootiere)

Teised loomad (k.a loomaaia loomad)

Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)

Other animals (including zoo animals)

Otros animales (incluidos los de zoológico)

Autres animaux (y compris animaux de zoos)

Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)

Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)

Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)

egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)

Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)

Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)

Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)

Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)

Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)

Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)

Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)

Andra djur (även djur från djurparker)

5-6

=

Zvláštní poznámky

Særlige betingelser

Spezielle Bemerkungen

Erimärkused

Ειδικές παρατηρήσεις

Special remarks

Menciones especiales

Mentions spéciales

Note particolari

Īpašas atzīmes

Specialios pastabos

Különleges észrevételek

Rimarki speċjali

Bijzondere opmerkingen

Szczególne uwagi

Menções especiais

Osobitné poznámky

Posebne opombe

Erityismainintoja

Anmärkningar

| (*) | = | Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6
  Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6
  Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt
  Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6
  Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6
  Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6
  Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)
  Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6
  Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6
  Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6
  Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse
  További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van
  Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6
  Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6
  Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6
  Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6
  Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6
  Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6
  Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään
  Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6 |
| --- | --- | --- |
| (1) | = | Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES
  Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF
  Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde
  Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel
  Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου
  Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC
  De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo
  Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil
  Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio
  Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu
  Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą
  A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva
  Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE
  Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad
  Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE
  Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho
  Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES
  Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES
  Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti
  Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG |
| (2) | = | Pouze balené výrobky
  Kun emballerede produkter
  Nur umhüllte Erzeugnisse
  Ainult pakitud tooted
  Συσκευασμένα προϊόντα μόνο
  Packed products only
  Únicamente productos embalados
  Produits emballés uniquement
  Prodotti imballati unicamente
  Tikai fasēti produkti
  Tiktai supakuoti produktai
  Csak becsomagolt áruk
  Prodotti ppakkjati biss
  Uitsluitend verpakte producten
  Tylko produkty pakowane
  Apenas produtos embalados
  Len balené produkty
  Samo pakirani proizvodi
  Ainoastaan pakatut tuotteet
  Endast förpackade produkter |
| (3) | = | Pouze rybářské výrobky
  Kun fiskeprodukter
  Ausschließlich Fischereierzeugnisse
  Ainult pakitud kalatooted
  Αλιεύματα μόνο
  Fishery products only
  Únicamente productos pesqueros
  Produits de la pêche uniquement
  Prodotti della pesca unicamente
  Tikai zivju produkti
  Tiktai žuvininkystės produktai
  Csak halászati termékek
  Prodotti tas-sajd biss
  Uitsluitend visserijproducten
  Tylko produkty rybne
  Apenas produtos da pesca
  Len produkty rybolovu
  Samo ribiški proizvodi
  Ainoastaan kalastustuotteet
  Endast fiskeriprodukter |
| (4) | = | Pouze živočišné bílkoviny
  Kun animalske proteiner
  Nur tierisches Eiweiß
  Ainult loomsed valgud
  Ζωικές πρωτεΐνες μόνο
  Animal proteins only
  Únicamente proteínas animales
  Uniquement protéines animales
  Unicamente proteine animali
  Tikai dzīvnieku proteīns
  Tiktai gyvuliniai baltymai
  Csak állati fehérjék
  Proteini ta' l-annimali biss
  Uitsluitend dierlijke eiwitten
  Tylko białko zwierzęce
  Apenas proteínas animais
  Len živočíšne bielkoviny
  Samo živalske beljakovine
  Ainoastaan eläinproteiinit
  Endast djurprotein |
| (5) | = | Pouze surové kůže s vlnou
  Kun uld, skind og huder
  Nur Wolle, Häute und Felle
  Ainult villad, karusnahad ja loomanahad
  Έριο και δέρματα μόνο
  Wool hides and skins only
  Únicamente lana, cueros y pieles
  Laine et peaux uniquement
  Lana e pelli unicamente
  Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas
  Tiktai vilnos, kailiai ir odos
  Csak irhák és bőrök
  Ġlud tas-suf biss
  Uitsluitend wol, huiden en vellen
  Tylko skóry futerkowe i inne
  Apenas lã e peles
  Len vlnené prikrýrky a kože
  Samo kožuh in koža
  Ainoastaan villa, vuodat ja nahat
  Endast ull, hudar och skinn |
| (6) | = | Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky
  Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle
  Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier
  Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid
  Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια
  Only liquid fats, oils, and fish oils
  Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado
  Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement
  Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce
  Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa
  Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai
  Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok
  Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss
  Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie
  Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne
  Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe
  Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje
  Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja
  Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt
  Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor |
| (7) | = | Islandští poníci (pouze od dubna do října)
  Islandske ponyer (kun fra april til oktober)
  Islandponys (nur von April bis Oktober)
  Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)
  Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)
  Icelandic ponies (from April to October only)
  Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)
  Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)
  Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)
  Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)
  Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)
  Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)
  Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))
  IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)
  Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)
  Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)
  Islandské poníky (len od apríla do októbra)
  Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)
  Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)
  Islandshästar (endast från april till oktober) |
| (8) | = | Pouze koňovití
  Kun enhovede dyr
  Nur Einhufer
  Ainult hobuslased
  Μόνο ιπποειδή
  Equidaes only
  Équidos únicamente
  Équidés uniquement
  Unicamente equidi
  Tikai Equidae

  Tiktai kanopiniai
  Csak lófélék
  Ekwidi biss
  Uitsluitend paardachtigen
  Tylko koniowate
  Apenas equídeos
  Len zvieratá koňovité
  Samo equidae
  Ainoastaan hevoset
  Endast hästdjur |
| (9) | = | Pouze tropické ryby
  Kun tropiske fisk
  Nur tropische Fische
  Ainult troopilised kalad
  Τροπικά ψάρια μόνο
  Tropical fish only
  Únicamente peces tropicales
  Poissons tropicaux uniquement
  Unicamente pesci tropicali
  Tikai tropu zivis
  Tiktai tropinės žuvys
  Csak trópusi halak
  Ħut tropikali biss
  Uitsluitend tropische vissen
  Tylko ryby tropikalne
  Apenas peixes tropicais
  Len tropické ryby
  Samo tropske ribe
  Ainoastaan trooppiset kalat
  Endast tropiska fiskar |
| (10) | = | Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci
  Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle
  Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel
  Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased
  Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή
  Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites
  Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas
  Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites
  Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti
  Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites
  Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius
  Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak
  qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss
  Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)
  Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe
  Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites
  Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce
  Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči
  Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut
  Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar |
| (11) | = | Pouze krmiva ve velkém
  Kun foderstoffer i løs afladning
  Nur Futtermittel als Schüttgut
  Ainult pakendamata loomatoit
  Ζωοτροφές χύμα μόνο
  Only feedstuffs in bulk
  Únicamente alimentos a granel para animales
  Aliments pour animaux en vrac uniquement
  Alimenti per animali in massa unicamente
  Tikai beramā lopbarība
  Tiktai neįpakuoti pašarai
  Csak ömlesztett takarmányok
  Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss
  Uitsluitend onverpakte diervoeders
  Tylko żywność luzem
  Apenas alimentos para animais a granel
  Len voľne uložené krmivá
  Samo krma v razsutem stanju
  Ainoastaan pakkaamaton rehu
  Endast foder i lösvikt |
| (12) | = | Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.
  Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.
  Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.
  Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul
  Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.
  For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.
  En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.
  Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.
  Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.
  (U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam
  (U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai
  Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.
  Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss
  Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.
  Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo
  Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.
  Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO
  Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.
  Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.
  För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker. |
| (13) | = | Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).
  Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).
  Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.
  Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).
  Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.
  Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.
  Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.
  Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).
  Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.
  Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004). |
| (14) | = | Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.
  Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.
  Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.
  Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla
  Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.
  Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation
  Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.
  Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.
  Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.
  Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.
  Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.
  Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.
  Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti
  Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.
  Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.
  Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.
  Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.
  Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.
  Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.
  För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning. |

(*)

=

Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6

Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6

Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt

Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6

Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6

Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6

Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)

Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6

Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6

Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6

Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse

További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van

Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6

Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6

Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6

Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6

Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6

Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6

Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään

Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6

(1)

=

Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES

Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF

Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde

Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel

Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου

Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC

De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo

Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil

Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio

Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu

Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą

A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva

Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE

Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad

Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE

Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho

Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES

Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti

Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG

(2)

=

Pouze balené výrobky

Kun emballerede produkter

Nur umhüllte Erzeugnisse

Ainult pakitud tooted

Συσκευασμένα προϊόντα μόνο

Packed products only

Únicamente productos embalados

Produits emballés uniquement

Prodotti imballati unicamente

Tikai fasēti produkti

Tiktai supakuoti produktai

Csak becsomagolt áruk

Prodotti ppakkjati biss

Uitsluitend verpakte producten

Tylko produkty pakowane

Apenas produtos embalados

Len balené produkty

Samo pakirani proizvodi

Ainoastaan pakatut tuotteet

Endast förpackade produkter

(3)

=

Pouze rybářské výrobky

Kun fiskeprodukter

Ausschließlich Fischereierzeugnisse

Ainult pakitud kalatooted

Αλιεύματα μόνο

Fishery products only

Únicamente productos pesqueros

Produits de la pêche uniquement

Prodotti della pesca unicamente

Tikai zivju produkti

Tiktai žuvininkystės produktai

Csak halászati termékek

Prodotti tas-sajd biss

Uitsluitend visserijproducten

Tylko produkty rybne

Apenas produtos da pesca

Len produkty rybolovu

Samo ribiški proizvodi

Ainoastaan kalastustuotteet

Endast fiskeriprodukter

(4)

=

Pouze živočišné bílkoviny

Kun animalske proteiner

Nur tierisches Eiweiß

Ainult loomsed valgud

Ζωικές πρωτεΐνες μόνο

Animal proteins only

Únicamente proteínas animales

Uniquement protéines animales

Unicamente proteine animali

Tikai dzīvnieku proteīns

Tiktai gyvuliniai baltymai

Csak állati fehérjék

Proteini ta' l-annimali biss

Uitsluitend dierlijke eiwitten

Tylko białko zwierzęce

Apenas proteínas animais

Len živočíšne bielkoviny

Samo živalske beljakovine

Ainoastaan eläinproteiinit

Endast djurprotein

(5)

=

Pouze surové kůže s vlnou

Kun uld, skind og huder

Nur Wolle, Häute und Felle

Ainult villad, karusnahad ja loomanahad

Έριο και δέρματα μόνο

Wool hides and skins only

Únicamente lana, cueros y pieles

Laine et peaux uniquement

Lana e pelli unicamente

Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas

Tiktai vilnos, kailiai ir odos

Csak irhák és bőrök

Ġlud tas-suf biss

Uitsluitend wol, huiden en vellen

Tylko skóry futerkowe i inne

Apenas lã e peles

Len vlnené prikrýrky a kože

Samo kožuh in koža

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

Endast ull, hudar och skinn

(6)

=

Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky

Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle

Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια

Only liquid fats, oils, and fish oils

Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado

Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement

Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce

Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa

Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai

Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok

Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss

Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie

Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne

Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe

Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje

Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor

(7)

=

Islandští poníci (pouze od dubna do října)

Islandske ponyer (kun fra april til oktober)

Islandponys (nur von April bis Oktober)

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)

Icelandic ponies (from April to October only)

Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)

Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)

Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)

Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)

Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)

Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)

Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))

IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)

Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)

Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)

Islandské poníky (len od apríla do októbra)

Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

Islandshästar (endast från april till oktober)

(8)

=

Pouze koňovití

Kun enhovede dyr

Nur Einhufer

Ainult hobuslased

Μόνο ιπποειδή

Equidaes only

Équidos únicamente

Équidés uniquement

Unicamente equidi

Tikai Equidae

Tiktai kanopiniai

Csak lófélék

Ekwidi biss

Uitsluitend paardachtigen

Tylko koniowate

Apenas equídeos

Len zvieratá koňovité

Samo equidae

Ainoastaan hevoset

Endast hästdjur

(9)

=

Pouze tropické ryby

Kun tropiske fisk

Nur tropische Fische

Ainult troopilised kalad

Τροπικά ψάρια μόνο

Tropical fish only

Únicamente peces tropicales

Poissons tropicaux uniquement

Unicamente pesci tropicali

Tikai tropu zivis

Tiktai tropinės žuvys

Csak trópusi halak

Ħut tropikali biss

Uitsluitend tropische vissen

Tylko ryby tropikalne

Apenas peixes tropicais

Len tropické ryby

Samo tropske ribe

Ainoastaan trooppiset kalat

Endast tropiska fiskar

(10)

=

Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci

Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle

Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased

Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή

Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites

Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas

Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites

Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti

Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites

Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius

Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak

qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss

Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)

Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe

Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites

Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce

Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut

Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar

(11)

=

Pouze krmiva ve velkém

Kun foderstoffer i løs afladning

Nur Futtermittel als Schüttgut

Ainult pakendamata loomatoit

Ζωοτροφές χύμα μόνο

Only feedstuffs in bulk

Únicamente alimentos a granel para animales

Aliments pour animaux en vrac uniquement

Alimenti per animali in massa unicamente

Tikai beramā lopbarība

Tiktai neįpakuoti pašarai

Csak ömlesztett takarmányok

Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss

Uitsluitend onverpakte diervoeders

Tylko żywność luzem

Apenas alimentos para animais a granel

Len voľne uložené krmivá

Samo krma v razsutem stanju

Ainoastaan pakkaamaton rehu

Endast foder i lösvikt

(12)

=

Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.

Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.

Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.

Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul

Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.

For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.

En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.

Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.

Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.

(U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam

(U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai

Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.

Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss

Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.

Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo

Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.

Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO

Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.

För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker.

(13)

=

Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).

Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).

Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.

Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).

Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.

Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.

Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.

Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).

Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.

Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004).

(14)

=

Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.

Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.

Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.

Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla

Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.

Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation

Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.

Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.

Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.

Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.

Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.

Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.

Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti

Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.

Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.

Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.

Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.

Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.

Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.

För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning.

Země: BelgieLand: BelgienLand: BelgienRiik: BelgiaΧώρα: ΒέλγιοCountry: BelgiumPaís: BélgicaPays: BelgiquePaese: BelgioValsts: BeļģijaŠalis: BelgijaOrszág: BelgiumPajjiż: BelġjuLand: BelgiëKraj: BelgiaPaís: BélgicaKrajina: BelgickoDržava: BelgijaMaa: BelgiaLand: Belgien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antwerpen | 0502699 | P | | HC, NHC | |
| Brussel-Zaventem | 0502899 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | HC | |
| Centre 3 | NHC | U, E, O |
| Charleroi | 0503299 | A | | HC(2) | |
| Gent | 0502999 | P | | HC-NT(6) NHC-NT(6) | |
| Liège | 0503099 | A | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | U, E, O |
| Oostende | 0502599 | P | | HC-T(2) | |
| Oostende | 0503199 | A | Centre 1 | HC(2) | |
| Centre 2 | | E, O |
| Zeebrugge | 0502799 | P | OHCZ | HC, NHC | |
| FCT | HC | |

1

2

3

4

5

6

Antwerpen

0502699

P

HC, NHC

Brussel-Zaventem

0502899

A

Centre 1

HC

Centre 2

HC

Centre 3

NHC

U, E, O

Charleroi

0503299

A

HC(2)

Gent

0502999

P

HC-NT(6) NHC-NT(6)

Liège

0503099

A

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

U, E, O

Oostende

0502599

P

HC-T(2)

Oostende

0503199

A

Centre 1

HC(2)

Centre 2

E, O

Zeebrugge

0502799

P

OHCZ

HC, NHC

FCT

HC

Země: Česká republikaLand: TjekkietLand: Tschechische RepublikRiik: Tšehhi VabariikΧώρα: Τσεχική ΔημοκρατίαCountry: Czech RepublicPaís: República ChecaPays: République tchèquePaese: Repubblica cecaValsts: ČehijaŠalis: Čekijos RespublikaOrszág: Cseh KöztársaságPajjiż: Repubblika ĊekaLand: TsjechiëKraj: CzechyPaís: República ChecaKrajina: Česká republikaDržava: ČeškaMaa: TšekkiLand: Tjeckien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Praha-Ruzyně | 2200099 | A | | HC(2), NHC(2) | E, O |

1

2

3

4

5

6

Praha-Ruzyně

2200099

A

HC(2), NHC(2)

E, O

Země: DánskoLand: DanmarkLand: DänemarkRiik: TaaniΧώρα: ΔανίαCountry: DenmarkPaís: DinamarcaPays: DanemarkPaese: DanimarcaValsts: DānijaŠalis: DanijaOrszág: DániaPajjiż: DanimarkaLand: DenemarkenKraj: DaniaPaís: DinamarcaKrajina: DánskoDržava: DanskaMaa: TanskaLand: Danmark

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ålborg 1 | 0902299 | P | | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Ålborg 2 | 0951699 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Århus | 0902199 | P | | HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11) | |
| Esbjerg | 0902399 | P | | HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11) | |
| Fredericia | 0911099 | P | | HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11 | |
| Hanstholm | 0911399 | P | | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Hirtshals | 0911599 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Centre 2 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Billund | 0901799 | A | | HC-T(1)(2), NHC(2) | U, E, O |
| København | 0911699 | A | Centre 1 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 2 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| København | 0921699 | P | | HC(1), NHC | |
| Rønne | 0941699 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kolding | 0901899 | P | | NHC(11) | |
| Skagen | 0901999 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Ålborg 1

0902299

P

HC-T(FR)(1)(2)

Ålborg 2

0951699

P

HC(2), NHC(2)

Århus

0902199

P

HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11)

Esbjerg

0902399

P

HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11)

Fredericia

0911099

P

HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11

Hanstholm

0911399

P

HC-T(FR)(1)(3)

Hirtshals

0911599

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)(2)

Centre 2

HC-T(FR)(1)(2)

Billund

0901799

A

HC-T(1)(2), NHC(2)

U, E, O

København

0911699

A

Centre 1

HC(1)(2), NHC(2)

Centre 3

U, E, O

Centre 2

HC(1)(2), NHC(2)

København

0921699

P

HC(1), NHC

Rønne

0941699

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kolding

0901899

P

NHC(11)

Skagen

0901999

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Země: NěmeckoLand: TysklandLand: DeutschlandRiik: SaksamaaΧώρα: ΓερμανίαCountry: GermanyPaís: AlemaniaPays: AllemagnePaese: GermaniaValsts: VācijaŠalis: VokietijaOrszág: NémetországPajjiż: ĠermanjaLand: DuitslandKraj: NiemcyPaís: AlemanhaKrajina: NemeckoDržava: NemčijaMaa: SaksaLand: Tyskland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berlin-Tegel | 0150299 | A | | HC, NHC | O |
| Brake | 0151599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Bremen | 0150699 | P | | HC, NHC | |
| Bremerhaven | 0150799 | P | | HC, NHC | |
| Cuxhaven | 0151699 | P | IC 1 | HC-T (FR)(3) | |
| IC 2 | HC-T(FR)(3) | |
| Düsseldorf | 0151999 | A | | HC(2), NHT-CH(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Frankfurt/Main | 0151099 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hahn Airport | 0155999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Hamburg Flughafen | 0150999 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hamburg Hafen (*) | 0150899 | P | | HC, NHC | (*) E(7) |
| Hannover-Langenhagen | 0151799 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Kiel | 0152699 | P | | HC, NHC | E |
| Köln | 0152099 | A | | HC, NHC | O |
| Konstanz Straße | 0153199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Lübeck | 0152799 | P | | HC, NHC | U, E |
| München | 0149699 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Rostock | 0151399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Rügen | 0151199 | P | | HC,NHC | |
| Schönefeld | 0150599 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Stuttgart | 0149099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Weil/Rhein | 0149199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Weil/Rhein Mannheim | 0153299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Berlin-Tegel

0150299

A

HC, NHC

O

Brake

0151599

P

NHC-NT(4)

Bremen

0150699

P

HC, NHC

Bremerhaven

0150799

P

HC, NHC

Cuxhaven

0151699

P

IC 1

HC-T (FR)(3)

IC 2

HC-T(FR)(3)

Düsseldorf

0151999

A

HC(2), NHT-CH(2)

NHC-NT(2)

O

Frankfurt/Main

0151099

A

HC, NHC

U, E, O

Hahn Airport

0155999

A

HC(2), NHC(2)

O

Hamburg Flughafen

0150999

A

HC, NHC

U, E, O

Hamburg Hafen (*)

0150899

P

HC, NHC

(*) E(7)

Hannover-Langenhagen

0151799

A

HC(2), NHC(2)

O

Kiel

0152699

P

HC, NHC

E

Köln

0152099

A

HC, NHC

O

Konstanz Straße

0153199

R

HC, NHC

U, E, O

Lübeck

0152799

P

HC, NHC

U, E

München

0149699

A

HC(2), NHC(2)

O

Rostock

0151399

P

HC, NHC

U, E, O

Rügen

0151199

P

HC,NHC

Schönefeld

0150599

A

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Stuttgart

0149099

A

HC(2), NHC(2)

O

Weil/Rhein

0149199

R

HC, NHC

U, E, O

Weil/Rhein Mannheim

0153299

F

HC, NHC

Země: EstonskoLand: EstlandLand: EstlandRiik: EestiΧώρα: ΕσθονίαCountry: EstoniaPaís: EstoniaPays: EstoniePaese: EstoniaValsts: IgaunijaŠalis: EstijaOrszág: ÉsztországPajjiż: EstonjaLand: EstlandKraj: EstoniaPaís: EstóniaKrajina: EstónskoDržava: EstonijaMaa: ViroLand: Estland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luhamaa | 2300199 | R | | HC, NHC | U, E |
| Muuga | 2300399 | P | I/C 1 | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Narva | 2300299 | R | | HC, NHC-NT | O |
| Paldiski | 2300599 | P | | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Paljassaare | 2300499 | P | | HC-T(FR)(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Luhamaa

2300199

R

HC, NHC

U, E

Muuga

2300399

P

I/C 1

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Narva

2300299

R

HC, NHC-NT

O

Paldiski

2300599

P

HC(2), NHC-NT(2)

Paljassaare

2300499

P

HC-T(FR)(2)

O

Země: ŘeckoLand: GrækenlandLand: GriechenlandRiik: KreekaΧώρα: ΕλλάδαCountry: GreecePaís: GreciaPays: GrècePaese: GreciaValsts: GrieķijaŠalis: GraikijaOrszág: GörögországPajjiż: GreċjaLand: GriekenlandKraj: GrecjaPaís: GréciaKrajina: GréckoDržava: GrčijaMaa: KreikkaLand: Grekland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Evzoni | 1006099 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Athens International Airport | 1005599 | A | I/C 1 | HC(2), NHC-NT(2) | U, E, O |
| Idomeni | 1006299 | F | | | U, E |
| Kakavia | 1007099 | R | | HC(2), NHC-NT | |
| Neos Kafkassos | 1006399 | F | | HC(2), NHC-NT | U, E, O |
| Neos Kafkassos | 1006399 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ormenion (*) | 1006699 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O, (*) E |
| Peplos (*) | 1007299 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O |
| Pireas | 1005499 | P | | HC(2), NHC-NT, | |
| Promachonas | 1006199 | F | | | U, E, O |
| Promachonas | 1006199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Thessaloniki | 1005799 | A | | HC(2), NHC-NT, | O |
| Thessaloniki | 1005699 | P | | HC(2), NHC-NT | U, E |

1

2

3

4

5

6

Evzoni

1006099

R

HC, NHC

U, E, O

Athens International Airport

1005599

A

I/C 1

HC(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Idomeni

1006299

F

U, E

Kakavia

1007099

R

HC(2), NHC-NT

Neos Kafkassos

1006399

F

HC(2), NHC-NT

U, E, O

Neos Kafkassos

1006399

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Ormenion (*)

1006699

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O, (*) E

Peplos (*)

1007299

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O

Pireas

1005499

P

HC(2), NHC-NT,

Promachonas

1006199

F

U, E, O

Promachonas

1006199

R

HC, NHC

U, E, O

Thessaloniki

1005799

A

HC(2), NHC-NT,

O

Thessaloniki

1005699

P

HC(2), NHC-NT

U, E

Země: ŠpanělskoLand: SpanienLand: SpanienRiik: HispaaniaΧώρα: ΙσπανίαCountry: SpainPaís: EspañaPays: EspagnePaese: SpagnaValsts: SpānijaŠalis: IspanijaOrszág: SpanyolországPajjiż: SpanjaLand: SpanjeKraj: HiszpaniaPaís: EspanhaKrajina: ŠpanielskoDržava: ŠpanijaMaa: EspanjaLand: Spanien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Coruña — Laxe | 1148899 | P | A Coruña | HC, NHC | |
| Laxe | HC | |
| Algeciras | 1147599 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Alicante | 1149999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Alicante | 1148299 | P | | HC, NHC-NT | |
| Almería | 1150099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Almería | 1148399 | P | | HC, NHC | |
| Asturias | 1150199 | A | | HC(2) | |
| Barcelona | 1150299 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| Barcelona | 1147199 | P | | HC, NHC | |
| Bilbao | 1150399 | A | | HC(2), NHC(2), | O |
| Bilbao | 1148499 | P | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Cádiz | 1147499 | P | | HC, NHC | |
| Cartagena | 1148599 | P | | HC, NHC | |
| Castellón | 1149799 | P | | HC-NT, NHC-NT | |
| Gijón | 1148699 | P | | HC, NHC | |
| Gran Canaria | 1150499 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Huelva | 1148799 | P | Puerto Interior | HC | |
| Puerto Exterior | NHC-NT | |
| Las Palmas de Gran Canaria | 1148199 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Madrid | 1147899 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Flightcare | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | U, E, O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| SFS | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Málaga | 1150599 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| DHL | HC(2), NHC(2) | |
| Málaga | 1147399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Marín | 1149599 | P | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Palma de Mallorca | 1147999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Pasajes (*) | 1147799 | P | | HC (*), NHC (*) | |
| Santa Cruz de Tenerife | 1148099 | P | Dársena | HC | |
| Dique | NHC | U, E, O |
| Santander | 1150799 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Santander | 1148999 | P | | HC, NHC | |
| Santiago de Compostela | 1149899 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| San Sebastián (*) | 1150699 | A | | HC(2) (*), NHC(2) (*) | |
| Sevilla | 1150899 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Sevilla | 1149099 | P | | HC, NHC | |
| Tarragona | 1149199 | P | | HC, NHC | |
| Tenerife Norte | 1150999 | A | | HC(2) | |
| Tenerife Sur | 1149699 | A | Productos | HC(2), NHC(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Valencia | 1151099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Valencia | 1147299 | P | | HC, NHC | |
| Vigo | 1151199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Vigo | 1147699 | P | T. C. Guixar | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Pantalan 3 | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frioya | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(2,3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2,3) | |
| Vieirasa | HC-T(FR)(3) | |
| Fandicosta | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3) | |
| Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal | 1149499 | P | Vilagarcia | HC(2), NHC(2,11) | |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC | |
| Vitoria | 1149299 | A | Productos | HC(2), NHC-NT(2)
  NHC-T (CH)(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Zaragoza | 1149399 | A | | HC(2) | |

1

2

3

4

5

6

A Coruña — Laxe

1148899

P

A Coruña

HC, NHC

Laxe

HC

Algeciras

1147599

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Alicante

1149999

A

HC(2), NHC(2)

O

Alicante

1148299

P

HC, NHC-NT

Almería

1150099

A

HC(2), NHC(2)

O

Almería

1148399

P

HC, NHC

Asturias

1150199

A

HC(2)

Barcelona

1150299

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

Barcelona

1147199

P

HC, NHC

Bilbao

1150399

A

HC(2), NHC(2),

O

Bilbao

1148499

P

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Cádiz

1147499

P

HC, NHC

Cartagena

1148599

P

HC, NHC

Castellón

1149799

P

HC-NT, NHC-NT

Gijón

1148699

P

HC, NHC

Gran Canaria

1150499

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Huelva

1148799

P

Puerto Interior

HC

Puerto Exterior

NHC-NT

Las Palmas de Gran Canaria

1148199

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Madrid

1147899

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Flightcare

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

U, E, O

PER4

HC-T(CH)(2)

SFS

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Málaga

1150599

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

DHL

HC(2), NHC(2)

Málaga

1147399

P

HC, NHC

U, E, O

Marín

1149599

P

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Palma de Mallorca

1147999

A

HC(2), NHC(2)

O

Pasajes (*)

1147799

P

HC (*), NHC (*)

Santa Cruz de Tenerife

1148099

P

Dársena

HC

Dique

NHC

U, E, O

Santander

1150799

A

HC(2), NHC(2)

Santander

1148999

P

HC, NHC

Santiago de Compostela

1149899

A

HC(2), NHC(2)

San Sebastián (*)

1150699

A

HC(2) (*), NHC(2) (*)

Sevilla

1150899

A

HC(2), NHC(2)

O

Sevilla

1149099

P

HC, NHC

Tarragona

1149199

P

HC, NHC

Tenerife Norte

1150999

A

HC(2)

Tenerife Sur

1149699

A

Productos

HC(2), NHC(2)

Animales

U, E, O

Valencia

1151099

A

HC(2), NHC(2)

O

Valencia

1147299

P

HC, NHC

Vigo

1151199

A

HC(2), NHC(2)

Vigo

1147699

P

T. C. Guixar

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Pantalan 3

HC-T(FR)(2,3)

Frioya

HC-T(FR)(2,3)

Frigalsa

HC-T(FR)(2,3)

Pescanova

HC-T(FR)(2,3)

Vieirasa

HC-T(FR)(3)

Fandicosta

HC-T(FR)(2,3)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)

Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal

1149499

P

Vilagarcia

HC(2), NHC(2,11)

Ribeira

HC

Caramiñal

HC

Vitoria

1149299

A

Productos

HC(2), NHC-NT(2)

NHC-T (CH)(2)

Animales

U, E, O

Zaragoza

1149399

A

HC(2)

Země: FrancieLand: FrankrigLand: FrankreichRiik: PrantsusmaaΧώρα: ΓαλλίαCountry: FrancePaís: FranciaPays: FrancePaese: FranciaValsts: FrancijaŠalis: PrancūzijaOrszág: FranciaországPajjiż: FranzaLand: FrankrijkKraj: FrancjaPaís: FrançaKrajina: FrancúzskoDržava: FrancijaMaa: RanskaLand: Frankrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauvais | 0216099 | A | | | E |
| Bordeaux | 0213399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Bordeaux | 0213399 | P | | HC-NT | |
| Boulogne | 0216299 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3) | |
| Brest | 0212999 | A | | HC-T(CH)(1)(2) | |
| Brest | 0212999 | P | | HC-T(FR), NHC-T(FR) | |
| Châteauroux-Déols | 0213699 | A | | HC-T(2) | |
| Concarneau-Douarnenez | 0222999 | P | Concarneau | HC-T(1)(3) | |
| Douarnenez | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Deauville | 0211499 | A | | | E |
| Dunkerque | 0215999 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | |
| Ferney-Voltaire (Genève) | 0220199 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Le Havre | 0217699 | P | Hangar 56 | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Dugrand | HC-T(1) | |
| EFBS | HC-T(1) | |
| Fécamp | NHC-NT(6) | |
| Lorient | 0215699 | P | STEF TFE | HC-T(1), HC-NT | |
| CCIM | NHC | |
| Lyon-Saint-Exupéry | 0216999 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Marseille-Port | 0211399 | P | Hangar 14 | | U, E, O |
| Hangar 26-Mourepiane | NHC-NT | |
| Hôtel des services publics de la Madrague | HC-T(1), HC-NT | |
| Marseille-Fos-sur-Mer | 0231399 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Marseille-aéroport | 0221399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | O |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nice | 0210699 | A | | HC-T(CH)(2) | O |
| Orly | 0229499 | A | SFS | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Réunion-Port Réunion | 0229999 | P | | HC, NHC | O |
| Réunion-Roland-Garros | 0219999 | A | | HC, NHC | O |
| Roissy-Charles-de-Gaulle | 0219399 | A | Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Centre SFS | HC-T(1), HC-NT | |
| Station animalière | | U, E, O |
| Rouen | 0227699 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Malo | 0213599 | P | | NHC-NT | |
| Saint-Julien Bardonnex | 0217499 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | U, O |
| Sète | 0213499 | P | Sète | NHC-NT | |
| Frontignan | HC-T(1), HC-NT | |
| Toulouse-Blagnac | 0213199 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC | O |
| Vatry | 0215199 | A | | HC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Beauvais

0216099

A

E

Bordeaux

0213399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Bordeaux

0213399

P

HC-NT

Boulogne

0216299

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)

Brest

0212999

A

HC-T(CH)(1)(2)

Brest

0212999

P

HC-T(FR), NHC-T(FR)

Châteauroux-Déols

0213699

A

HC-T(2)

Concarneau-Douarnenez

0222999

P

Concarneau

HC-T(1)(3)

Douarnenez

HC-T(FR)(1)(3)

Deauville

0211499

A

E

Dunkerque

0215999

P

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

Ferney-Voltaire (Genève)

0220199

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Le Havre

0217699

P

Hangar 56

HC-T(1), HC-NT, NHC

Dugrand

HC-T(1)

EFBS

HC-T(1)

Fécamp

NHC-NT(6)

Lorient

0215699

P

STEF TFE

HC-T(1), HC-NT

CCIM

NHC

Lyon-Saint-Exupéry

0216999

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Marseille-Port

0211399

P

Hangar 14

U, E, O

Hangar 26-Mourepiane

NHC-NT

Hôtel des services publics de la Madrague

HC-T(1), HC-NT

Marseille-Fos-sur-Mer

0231399

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Marseille-aéroport

0221399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

O

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nice

0210699

A

HC-T(CH)(2)

O

Orly

0229499

A

SFS

HC-T(1), HC-NT, NHC

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Réunion-Port Réunion

0229999

P

HC, NHC

O

Réunion-Roland-Garros

0219999

A

HC, NHC

O

Roissy-Charles-de-Gaulle

0219399

A

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Centre SFS

HC-T(1), HC-NT

Station animalière

U, E, O

Rouen

0227699

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Louis-Bâle

0216899

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Saint-Louis-Bâle

0216899

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Malo

0213599

P

NHC-NT

Saint-Julien Bardonnex

0217499

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

U, O

Sète

0213499

P

Sète

NHC-NT

Frontignan

HC-T(1), HC-NT

Toulouse-Blagnac

0213199

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC

O

Vatry

0215199

A

HC-T(CH)(2)

Země: IrskoLand: IrlandLand: IrlandRiik: IirimaaΧώρα: ΙρλανδίαCountry: IrelandPaís: IrlandaPays: IrlandePaese: IrlandaValsts: ĪrijaŠalis: AirijaOrszág: ÍrországPajjiż: IrlandaLand: IerlandKraj: IrlandiaPaís: IrlandaKrajina: ÍrskoDržava: IrskaMaa: IrlantiLand: Irland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dublin Airport | 0802999 | A | | | E, O |
| Dublin Port | 0802899 | P | | HC, NHC | |
| Shannon | 0803199 | A | | HC(2)
  NHC(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dublin Airport

0802999

A

E, O

Dublin Port

0802899

P

HC, NHC

Shannon

0803199

A

HC(2)

NHC(2)

U, E, O

Země: ItálieLand: ItalienLand: ItalienRiik: ItaaliaΧώρα: ΙταλίαCountry: ItalyPaís: ItaliaPays: ItaliePaese: ItaliaValsts: ItālijaŠalis: ItalijaOrszág: OlaszországPajjiż: ItaljaLand: ItaliëKraj: WłochyPaís: ItáliaKrajina: TalianskoDržava: ItalijaMaa: ItaliaLand: Italien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ancona | 0310199 | A | | HC, NHC | |
| Ancona | 0300199 | P | | HC | |
| Bari | 0300299 | P | | HC, NHC | |
| Bergamo | 0303999 | A | | HC, NHC | |
| Bologna-Borgo Panigale | 0300499 | A | | HC, NHC | O |
| Campocologno | 0303199 | F | | | U |
| Chiasso | 0310599 | F | | HC, NHC | U, O |
| Chiasso | 0300599 | R | | HC, NHC | U, O |
| Gaeta | 0303299 | P | | HC-T(3) | |
| Genova | 0301099 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC, NHC-NT | |
| Calata Bettolo (terminal Grimaldi) | HC-T(FR) |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC, NHC-NT |
| Porto di Vado (Vado Ligure — Savona) | HC-T(FR), NHC-NT |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6) |
| Genova | 0311099 | A | | HC, NHC | O |
| Gioia Tauro | 0304099 | P | | HC, NHC | |
| Gran San Bernardo-Pollein | 0302099 | R | | HC, NHC | |
| La Spezia | 0303399 | P | | HC, NHC | U, E |
| Livorno — Pisa | 0301399 | P | Porto Commerciale | HC, NHC | |
| Sintermar | HC, NHC |
| Lorenzini | HC, NHC-NT |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC |
| Livorno — Pisa | 0304299 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Milano — Linate | 0301299 | A | | HC, NHC | O |
| Milano — Malpensa | 0301599 | A | Magazzini aeroportuali | HC, NHC | U, E, O |
| Cargo City | HC, NHC | O |
| Napoli | 0301899 | P | Molo Bausan | HC, NHC | |
| Napoli | 0311899 | A | | HC, NHC-NT | |
| Olbia | 0302299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Palermo | 0301999 | A | | HC, NHC | |
| Palermo | 0311999 | P | | HC, NHC | |
| Ravenna | 0303499 | P | Frigoterminal | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT | |
| Sapir 1 | NHC-NT |
| Sapir 2 | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT |
| Setramar | NHC-NT |
| Docks Cereali | NHC-NT |
| Reggio Calabria | 0301799 | P | | HC, NHC | O |
| Reggio Calabria | 0311799 | A | | HC, NHC | |
| Roma — Fiumicino | 0300899 | A | Alitalia | HC, NHC | O |
| Cargo City ADR | HC, NHC | E, O |
| Rimini | 0304199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Salerno | 0303599 | P | | HC, NHC | |
| Taranto | 0303699 | P | | HC, NHC | |
| Torino — Caselle | 0302599 | A | | HC-T(2), NHC-NT(2) | O |
| Trapani | 0303799 | P | | HC | |
| Trieste | 0302699 | P | Hangar 69 | HC, NHC | |
| Molo ‚O‘ | | U, E |
| Mag. FRIGOMAR | HC-T (*) | |
| Venezia | 0312799 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | |
| Venezia | 0302799 | P | | HC, NHC | |
| Verona | 0302999 | A | | HC(2) NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Ancona

0310199

A

HC, NHC

Ancona

0300199

P

HC

Bari

0300299

P

HC, NHC

Bergamo

0303999

A

HC, NHC

Bologna-Borgo Panigale

0300499

A

HC, NHC

O

Campocologno

0303199

F

U

Chiasso

0310599

F

HC, NHC

U, O

Chiasso

0300599

R

HC, NHC

U, O

Gaeta

0303299

P

HC-T(3)

Genova

0301099

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC, NHC-NT

Calata Bettolo (terminal Grimaldi)

HC-T(FR)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT

Porto di Voltri (Voltri)

HC, NHC-NT

Porto di Vado (Vado Ligure — Savona)

HC-T(FR), NHC-NT

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)

Genova

0311099

A

HC, NHC

O

Gioia Tauro

0304099

P

HC, NHC

Gran San Bernardo-Pollein

0302099

R

HC, NHC

La Spezia

0303399

P

HC, NHC

U, E

Livorno — Pisa

0301399

P

Porto Commerciale

HC, NHC

Sintermar

HC, NHC

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC

Livorno — Pisa

0304299

A

HC(2), NHC(2)

Milano — Linate

0301299

A

HC, NHC

O

Milano — Malpensa

0301599

A

Magazzini aeroportuali

HC, NHC

U, E, O

Cargo City

HC, NHC

O

Napoli

0301899

P

Molo Bausan

HC, NHC

Napoli

0311899

A

HC, NHC-NT

Olbia

0302299

P

HC-T(FR)(3)

Palermo

0301999

A

HC, NHC

Palermo

0311999

P

HC, NHC

Ravenna

0303499

P

Frigoterminal

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Sapir 1

NHC-NT

Sapir 2

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Setramar

NHC-NT

Docks Cereali

NHC-NT

Reggio Calabria

0301799

P

HC, NHC

O

Reggio Calabria

0311799

A

HC, NHC

Roma — Fiumicino

0300899

A

Alitalia

HC, NHC

O

Cargo City ADR

HC, NHC

E, O

Rimini

0304199

A

HC(2), NHC(2)

Salerno

0303599

P

HC, NHC

Taranto

0303699

P

HC, NHC

Torino — Caselle

0302599

A

HC-T(2), NHC-NT(2)

O

Trapani

0303799

P

HC

Trieste

0302699

P

Hangar 69

HC, NHC

Molo ‚O‘

U, E

Mag. FRIGOMAR

HC-T (*)

Venezia

0312799

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

Venezia

0302799

P

HC, NHC

Verona

0302999

A

HC(2) NHC(2)

Země: KyprLand: CypernLand: ZypernRiik: KüprosΧώρα: ΚύπροςCountry: CyprusPaís: ChiprePays: ChyprePaese: CiproValsts: KipraŠalis: KiprasOrszág: CiprusPajjiż: ĊipruLand: CyprusKraj: CyprPaís: ChipreKrajina: CyprusDržava: CiperMaa: KyprosLand: Cypern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Larnaka | 2140099 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Lemesos | 2150099 | P | | HC(2), NHC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Larnaka

2140099

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Lemesos

2150099

P

HC(2), NHC-NT

Země: LotyšskoLand: LetlandLand: LettlandRiik: LätiΧώρα: ΛεττονίαCountry: LatviaPaís: LetoniaPays: LettoniePaese: LettoniaValsts: LatvijaŠalis: LatvijaOrszág: LettországPajjiż: LatvjaLand: LetlandKraj: ŁotwaPaís: LetóniaKrajina: LotyšskoDržava: LatvijaMaa: LatviaLand: Lettland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daugavpils | 2981699 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | O |
| Grebņeva(14) | 2972199 | R | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Pātarnieki | 2973199 | R | IC1 | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| IC2 | | U, E, O |
| Rēzekne(14) | 2974299 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | |
| Rīga (Riga port) | 2921099 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Rīga (Baltmarine Terminal) | 2905099 | P | | HC-T(FR)(2) | |
| Terehova(14) | 2972299 | R | | HC, NHC-NT | E, O |
| Ventspils | 2931199 | P | | HC(2), NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Daugavpils

2981699

F

HC(2), NHC(NT)(2)

O

Grebņeva(14)

2972199

R

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Pātarnieki

2973199

R

IC1

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

IC2

U, E, O

Rēzekne(14)

2974299

F

HC(2), NHC(NT)(2)

Rīga (Riga port)

2921099

P

HC(2), NHC(2)

Rīga (Baltmarine Terminal)

2905099

P

HC-T(FR)(2)

Terehova(14)

2972299

R

HC, NHC-NT

E, O

Ventspils

2931199

P

HC(2), NHC(2)

Země: LitvaLand: LitauenLand: LitauenRiik: LeeduΧώρα: ΛιθουανίαCountry: LithuaniaPaís: LituaniaPays: LituaniePaese: LituaniaValsts: LietuvaŠalis: LietuvaOrszág: LitvániaPajjiż: LitwanjaLand: LitouwenKraj: LitwaPaís: LituâniaKrajina: LitvaDržava: LitvaMaa: LiettuaLand: Litauen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kena(14) | 3001399 | F | | HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Kybartai(14) | 3001899 | R | | HC, NHC | |
| Kybartai(14) | 3002199 | F | | HC, NHC | |
| Lavoriškės(14) | 3001199 | R | | HC, NHC | |
| Medininkai(14) | 3001299 | R | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | U, E, O |
| Molo | 3001699 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Malkų įlankos | 3001599 | P | | HC, NHC | |
| Pilies | 3002299 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Panemunė(14) | 3001799 | R | | HC, NHC | |
| Pagėgiai(14) | 3002099 | F | | HC, NHC | |
| Šalčininkai(14) | 3001499 | R | | HC, NHC | |
| Vilnius | 3001999 | A | | HC, NHC | O |

1

2

3

4

5

6

Kena(14)

3001399

F

HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT

Kybartai(14)

3001899

R

HC, NHC

Kybartai(14)

3002199

F

HC, NHC

Lavoriškės(14)

3001199

R

HC, NHC

Medininkai(14)

3001299

R

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

U, E, O

Molo

3001699

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Malkų įlankos

3001599

P

HC, NHC

Pilies

3002299

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Panemunė(14)

3001799

R

HC, NHC

Pagėgiai(14)

3002099

F

HC, NHC

Šalčininkai(14)

3001499

R

HC, NHC

Vilnius

3001999

A

HC, NHC

O

Země: LucemburskoLand: LuxembourgLand: LuxemburgRiik: LuksemburgΧώρα: ΛουξεμβούργοCountry: LuxembourgPaís: LuxemburgoPays: LuxembourgPaese: LussemburgoValsts: LuksemburgaŠalis: LiuksemburgasOrszág: LuxemburgPajjiż: LussemburguLand: LuxemburgKraj: LuksemburgPaís: LuxemburgoKrajina: LuxemburskoDržava: LuksemburgMaa: LuxemburgLand: Luxemburg

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luxembourg | 0600199 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 4 | NHC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Luxembourg

0600199

A

Centre 1

HC

Centre 2

NHC-NT

Centre 3

U, E, O

Centre 4

NHC-T(CH)(2)

Země: MaďarskoLand: UngarnLand: UngarnRiik: UngariΧώρα: ΟυγγαρίαCountry: HungaryPaís: HungríaPays: HongriePaese: UngheriaValsts: UngārijaŠalis: VengrijaOrszág: MagyarországPajjiż: UngerijaLand: HongarijeKraj: WęgryPaís: HungriaKrajina: MaďarskoDržava: MadžarskaMaa: UnkariLand: Ungern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Budapest-Ferihegy | 2400399 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Eperjeske | 2402899 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Gyékényes | 2400499 | F | | HC(2), NHC(2) | |
| Kelebia | 2402499 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Letenye | 2401199 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Nagylak (13) | 2401699 | R | | HC, NHC, | U, E, O |
| Röszke | 2402299 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Záhony | 2402799 | R | | HC, NHC-NT(2) | U, E |

1

2

3

4

5

6

Budapest-Ferihegy

2400399

A

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Eperjeske

2402899

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Gyékényes

2400499

F

HC(2), NHC(2)

Kelebia

2402499

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Letenye

2401199

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Nagylak (13)

2401699

R

HC, NHC,

U, E, O

Röszke

2402299

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Záhony

2402799

R

HC, NHC-NT(2)

U, E

Země: MaltaLand: MaltaLand: MaltaRiik: MaltaΧώρα: ΜάλταCountry: MaltaPaís: MaltaPays: MaltePaese: MaltaValsts: MaltaŠalis: MaltaOrszág: MáltaPajjiż: MaltaLand: MaltaKraj: MaltaPaís: MaltaKrajina: MaltaDržava: MaltaMaa: MaltaLand: Malta

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luqa | 3101099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Marsaxxlok | 3103099 | P | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Luqa

3101099

A

HC(2), NHC(2)

O

Marsaxxlok

3103099

P

HC, NHC

Země: NizozemskoLand: NederlandeneLand: NiederlandeRiik: MadalmaadΧώρα: Κάτω ΧώρεςCountry: NetherlandsPaís: Países BajosPays: Pays-BasPaese: Paesi BassiValsts: NīderlandeŠalis: NyderlandaiOrszág: HollandiaPajjiż: OlandaLand: NederlandKraj: NiderlandyPaís: Países BaixosKrajina: HolandskoDržava: NizozemskaMaa: AlankomaatLand: Nederländerna

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amsterdam | 0401399 | A | KLM-1 | HC(2), NHC | |
| Aero Ground Services | HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2) | O(9)(10) |
| KLM-2 | | U, E, O(12) |
| Freshport | HC(2) NHC(2) | O(9)(10) |
| Amsterdam | 0401799 | P | Cornelius Vrolijk | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Daalimpex Velzen | HC-T | |
| PCA | HC(2), NHC(2) | |
| Kloosterboer IJmuiden | HC-T(FR) | |
| Eemshaven | 0401899 | P | | HC-T(2), NHC-T(FR)(2) | |
| Harlingen | 0402099 | P | Daalimpex | HC-T | |
| Maastricht | 0401599 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Moerdijk | 0402699 | P | | HC-NT | |
| Rotterdam | 0401699 | P | EBS | NHC-NT(11) | |
| Eurofrigo Karimatastraat | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Eurofrigo, Abel Tasmanstraat | HC | |
| Kloosterboer | HC-T(FR) | |
| Wibaco | HC-T(FR)(2), HC-NT(2) | |
| Van Heezik | HC-T(FR)(2) | |
| Vlissingen | 0402199 | P | Van Bon | HC(2), NHC | |
| Kloosterboer | HC-T(2), HC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Amsterdam

0401399

A

KLM-1

HC(2), NHC

Aero Ground Services

HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)

O(9)(10)

KLM-2

U, E, O(12)

Freshport

HC(2) NHC(2)

O(9)(10)

Amsterdam

0401799

P

Cornelius Vrolijk

HC-T(FR)(2)(3)

Daalimpex Velzen

HC-T

PCA

HC(2), NHC(2)

Kloosterboer IJmuiden

HC-T(FR)

Eemshaven

0401899

P

HC-T(2), NHC-T(FR)(2)

Harlingen

0402099

P

Daalimpex

HC-T

Maastricht

0401599

A

HC, NHC

U, E, O

Moerdijk

0402699

P

HC-NT

Rotterdam

0401699

P

EBS

NHC-NT(11)

Eurofrigo Karimatastraat

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Eurofrigo, Abel Tasmanstraat

HC

Kloosterboer

HC-T(FR)

Wibaco

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

Van Heezik

HC-T(FR)(2)

Vlissingen

0402199

P

Van Bon

HC(2), NHC

Kloosterboer

HC-T(2), HC-NT

Země: RakouskoLand: ØstrigLand: ÖsterreichRiik: AustriaΧώρα: ΑυστρίαCountry: AustriaPaís: AustriaPays: AutrichePaese: AustriaValsts: AustrijaŠalis: AustrijaOrszág: AusztriaPajjiż: AwstrijaLand: OostenrijkKraj: AustriaPaís: ÁustriaKrajina: RakúskoDržava: AvstrijaMaa: ItävaltaLand: Österrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Feldkirch-Buchs | 1301399 | F | | HC-NT(2), NHC-NT | |
| Feldkirch-Tisis | 1301399 | R | | HC(2), NHC-NT | E |
| Höchst | 1300699 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Linz | 1300999 | A | | HC(2), NHC(2) | O, E, U(8) |
| Wien-Schwechat | 1301599 | A | | HC(2), NHC(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Feldkirch-Buchs

1301399

F

HC-NT(2), NHC-NT

Feldkirch-Tisis

1301399

R

HC(2), NHC-NT

E

Höchst

1300699

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Linz

1300999

A

HC(2), NHC(2)

O, E, U(8)

Wien-Schwechat

1301599

A

HC(2), NHC(2)

O

Země: PolskoLand: PolenLand: PolenRiik: PoolaΧώρα: ΠολωνίαCountry: PolandPaís: PoloniaPays: PolognePaese: PoloniaValsts: PolijaŠalis: LenkijaOrszág: LengyelországPajjiż: PolonjaLand: PolenKraj: PolskaPaís: PolóniaKrajina: PoľskoDržava: PoljskaMaa: PuolaLand: Polen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezledy(14) | 2528199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Gdynia | 2522199 | P | IC 1 | HC, NHC | U, E, O |
| IC 2 | HC-T (FR) | |
| Korczowa | 2518199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kukuryki-Koroszczyn | 2506199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kuźnica Białostocka(14) | 2520199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Świnoujście | 2532299 | P | | HC, NHC | |
| Szczecin | 2532199 | P | | HC, NHC | |
| Warszawa Okęcie | 2514199 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E,O |

1

2

3

4

5

6

Bezledy(14)

2528199

R

HC, NHC

U, E, O

Gdynia

2522199

P

IC 1

HC, NHC

U, E, O

IC 2

HC-T (FR)

Korczowa

2518199

R

HC, NHC

U, E, O

Kukuryki-Koroszczyn

2506199

R

HC, NHC

U, E, O

Kuźnica Białostocka(14)

2520199

R

HC, NHC

U, E, O

Świnoujście

2532299

P

HC, NHC

Szczecin

2532199

P

HC, NHC

Warszawa Okęcie

2514199

A

HC(2), NHC(2)

U, E,O

Země: PortugalskoLand: PortugalLand: PortugalRiik: PortugalΧώρα: ΠορτογαλίαCountry: PortugalPaís: PortugalPays: PortugalPaese: PortogalloValsts: PortugāleŠalis: PortugalijaOrszág: PortugáliaPajjiż: PortugallLand: PortugalKraj: PortugaliaPaís: PortugalKrajina: PortugalskoDržava: PortugalskaMaa: PortugaliLand: Portugal

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aveiro | 1204499 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Faro | 1203599 | A | | HC-T(2) | O |
| Funchal (Madeira) | 1205699 | A | | HC, NHC | O |
| Funchal (Madeira) | 1203699 | P | | HC-T | |
| Horta (Açores) | 1204299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Lisboa | 1203399 | A | Centre 1 | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Centre 2 | | U, E |
| Lisboa | 1203999 | P | Liscont | HC(2), NHC-NT | |
| Xabregas | HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT | |
| Docapesca | HC(2) | |
| Peniche | 1204699 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1203799 | A | | NHC-NT | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1205799 | P | | HC-T(FR)(3)
  NHC-T(FR)(3) | |
| Porto | 1203499 | A | | HC-T, NHC-NT | O |
| Porto | 1204099 | P | | HC-T, NHC-NT | |
| Praia da Vitória (Açores) | 1203899 | P | | | U, E |
| Setúbal | 1204899 | P | | HC(2), NHC | |
| Viana do Castelo | 1204399 | P | | HC-T(FR)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Aveiro

1204499

P

HC-T(FR)(3)

Faro

1203599

A

HC-T(2)

O

Funchal (Madeira)

1205699

A

HC, NHC

O

Funchal (Madeira)

1203699

P

HC-T

Horta (Açores)

1204299

P

HC-T(FR)(3)

Lisboa

1203399

A

Centre 1

HC(2), NHC-NT(2)

O

Centre 2

U, E

Lisboa

1203999

P

Liscont

HC(2), NHC-NT

Xabregas

HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT

Docapesca

HC(2)

Peniche

1204699

P

HC-T(FR)(3)

Ponta Delgada (Açores)

1203799

A

NHC-NT

Ponta Delgada (Açores)

1205799

P

HC-T(FR)(3)

NHC-T(FR)(3)

Porto

1203499

A

HC-T, NHC-NT

O

Porto

1204099

P

HC-T, NHC-NT

Praia da Vitória (Açores)

1203899

P

U, E

Setúbal

1204899

P

HC(2), NHC

Viana do Castelo

1204399

P

HC-T(FR)(3)

Země: SlovinskoLand: SlovenienLand: SlowenienRiik: SloveeniaΧώρα: ΣλοβενίαCountry: SloveniaPaís: EsloveniaPays: SlovéniePaese: SloveniaValsts: SlovēnijaŠalis: SlovėnijaOrszág: SzlovéniaPajjiż: SlovenjaLand: SloveniëKraj: SłoweniaPaís: EslovéniaKrajina: SlovinskoDržava: SlovenijaMaa: SloveniaLand: Slovenien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobova | 2600699 | F | | HC(2), NHC(2) | U, E |
| Jelsane | 2600299 | R | | HC, NHC-NT, NHC-T(CH) | O |
| Koper | 2600399 | P | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Ljubljana Brnik | 2600499 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Obrežje | 2600599 | R | | HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dobova

2600699

F

HC(2), NHC(2)

U, E

Jelsane

2600299

R

HC, NHC-NT, NHC-T(CH)

O

Koper

2600399

P

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Ljubljana Brnik

2600499

A

HC(2), NHC(2)

O

Obrežje

2600599

R

HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Země: SlovenskoLand: SlovakietLand: SlowakeiRiik: SlovakkiaΧώρα: ΣλοβακίαCountry: SlovakiaPaís: EslovaquiaPays: SlovaquiePaese: SlovacchiaValsts: SlovākijaŠalis: SlovakijaOrszág: SzlovákiaPajjiż: SlovakjaLand: SlowakijeKraj: SłowacjaPaís: EslováquiaKrajina: SlovenskoDržava: SlovaškaMaa: SlovakiaLand: Slovakien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyšné Nemecké | 3300199 | R | I/C 1 | HC, NHC | |
| I/C 2 | | U, E |
| Čierna nad Tisou | 3300299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Vyšné Nemecké

3300199

R

I/C 1

HC, NHC

I/C 2

U, E

Čierna nad Tisou

3300299

F

HC, NHC

Země: FinskoLand: FinlandLand: FinnlandRiik: SoomeΧώρα: ΦινλανδίαCountry: FinlandPaís: FinlandiaPays: FinlandePaese: FinlandiaValsts: SomijaŠalis: SuomijaOrszág: FinnországPajjiż: FinlandjaLand: FinlandKraj: FinlandiaPaís: FinlândiaKrajina: FínskoDržava: FinskaMaa: SuomiLand: Finland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hamina | 1420599 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Helsinki | 1410199 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Helsinki | 1400199 | P | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ivalo | 1411299 | R | | HC, NHC | |
| Vaalimaa | 1410599 | R | | HC, NHC | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Hamina

1420599

P

HC(2), NHC(2)

Helsinki

1410199

A

HC(2), NHC(2)

O

Helsinki

1400199

P

HC, NHC-NT

U, E, O

Ivalo

1411299

R

HC, NHC

Vaalimaa

1410599

R

HC, NHC

U, E, O

Země: ŠvédskoLand: SverigeLand: SchwedenRiik: RootsiΧώρα: ΣουηδίαCountry: SwedenPaís: SueciaPays: SuèdePaese: SveziaValsts: ZviedrijaŠalis: ŠvedijaOrszág: SvédországPajjiż: SvezjaLand: ZwedenKraj: SzwecjaPaís: SuéciaKrajina: ŠvédskoDržava: ŠvedskaMaa: RuotsiLand: Sverige

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Göteborg | 1614299 | P | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Göteborg–Landvetter | 1614199 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Helsingborg | 1612399 | P | | HC(1), NHC | |
| Norrköping | 1605199 | A | | | U, E |
| Norrköping | 1605299 | P | | HC(2) | |
| Stockholm | 1601199 | P | | HC(1) | |
| Stockholm–Arlanda | 1601299 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Varberg | 1613199 | P | | NHC | E(7) |

1

2

3

4

5

6

Göteborg

1614299

P

HC(1), NHC

U, E, O

Göteborg–Landvetter

1614199

A

HC(1), NHC

U, E, O

Helsingborg

1612399

P

HC(1), NHC

Norrköping

1605199

A

U, E

Norrköping

1605299

P

HC(2)

Stockholm

1601199

P

HC(1)

Stockholm–Arlanda

1601299

A

HC(1), NHC

U, E, O

Varberg

1613199

P

NHC

E(7)

Země: Spojené královstvíLand: Det Forenede KongerigeLand: Vereinigtes KönigreichRiik: ÜhendkuningriikΧώρα: Ηνωμένο ΒασίλειοCountry: United KingdomPaís: Reino UnidoPays: Royaume-UniPaese: Regno UnitoValsts: Apvienotā KaralisteŠalis: Jungtinė KaralystėOrszág: Egyesült KirályságPajjiż: Renju UnitLand: Verenigd KoninkrijkKraj: Zjednoczone KrólestwoPaís: Reino UnidoKrajina: Spojené kráľovstvoDržava: Združeno kraljestvoMaa: Yhdistynyt kuningaskuntaLand: Förenade kungariket

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aberdeen | 0730399 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Belfast | 0741099 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2) | |
| Belfast | 0740099 | P | | HC-T(FR)(1), NHC-T(FR), | |
| Bristol | 0711099 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| East Midlands | 0712199 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Falmouth | 0714299 | P | | HC-T(1), HC-NT(1) | |
| Felixstowe | 0713099 | P | TCEF | HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| ATEF | HC-NT(1) | |
| Gatwick | 0713299 | A | IC1 | | O |
| IC2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Glasgow | 0731099 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Glasson | 0710399 | P | | NHC-NT | |
| Goole | 0714099 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grangemouth | 0730899 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grimsby — Immingham | 0712299 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1) | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Grove Wharf Wharton | 0711599 | P | | NHC-NT | |
| Heathrow | 0712499 | A | Centre 1 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1(2) | |
| Animal Reception Centre | | U, E, O |
| Hull | 0714199 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Invergordon | 0730299 | P | | NHC-NT(4) | |
| Ipswich | 0713199 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Liverpool | 0712099 | P | | HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Luton | 0710099 | A | | | U, E |
| Manchester | 0713799 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | O(10) |
| Peterhead | 0730699 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Portsmouth | 0711299 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Prestwick | 0731199 | A | | | U, E |
| Shoreham | 0713499 | P | | NHC-NT(5) | |
| Southampton | 0711399 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Stansted | 0714399 | A | | HC-NT(1)(2), NHC-NT(2) | U, E |
| Sutton Bridge | 0713599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Thamesport | 0711899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Tilbury | 0710899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT“ | |

1

2

3

4

5

6

Aberdeen

0730399

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Belfast

0741099

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2)

Belfast

0740099

P

HC-T(FR)(1), NHC-T(FR),

Bristol

0711099

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT

East Midlands

0712199

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Falmouth

0714299

P

HC-T(1), HC-NT(1)

Felixstowe

0713099

P

TCEF

HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT

ATEF

HC-NT(1)

Gatwick

0713299

A

IC1

O

IC2

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Glasgow

0731099

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Glasson

0710399

P

NHC-NT

Goole

0714099

P

NHC-NT(4)

Grangemouth

0730899

P

NHC-NT(4)

Grimsby — Immingham

0712299

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)

Centre 2

NHC-NT

Grove Wharf Wharton

0711599

P

NHC-NT

Heathrow

0712499

A

Centre 1

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Centre 2

HC-T(1)(2), HC-NT(1(2)

Animal Reception Centre

U, E, O

Hull

0714199

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Invergordon

0730299

P

NHC-NT(4)

Ipswich

0713199

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Liverpool

0712099

P

HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT

Luton

0710099

A

U, E

Manchester

0713799

A

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

O(10)

Peterhead

0730699

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Portsmouth

0711299

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Prestwick

0731199

A

U, E

Shoreham

0713499

P

NHC-NT(5)

Southampton

0711399

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Stansted

0714399

A

HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)

U, E

Sutton Bridge

0713599

P

NHC-NT(4)

Thamesport

0711899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Tilbury

0710899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT“

---

PRILOGA II

Priloga k Odločbi 2002/459/ES se spremeni:

| 1. | V razdelku za mejne kontrolne točke v ESTONIJI
  se dodajo naslednji vpisi:







  „2300399 | P | Muuga |
| --- | --- | --- | --- |
| 2300299 | R | Narva“ |

1.

V razdelku za mejne kontrolne točke v ESTONIJI

se dodajo naslednji vpisi:

„2300399

P

Muuga

2300299

R

Narva“

| 2. | V razdelku za mejne kontrolne točke v ŠPANIJI
  se doda naslednji vpis:







  „1149799 | P | Castellón“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

V razdelku za mejne kontrolne točke v ŠPANIJI

se doda naslednji vpis:

„1149799

P

Castellón“

| 3. | V razdelku za mejne kontrolne točke v FRANCIJI
  se črtajo naslednji vpisi:







  „0211799 | P | La Rochelle Rochefort |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210199 | R | Divonne“ |

3.

V razdelku za mejne kontrolne točke v FRANCIJI

se črtajo naslednji vpisi:

„0211799

P

La Rochelle Rochefort

0210199

R

Divonne“

| 4. | V razdelku za mejne kontrolne točke v NEMČIJI
  se doda naslednji vpis:







  „015199 | P | Rügen“ |
| --- | --- | --- | --- |

4.

V razdelku za mejne kontrolne točke v NEMČIJI

se doda naslednji vpis:

„015199

P

Rügen“

| 5. | V razdelku za mejne kontrolne točke na MADŽARSKEM
  se dodajo naslednji vpisi:







  „2402899 | F | Eperjeske |
| --- | --- | --- | --- |
| 2400499 | F | Gyékényes, |
| 2402499 | F | Kelebia“ |

5.

V razdelku za mejne kontrolne točke na MADŽARSKEM

se dodajo naslednji vpisi:

„2402899

F

Eperjeske

2400499

F

Gyékényes,

2402499

F

Kelebia“

| 6. | V razdelku za mejne kontrolne točke v LATVIJI
  se dodajo naslednji vpisi:







  „2981699 | F | Daugavpils |
| --- | --- | --- | --- |
| 2972199 | R | Grebneva |
| 2974299 | F | Rezekne |
| 2921099 | P | Riga Port |
| 2905099 | P | Riga Baltmarine Terminal |
| 2931199 | P | Ventspils“ |

6.

V razdelku za mejne kontrolne točke v LATVIJI

se dodajo naslednji vpisi:

„2981699

F

Daugavpils

2972199

R

Grebneva

2974299

F

Rezekne

2921099

P

Riga Port

2905099

P

Riga Baltmarine Terminal

2931199

P

Ventspils“

| 7. | V razdelku za mejne kontrolne točke na MALTI
  se doda naslednji vpis:







  „3103099 | P | Marsaxxlok“ |
| --- | --- | --- | --- |

7.

V razdelku za mejne kontrolne točke na MALTI

se doda naslednji vpis:

„3103099

P

Marsaxxlok“

| 8. | V razdelku za mejne kontrolne točke v SLOVENIJI
  se dodajo naslednji vpisi:







  „2600699 | F | Dobova |
| --- | --- | --- | --- |
| 2600299 | R | Jelšane |
| 2600399 | P | Koper |
| 2600499 | A | Brnik“ |

8.

V razdelku za mejne kontrolne točke v SLOVENIJI

se dodajo naslednji vpisi:

„2600699

F

Dobova

2600299

R

Jelšane

2600399

P

Koper

2600499

A

Brnik“

| 9. | V razdelku za mejne kontrolne točke v ZDRUŽENEM KRALJESTVU
  se doda naslednji vpis:







  „0712999 | P | Tyne-Northshields“ |
| --- | --- | --- | --- |

9.

V razdelku za mejne kontrolne točke v ZDRUŽENEM KRALJESTVU

se doda naslednji vpis:

„0712999

P

Tyne-Northshields“

---

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/65

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 31. januarja 2005

o določitvi mehanizma za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za leta od 2003 do 2009 na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 134)

(Besedila v angleškem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, litovskem, nemškem, nizozemskem, poljskem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku so edino verodostojna)

(2005/103/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000 z dne 29. junija 2000 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (1), in zlasti člena 4(3)(ii) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ukrepi Skupnosti, zlasti iz Uredbe Sveta (ES) št. 3093/94 z dne 15. decembra 1994 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (2), ki jo je nadomestila Uredba (ES) št. 2037/2000, so v več letih pripeljali do zmanjšanja skupne porabe delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (HCFC). |
| --- | --- |

(1)

Ukrepi Skupnosti, zlasti iz Uredbe Sveta (ES) št. 3093/94 z dne 15. decembra 1994 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (2), ki jo je nadomestila Uredba (ES) št. 2037/2000, so v več letih pripeljali do zmanjšanja skupne porabe delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (HCFC).

| (2) | V okviru tega zmanjšanja so bile določene kvote za posamezne proizvajalce in uvoznike, ki temeljijo na preteklih tržnih deležih in so bile izračunane glede na dejavnik škodljivosti teh snovi za ozon. |
| --- | --- |

(2)

V okviru tega zmanjšanja so bile določene kvote za posamezne proizvajalce in uvoznike, ki temeljijo na preteklih tržnih deležih in so bile izračunane glede na dejavnik škodljivosti teh snovi za ozon.

| (3) | Od leta 1997 je bil trg teh snovi glede na različne uporabe stabilen. Skoraj dve tretjini HCFC sta bili uporabljeni za proizvodnjo pene, dokler ni bila ta uporaba HCFC dne 1. januarja 2003 prepovedana. |
| --- | --- |

(3)

Od leta 1997 je bil trg teh snovi glede na različne uporabe stabilen. Skoraj dve tretjini HCFC sta bili uporabljeni za proizvodnjo pene, dokler ni bila ta uporaba HCFC dne 1. januarja 2003 prepovedana.

| (4) | Da od 1. januarja 2003 uporabniki HCFC, ki izdelujejo proizvode iz nepenaste mase, ne bi bili prikrajšani zaradi sistema dodeljevanja, ki bi temeljil na preteklem tržnem deležu uporabe HCFC za proizvode iz penaste mase, je primerno zagotoviti nov mehanizem dodeljevanja za uporabo HCFC po tem datumu za izdelavo proizvodov iz nepenaste mase. Za leta od 2004 do 2009 velja za najprimernejši sistem dodeljevanja takšen sistem, ki temelji izključno na povprečnem, preteklem tržnem deležu HCFC, uporabljenih za izdelovanje proizvodov iz nepenaste mase. |
| --- | --- |

(4)

Da od 1. januarja 2003 uporabniki HCFC, ki izdelujejo proizvode iz nepenaste mase, ne bi bili prikrajšani zaradi sistema dodeljevanja, ki bi temeljil na preteklem tržnem deležu uporabe HCFC za proizvode iz penaste mase, je primerno zagotoviti nov mehanizem dodeljevanja za uporabo HCFC po tem datumu za izdelavo proizvodov iz nepenaste mase. Za leta od 2004 do 2009 velja za najprimernejši sistem dodeljevanja takšen sistem, ki temelji izključno na povprečnem, preteklem tržnem deležu HCFC, uporabljenih za izdelovanje proizvodov iz nepenaste mase.

| (5) | Primerno je, da se kvote, ki so na voljo uvoznikom, omejijo na njihov odstotni tržni delež v letu 1999, zagotoviti pa je treba tudi, da se kakršne koli uvozne kvote, ki niso bile zaprošene in dodeljene v določenem letu, na novo dodelijo registriranim uvoznikom HCFC. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da se kvote, ki so na voljo uvoznikom, omejijo na njihov odstotni tržni delež v letu 1999, zagotoviti pa je treba tudi, da se kakršne koli uvozne kvote, ki niso bile zaprošene in dodeljene v določenem letu, na novo dodelijo registriranim uvoznikom HCFC.

| (6) | Odločbo Komisije 654/2002/ES (3) z dne 12. avgusta 2002, ki je določila mehanizem za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike za leta od 2003 do 2009 na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000, je treba spremeniti, da se upoštevajo povečana kvota delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (skupina VIII) v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 2037/2000, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003, in pretekli tržni deleži podjetij v državah članicah, ki so pristopile dne 1. maja 2004. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo Komisije 654/2002/ES (3) z dne 12. avgusta 2002, ki je določila mehanizem za dodelitev kvot proizvajalcem in uvoznikom za delno halogenirane klorofluoroogljikovodike za leta od 2003 do 2009 na podlagi Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2037/2000, je treba spremeniti, da se upoštevajo povečana kvota delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov (skupina VIII) v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 2037/2000, kakor je bila spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003, in pretekli tržni deleži podjetij v državah članicah, ki so pristopile dne 1. maja 2004.

| (7) | Zaradi pravne jasnosti in preglednosti je treba Odločbo 2002/654/ES nadomestiti. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi pravne jasnosti in preglednosti je treba Odločbo 2002/654/ES nadomestiti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora, ustanovljenega s členom 18(1) Uredbe (ES) št. 2037/2000 –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej uredbi:

| (a) | „tržni delež za hladilno opremo“ pomeni povprečni tržni delež prodaje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za hladilno opremo, ki ga je imel proizvajalec v letih 1997, 1998 in 1999, izražen kot odstotek celotnega trga za hladilno opremo; |
| --- | --- |

(a)

„tržni delež za hladilno opremo“ pomeni povprečni tržni delež prodaje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za hladilno opremo, ki ga je imel proizvajalec v letih 1997, 1998 in 1999, izražen kot odstotek celotnega trga za hladilno opremo;

| (b) | „tržni delež za proizvodnjo pene“ pomeni povprečni tržni delež prodaje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za proizvodnjo pene, ki ga je imel proizvajalec v letih 1997, 1998 in 1999, izražen kot odstotek celotnega trga za proizvodnjo pene; in |
| --- | --- |

(b)

„tržni delež za proizvodnjo pene“ pomeni povprečni tržni delež prodaje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za proizvodnjo pene, ki ga je imel proizvajalec v letih 1997, 1998 in 1999, izražen kot odstotek celotnega trga za proizvodnjo pene; in

| (c) | „tržni delež za topila“ pomeni povprečni tržni delež prodaje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za topila, ki ga je imel proizvajalec v letih 1997, 1998 in 1999, izražen kot odstotek celotnega trga topil. |
| --- | --- |

(c)

„tržni delež za topila“ pomeni povprečni tržni delež prodaje delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za topila, ki ga je imel proizvajalec v letih 1997, 1998 in 1999, izražen kot odstotek celotnega trga topil.

Člen 2

Podlaga za izračun kvot

Okvirne količine, dodeljene za porabo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov za hladilno opremo, proizvodnjo pene in topila na podlagi deleža proizvajalcev pri obračunskih ravneh, določenih v členu 4(3)(i)(d) in (e) Uredbe (ES) št. 2037/2000, so navedene v Prilogi I k tej odločbi.

Tržni deleži za vsakega proizvajalca na ustreznih trgih so določeni v Prilogi II (4).

Člen 3

Kvote za proizvajalce

1.   Kvota obračunske ravni delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov iz člena 4(3)(i)(e) Uredbe (ES) št. 2037/2000, ki jih proizvajalec da na trg ali uporablja zase, za vsakega proizvajalca za leta od 2004 do 2007 ne presega zneska naslednjih elementov:

| (a) | tržnega deleža proizvajalca za hladilno opremo glede na skupno okvirno količino, dodeljeno za hladilno opremo v letu 2004; |
| --- | --- |

(a)

tržnega deleža proizvajalca za hladilno opremo glede na skupno okvirno količino, dodeljeno za hladilno opremo v letu 2004;

| (b) | tržnega deleža proizvajalca za topila glede na skupno okvirno količino, dodeljeno za topila v letu 2004. |
| --- | --- |

(b)

tržnega deleža proizvajalca za topila glede na skupno okvirno količino, dodeljeno za topila v letu 2004.

2.   Kvota obračunske ravni delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov iz člena 4(3)(i)(f) Uredbe (ES) št. 2037/2000, ki jih proizvajalec da na trg ali uporablja zase, za vsakega proizvajalca za leta od 2008 do 2009 v sorazmerju ne presega zneska naslednjih elementov:

| (a) | tržnega deleža proizvajalca za hladilno opremo glede na skupno okvirno količino, dodeljeno za hladilno opremo v letu 2004; |
| --- | --- |

(a)

tržnega deleža proizvajalca za hladilno opremo glede na skupno okvirno količino, dodeljeno za hladilno opremo v letu 2004;

| (b) | tržnega deleža proizvajalca za topila glede na skupno okvirno količino, dodeljeno za topila v letu 2004. |
| --- | --- |

(b)

tržnega deleža proizvajalca za topila glede na skupno okvirno količino, dodeljeno za topila v letu 2004.

Člen 4

Kvote za uvoznike

Obračunska raven delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki jih posamezen uvoznik sme dati na trg ali uporabljati zase, kot odstotek obračunske ravni iz člena 4(3)(i)(d), (e) in (f) Uredbe (ES) št. 2037/2000 ne presega njenega odstotnega deleža, dodeljenega v letu 1999.

Kakršne koli količine, ki jih ni mogoče dati na trg, ker uvozniki, ki so do tega upravičeni, niso zaprosili za uvozno kvoto, se na novo dodelijo tistim uvoznikom, ki so dobili uvozno kvoto.

Nedodeljena količina se razdeli vsem uvoznikom in izračuna sorazmerno z višino kvot, ki so za te uvoznike že določene.

Člen 5

Odločba 2002/654/ES je razveljavljena.

Sklicevanja na razveljavljeno odločbo se razumejo kot sklicevanja na to odločbo.

Člen 6

Ta odločba je naslovljena na naslednja podjetja:

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema SA

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Arkema Quimica SA |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos, 12 — planta 7 |
| E-28036 Madrid |

Arkema Quimica SA

Avenida de Burgos, 12 — planta 7

E-28036 Madrid

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| PO Box 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Kempenweg 90

PO Box 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Phosphoric Fertilizers Industry SA |
| --- | --- |
| Thessaloniki Plant |
| PO Box 10183 |
| GR-54110 Thessaloniki |

Phosphoric Fertilizers Industry SA

Thessaloniki Plant

PO Box 10183

GR-54110 Thessaloniki

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 — St Andrews Road |
| Avonmouth, Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46 — St Andrews Road

Avonmouth, Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Solvay Electrolyse France |
| --- | --- |
| 12 Cours Albert 1er |
| F-75383 Paris |

Solvay Electrolyse France

12 Cours Albert 1er

F-75383 Paris

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Iberica SL |
| --- | --- |
| Barcelona |
| Calle Mallorca 269 |
| E-08008 Barcelona |

Solvay Iberica SL

Barcelona

Calle Mallorca 269

E-08008 Barcelona

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | AB Ninolab |
| --- | --- |
| PO Box 137 |
| S-194 22 Upplands Väsby |

AB Ninolab

PO Box 137

S-194 22 Upplands Väsby

| | Advanced Chemical SA |
| --- | --- |
| C/ Balmes, 69 Pral 3o |
| E–08007 Barcelona |

Advanced Chemical SA

C/ Balmes, 69 Pral 3o

E–08007 Barcelona

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Asahi Glass Europe BV |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| 1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe BV

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn |
| B.P. 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec

Bld Henri Cahn

B.P. 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia S/A |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia S/A

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | BOC Gazy |
| --- | --- |
| ul. Pory 59 |
| PL-02-757 Warszawa |

BOC Gazy

ul. Pory 59

PL-02-757 Warszawa

| | Boucquillon NV |
| --- | --- |
| Nijverheidslaan 38 |
| B-8540 Deerlijk |

Boucquillon NV

Nijverheidslaan 38

B-8540 Deerlijk

| | Calorie |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc |
| B.P. 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc

B.P. 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraibes Froids SARL |
| --- | --- |
| B.P. 6033 |
| Ste Thérèse |
| 4,5 km Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France (Martinique) |

Caraibes Froids SARL

B.P. 6033

Ste Thérèse

4,5 km Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France (Martinique)

| | Celotex Limited |
| --- | --- |
| Lady Lane Industrial Estate |
| Hadleigh, Ipswich, Suffolk, |
| IP7 6BA |
| United Kingdom |

Celotex Limited

Lady Lane Industrial Estate

Hadleigh, Ipswich, Suffolk,

IP7 6BA

United Kingdom

| | Efisol |
| --- | --- |
| 14/24 Rue des Agglomérés |
| F-92024 Nanterre Cédex |

Efisol

14/24 Rue des Agglomérés

F-92024 Nanterre Cédex

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Tržaška 333 |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Empor d.o.o.

Tržaška 333

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Etis d.o.o.

Leskoškova 9a

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Fibran SA |
| --- | --- |
| 6th km Thessaloniki |
| Oreokastro |
| PO Box 40 306 |
| GR-560 10 Thessaloniki |

Fibran SA

6th km Thessaloniki

Oreokastro

PO Box 40 306

GR-560 10 Thessaloniki

| | Fiocco Trade SL |
| --- | --- |
| C/ Molina No 16, Pta 5 |
| E-46006 Valencia |

Fiocco Trade SL

C/ Molina No 16, Pta 5

E-46006 Valencia

| | G.AL.Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., Strovolos |
| PO Box 28385 |
| Nicosia, Cyprus |

G.AL.Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str., Strovolos

PO Box 28385

Nicosia, Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex SA |
| --- | --- |
| B.P. 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex SA

B.P. 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Genys UAB |
| --- | --- |
| Lazdiju 20 |
| Kaunas |
| Lithuania |

Genys UAB

Lazdiju 20

Kaunas

Lithuania

| | GU Thermo Technology Ltd |
| --- | --- |
| Greencool Refrigerants |
| Unit 12 |
| Park Gate Business Centre |
| Chandlers Way, Park Gate |
| Southampton SO31 1FQ |
| United Kingdom |

GU Thermo Technology Ltd

Greencool Refrigerants

Unit 12

Park Gate Business Centre

Chandlers Way, Park Gate

Southampton SO31 1FQ

United Kingdom

| | Guido Tazzetti & Co. |
| --- | --- |
| Strada Settimo 266 |
| I-10156 Torino |

Guido Tazzetti & Co.

Strada Settimo 266

I-10156 Torino

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | H&H International Ltd. |
| --- | --- |
| Richmond Bridge House |
| 419 Richmond Road |
| Richmond TW1 2EX |
| United Kingdom |

H&H International Ltd.

Richmond Bridge House

419 Richmond Road

Richmond TW1 2EX

United Kingdom

| | ICC Chemicals Ltd |
| --- | --- |
| Northbridge Road |
| Berkhamsted |
| Hertfordshire |
| HP4 1EF |
| United Kingdom |

ICC Chemicals Ltd

Northbridge Road

Berkhamsted

Hertfordshire

HP4 1EF

United Kingdom

| | Kal y Sol |
| --- | --- |
| P.I. Can Roca |
| C/Carrerada s/n, |
| E-08107 Martorelles (Barcelona) |

Kal y Sol

P.I. Can Roca

C/Carrerada s/n,

E-08107 Martorelles (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. J. Lea 112 |
| PL-30-133 Kraków |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

ul. J. Lea 112

PL-30-133 Kraków

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| 37 St. Kyriakides Ave. |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

37 St. Kyriakides Ave.

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme — Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme — Ertvelde

| | Nagase Europe Ltd |
| --- | --- |
| Berliner Allee 59 |
| D-40212 Düsseldorf |

Nagase Europe Ltd

Berliner Allee 59

D-40212 Düsseldorf

| | OU A Sektor |
| --- | --- |
| Kasteheina 6-9 |
| EE-31024 Kohtla-Järve |

OU A Sektor

Kasteheina 6-9

EE-31024 Kohtla-Järve

| | Plasfi SA |
| --- | --- |
| Ctra Montblanc, s/n |
| E-43420 Sta Coloma de Queralt |
| (Tarragona) |

Plasfi SA

Ctra Montblanc, s/n

E-43420 Sta Coloma de Queralt

(Tarragona)

| | Prodex-system sp. Z o.o. |
| --- | --- |
| 24th Artemidy ST |
| PL-01-497 Warsaw |

Prodex-system sp. Z o.o.

24th Artemidy ST

PL-01-497 Warsaw

| | PW Gaztech |
| --- | --- |
| ul. Kopernika 5 |
| PL-11-200 Bartoszyce |

PW Gaztech

ul. Kopernika 5

PL-11-200 Bartoszyce

| | Quimidroga SA |
| --- | --- |
| Calle Tuset 26 |
| E-08006 Barcelona |

Quimidroga SA

Calle Tuset 26

E-08006 Barcelona

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Resina Chemie BV |
| --- | --- |
| Korte Groningerweg 1A |
| 9607 PS Foxhol |
| Nederland |

Resina Chemie BV

Korte Groningerweg 1A

9607 PS Foxhol

Nederland

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products BV |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brelle |
| Nederland |

SJB Chemical Products BV

Wellerondom 11

3230 AG Brelle

Nederland

| | Solquimia Iberia SL |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia SL

C/Duque de Alba No 3, 1o

E-28012 Madrid

| | Synthesia Espanola SA |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Espanola SA

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Termo-Schiessl Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Raszynska 13 |
| PL-05-500 Piaseczno |

Termo-Schiessl Sp. z o.o.

ul. Raszynska 13

PL-05-500 Piaseczno

| | Universal Chemistry & Technology SpA |
| --- | --- |
| Viale A. Filippetti 20 |
| I-20122 Milano |

Universal Chemistry & Technology SpA

Viale A. Filippetti 20

I-20122 Milano

| | Vuoksi Yhtiö Oy |
| --- | --- |
| Lappeentie 12 |
| FIN-55100 Imatra |

Vuoksi Yhtiö Oy

Lappeentie 12

FIN-55100 Imatra

| | Wigmors |
| --- | --- |
| Irysowa str. # 5 |
| PL-51-117 Wroclaw |

Wigmors

Irysowa str. # 5

PL-51-117 Wroclaw

V Bruslju, 31. januarja 2005

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 244, 29.9.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2077/2004 (UL L 359, 4.12.2004, str. 28).

1

(2)  UL L 333, 22.12.1994, str. 1.

2

(3)  UL L 220, 15.8.2002, str. 59.

3

(4)  Priloga II ni objavljena, ker vsebuje zaupne poslovne informacije.

4

---

PRILOGA I

Okvirne količine, dodeljene za leta 2004 in 2005, izražene v tonah / dejavniku škodljivosti za ozon.

| Trg | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Hladilna oprema | 1 990,61 | 2 054,47 |
| Proizvodnja pene | 0,00 | 0,00 |
| Topila | 64,11 | 66,17 |
| Skupaj | 2 054,72 | 2 120,64 |

Trg

2004

2005

Hladilna oprema

1 990,61

2 054,47

Proizvodnja pene

0,00

0,00

Topila

64,11

66,17

Skupaj

2 054,72

2 120,64

---

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/71

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. februarja 2005

o spremembi Odločbe 2002/300/ES o seznamu odobrenih območij glede Bonamia ostreae in/ali Marteilia refringens

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 217)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/104/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/67/EGS z dne 28. januarja 1991 o pogojih v zvezi z zdravjem živali, ki urejajo dajanje živali in proizvodov iz ribogojstva na trg (1), in zlasti člena 5 Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2002/300/ES z dne 18. aprila 2002 o seznamu odobrenih območij glede Bonamia ostreae in/ali Marteilia refringens
   (2) določa območja v Skupnosti, za katera velja, da so brez bolezni mehkužcev Bonamia ostreae in/ali Marteilia refringens. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2002/300/ES z dne 18. aprila 2002 o seznamu odobrenih območij glede Bonamia ostreae in/ali Marteilia refringens
   (2) določa območja v Skupnosti, za katera velja, da so brez bolezni mehkužcev Bonamia ostreae in/ali Marteilia refringens.

| (2) | Danska je predložila dokazila za pridobitev statusa odobrenega območja glede Bonamia ostreae in Marteilia refringens za območje Limfjorden. Dokumentacija, ki jo je priskrbela, kaže, da navedeno območje izpolnjuje zahteve Direktive 91/67/EGS. Zato dobi status odobrenega območja in ga je treba dati na seznam odobrenih območij iz Odločbe 2002/300/ES. |
| --- | --- |

(2)

Danska je predložila dokazila za pridobitev statusa odobrenega območja glede Bonamia ostreae in Marteilia refringens za območje Limfjorden. Dokumentacija, ki jo je priskrbela, kaže, da navedeno območje izpolnjuje zahteve Direktive 91/67/EGS. Zato dobi status odobrenega območja in ga je treba dati na seznam odobrenih območij iz Odločbe 2002/300/ES.

| (3) | Poleg tega je Irska predložila zahtevo, da se naredi sprememba na seznamu območij v Irski, odobrenih glede na Bonamia ostreae v Odločbi 2002/300/ES, da se bolj podrobno izdela geografski opis enega od območij, okuženega z navedeno boleznijo. V skladu s tem je treba opis „Logmore, Belmullet“ nadomestiti z „Loughmore, Blacksod Bay“. |
| --- | --- |

(3)

Poleg tega je Irska predložila zahtevo, da se naredi sprememba na seznamu območij v Irski, odobrenih glede na Bonamia ostreae v Odločbi 2002/300/ES, da se bolj podrobno izdela geografski opis enega od območij, okuženega z navedeno boleznijo. V skladu s tem je treba opis „Logmore, Belmullet“ nadomestiti z „Loughmore, Blacksod Bay“.

| (4) | Odločbo 2002/300/ES je treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Odločbo 2002/300/ES je treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehransko verigo in zdravstveno varstvo živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2002/300/ES se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. februarja 2005

Za Komisijo

Markos KYPRIANOU

Član Komisije

---

(1)  UL L 46, 19.2.1991, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 103, 19.4.2002, str. 24. Odločba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Odločbo 2003/729/ES (UL L 262, 14.10.2003, str. 37).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA

OBMOČJA, ODOBRENA ZA ENO ALI VEČ BOLEZNI MEHKUŽCEV BONAMIA OSTREAE IN MARTEILIA REFRINGENS

1.A   Območja, ki so glede B. Ostreae odobrena na Irskem

| — | Vsa obala Irske z izjemo naslednjih šestih območij:






  — | Cork Harbour, |
| --- | --- | --- |

—

Vsa obala Irske z izjemo naslednjih šestih območij:

—

Cork Harbour,

| — | Galway Bay, |
| --- | --- |

—

Galway Bay,

| — | Ballinakill Harbour, |
| --- | --- |

—

Ballinakill Harbour,

| — | Clew Bay, |
| --- | --- |

—

Clew Bay,

| — | Achill Sound, |
| --- | --- |

—

Achill Sound,

| — | Logmore, Belmullet. |
| --- | --- |

—

Logmore, Belmullet.

1.B   Območja, ki so glede M. Refringens odobrena na Irskem

| — | Ves obalni pas Irske. |
| --- | --- |

—

Ves obalni pas Irske.

2.A   Območja, ki so glede B. Ostreae odobrena v Združenem kraljestvu, Kanalskih otokih in otoku Man

| — | Ves obalni pas Velike Britanije z izjemo naslednjih območij:






  — | južna obala Cornwalla od Lizarda do Start Pointa, |
| --- | --- | --- |

—

Ves obalni pas Velike Britanije z izjemo naslednjih območij:

—

južna obala Cornwalla od Lizarda do Start Pointa,

| — | območje okrog estuarija Solent od Portland Billa do Selsey Billa, |
| --- | --- |

—

območje okrog estuarija Solent od Portland Billa do Selsey Billa,

| — | območje vzdolž obale v Essexu od Shoeburynessa do Landguard Pointa. |
| --- | --- |

—

območje vzdolž obale v Essexu od Shoeburynessa do Landguard Pointa.

| — | Ves obalni pas Severne Irske. |
| --- | --- |

—

Ves obalni pas Severne Irske.

| — | Ves obalni pas Guernseyja in Herma. |
| --- | --- |

—

Ves obalni pas Guernseyja in Herma.

| — | Območje Jerseyja: območje sestavljata bibavični pas in neposredno obalno območje med srednjim nivojem visoke vode na otoku Jersey in navidezno črto, potegnjeno tri morske milje od srednjega nivoja nizke vode na otoku Jersey. Območje se nahaja v Normandijsko-Bretonskem zalivu, na južni strani Rokavskega preliva. |
| --- | --- |

—

Območje Jerseyja: območje sestavljata bibavični pas in neposredno obalno območje med srednjim nivojem visoke vode na otoku Jersey in navidezno črto, potegnjeno tri morske milje od srednjega nivoja nizke vode na otoku Jersey. Območje se nahaja v Normandijsko-Bretonskem zalivu, na južni strani Rokavskega preliva.

| — | Ves obalni pas otoka Man. |
| --- | --- |

—

Ves obalni pas otoka Man.

2.B   Območja, ki so glede M. Refringens odobrena v Združenem kraljestvu, Kanalskih otokih in otoku Man

| — | Ves obalni pas Velike Britanije. |
| --- | --- |

—

Ves obalni pas Velike Britanije.

| — | Ves obalni pas Severne Irske. |
| --- | --- |

—

Ves obalni pas Severne Irske.

| — | Ves obalni pas Guernseyja in Herma. |
| --- | --- |

—

Ves obalni pas Guernseyja in Herma.

| — | Območje Jerseyja: območje sestavljata bibavični pas in neposredno obalno območje med srednjim nivojem visoke vode na otoku Jersey in navidezno črto, potegnjeno tri morske milje od srednjega nivoja nizke vode na otoku Jersey. Območje se nahaja v Normandijsko-Bretonskem zalivu, na južni strani Rokavskega preliva. |
| --- | --- |

—

Območje Jerseyja: območje sestavljata bibavični pas in neposredno obalno območje med srednjim nivojem visoke vode na otoku Jersey in navidezno črto, potegnjeno tri morske milje od srednjega nivoja nizke vode na otoku Jersey. Območje se nahaja v Normandijsko-Bretonskem zalivu, na južni strani Rokavskega preliva.

| — | Ves obalni pas otoka Man. |
| --- | --- |

—

Ves obalni pas otoka Man.

3.   Območja, ki so glede B. Ostreae in M. Refringens odobrena na Danskem

| — | Limfjorden od Thyborøna na zahodu do Halsa na vzhodu.“ |
| --- | --- |

—

Limfjorden od Thyborøna na zahodu do Halsa na vzhodu.“

---

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/74 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/74

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. februarja 2005

o dovoljenju Švedski, da uporabi sistem, predviden v naslovu I Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1760/2000, namesto statističnih raziskav o govedu

(notificirana pod dokumentarno številko K(2005) 194)

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2005/105/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/24/EGS z dne 1. junija 1993 o izvajanju statističnih raziskav na področju govedoreje (1) in zlasti člena 1(2) in (3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Naslov I Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1760/2000 (2) določa sistem za identifikacijo in registracijo govedi. |
| --- | --- |

(1)

Naslov I Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1760/2000 (2) določa sistem za identifikacijo in registracijo govedi.

| (2) | Odločba Komisije 1999/693/ES priznava popolnoma operativni značaj švedske podatkovne zbirke o govedu (3). |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 1999/693/ES priznava popolnoma operativni značaj švedske podatkovne zbirke o govedu (3).

| (3) | V skladu z Direktivo 93/24/EGS se države članice na podlagi njihove zahteve pooblasti, da uporabijo upravne vire informacij namesto raziskav o govedu, v kolikor izpolnjujejo obveznosti navedene direktive. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 93/24/EGS se države članice na podlagi njihove zahteve pooblasti, da uporabijo upravne vire informacij namesto raziskav o govedu, v kolikor izpolnjujejo obveznosti navedene direktive.

| (4) | Za utemeljitev zahteve z dne 29. oktobra 2003 je Švedska posredovala tehnično dokumentacijo o strukturi in posodobitvi podatkovne zbirke iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000 ter o metodah izračunavanja statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Za utemeljitev zahteve z dne 29. oktobra 2003 je Švedska posredovala tehnično dokumentacijo o strukturi in posodobitvi podatkovne zbirke iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000 ter o metodah izračunavanja statističnih podatkov.

| (5) | Švedska je zlasti predlagala metode izračunavanja za pridobitev statističnih podatkov za vrste iz člena 3(1) Direktive 93/24/EGS, ki niso neposredno na voljo v podatkovni zbirki iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000. Švedska bi morala sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da te metode izračunavanja omogočajo natančnost statističnih podatkov. |
| --- | --- |

(5)

Švedska je zlasti predlagala metode izračunavanja za pridobitev statističnih podatkov za vrste iz člena 3(1) Direktive 93/24/EGS, ki niso neposredno na voljo v podatkovni zbirki iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000. Švedska bi morala sprejeti vse ustrezne ukrepe za zagotovitev, da te metode izračunavanja omogočajo natančnost statističnih podatkov.

| (6) | Na podlagi pregleda tehnične dokumentacije, ki so jo posredovali švedski organi, je treba zahtevi ugoditi. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi pregleda tehnične dokumentacije, ki so jo posredovali švedski organi, je treba zahtevi ugoditi.

| (7) | Ta odločba je v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (4) – |
| --- | --- |

(7)

Ta odločba je v skladu z mnenjem Stalnega odbora za kmetijsko statistiko, ustanovljenega s Sklepom Sveta 72/279/EGS (4) –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Švedsko se pooblasti, da raziskave o govedu, predvidene z Direktivo 93/24/EGS, nadomesti s sistemom za identifikacijo in registracijo govedi iz naslova I Uredbe (ES) št. 1760/2000 z namenom pridobitve vseh zahtevanih statističnih podatkov za izpolnitev obveznosti iz navedene direktive.

Člen 2

Če sistem iz člena 1 ne bo več operativen ali če njegova vsebina ne bo več dopuščala pridobivanje zanesljivih statističnih podatkov za vse ali za nekatere vrste goveda, bo Švedska za oceno goveda ali zadevnih vrst ponovno uporabila sistem statističnih raziskav.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Švedsko.

V Bruslju, 3. februarja 2005

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 149, 21.6.1993, str. 5; Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003 (UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

1

(2)  UL L 204, 11.8.2000, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 2003.

2

(3)  UL L 273, 23.10.1999, str. 14.

3

(4)  UL L 179, 7.8.1972, str. 1.

4

---

Popravki

| 5.2.2005 | SL | Uradni list Evropske unije | L 33/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

SL

Uradni list Evropske unije

L 33/75

---

Popravek Sklepa št. 197 z dne 23. marca 2004 o prehodnih obdobjih za uvedbo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja v skladu s členom 5 Sklepa št. 191

(
  Uradni list Evropske unije L 343 z dne 19. novembra 2004
  )

Na strani 30 v Prilogi I v zvezi z Avstrijo:

namesto:

„31.12.2005“

beri:

„28.2.2005“.

Na strani 30 v Prilogi III v zvezi z Lihtenštajnom:

namesto:

„31.12.2005“

beri:

„28.2.2005“.

---