# Eiropas Savienības L 71/2005

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 71 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 48. sējums2005. gada 17. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 71

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

48. sējums2005. gada 17. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 428/2005 (2005. gada 10. marts), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas izcelsmes minētā produkta importu | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 429/2005 (2005. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 34 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 430/2005 (2005. gada 15. marts) par Padomes Regulas (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā īstenošanas kārtību attiecībā uz datu pārraidei izmantojamo kodēšanu sākot ar 2006. gadu un izlases grupas lietojumu statistikas datu iegūšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem | 36 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 431/2005 (2005. gada 16. marts), ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1518/2003 attiecībā uz izvešanas atļauju izdošanas datumiem cūkgaļas nozarē | 61 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 432/2005 (2005. gada 16. marts), ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 596/2004 un (EK) Nr. 633/2004 attiecībā uz izvešanas atļauju izdošanas datumiem olu un mājputnu gaļas nozarē | 63 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 433/2005 (2005. gada 16. marts), ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas | 65 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

*

Padomes Regula (EK) Nr. 428/2005 (2005. gada 10. marts), ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas izcelsmes minētā produkta importu

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 429/2005 (2005. gada 16. marts), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

34

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 430/2005 (2005. gada 15. marts) par Padomes Regulas (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā īstenošanas kārtību attiecībā uz datu pārraidei izmantojamo kodēšanu sākot ar 2006. gadu un izlases grupas lietojumu statistikas datu iegūšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem

36

Komisijas Regula (EK) Nr. 431/2005 (2005. gada 16. marts), ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1518/2003 attiecībā uz izvešanas atļauju izdošanas datumiem cūkgaļas nozarē

61

Komisijas Regula (EK) Nr. 432/2005 (2005. gada 16. marts), ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 596/2004 un (EK) Nr. 633/2004 attiecībā uz izvešanas atļauju izdošanas datumiem olu un mājputnu gaļas nozarē

63

Komisijas Regula (EK) Nr. 433/2005 (2005. gada 16. marts), ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

65

| | | II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | Komisija |
| | * | 2005/223/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu 94/140/EK, ar ko izveido Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevēju komiteju | 67 |
| | * | 2005/224/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 14. marts), ar ko groza Lēmumu 2003/136/EK attiecībā uz plāna izbeigšanu par savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri Luksemburgā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 589)

   (
  1
  ) | 69 |
| | * | 2005/225/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 14. marts), ar ko labo Lēmumu 2003/526/EK attiecībā uz klasiskā cūku mēra kontroles pasākumiem Francijā, Luksemburgā, Slovākijā un Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 600)

   (
  1
  ) | 70 |
| | * | 2005/226/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 14. marts), ar ko groza Lēmumu 2005/59/EK attiecībā uz apgabaliem Slovākijā, kuros jāīsteno plāni par klasiskā cūku mēra apkarošanu savvaļas cūkām un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 601)

   (
  1
  ) | 72 |

II   Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

*

2005/223/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 25. februāris), ar kuru groza Lēmumu 94/140/EK, ar ko izveido Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevēju komiteju

67

*

2005/224/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 14. marts), ar ko groza Lēmumu 2003/136/EK attiecībā uz plāna izbeigšanu par savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri Luksemburgā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 589)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 589)

1

69

*

2005/225/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 14. marts), ar ko labo Lēmumu 2003/526/EK attiecībā uz klasiskā cūku mēra kontroles pasākumiem Francijā, Luksemburgā, Slovākijā un Vācijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 600)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 600)

1

70

*

2005/226/EK:Komisijas Lēmums (2005. gada 14. marts), ar ko groza Lēmumu 2005/59/EK attiecībā uz apgabaliem Slovākijā, kuros jāīsteno plāni par klasiskā cūku mēra apkarošanu savvaļas cūkām un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 601)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 601)

1

72

| | | Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu |
| --- | --- | --- |
| | * | Padomes Kopējā nostāja 2005/227/KĀDP (2005. gada 16. marts), ar ko atjauno pasākumus, atbalstot sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai pilnvaru ieviešanu (ICTY) | 74 |

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

*

Padomes Kopējā nostāja 2005/227/KĀDP (2005. gada 16. marts), ar ko atjauno pasākumus, atbalstot sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai pilnvaru ieviešanu (ICTY)

ICTY

74

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 428/2005

(2005. gada 10. marts),

ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam, izdarot grozījumus Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas piemērots par Indijas un Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu, un izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz Taivānas izcelsmes minētā produkta importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“Pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko iesniegusi Komisija pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Padome 1999. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1728/1999 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Taivānas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru (“PŠŠ”) importam. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1999. gada jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1728/1999 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Taivānas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru (“PŠŠ”) importam.

| (2) | Padome 2000. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000 (3) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu, cita starpā, Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2000. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000 (3) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu, cita starpā, Korejas Republikas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importam.

| (3) | To galīgo antidempinga maksājumu līmenis, kuri tika noteikti ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā un Taivānā saskaņā ar iepriekš minēto izmeklēšanu, izteikts kā CIF robežpiegādes vērtības procentuālā daļa, bija šāds: | Taivāna








  — | Far Eastern Textile Ltd. | 6,8 % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | Nan Ya Plastics Corporation | 5,9 % |
| — | Shingkong Synthetic Fibres Co. | 13,0 % |
| — | Visiem pārējiem uzņēmumiem | 13,0 % |

(3)

To galīgo antidempinga maksājumu līmenis, kuri tika noteikti ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā un Taivānā saskaņā ar iepriekš minēto izmeklēšanu, izteikts kā CIF robežpiegādes vērtības procentuālā daļa, bija šāds:

Taivāna

—

Far Eastern Textile Ltd.

6,8 %

—

Nan Ya Plastics Corporation

5,9 %

—

Shingkong Synthetic Fibres Co.

13,0 %

—

Visiem pārējiem uzņēmumiem

13,0 %

| | Korejas Republika








  — | Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd. | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| — | Huvis Corporation | 4,8 % |
| — | SK Global Co. Ltd. | 4,8 % |
| — | Sung Lim Co. Ltd. | 0 % |
| — | Visiem pārējiem uzņēmumiem | 20,2 % |

Korejas Republika

—

Daehan Synthetic Fibre Co. Ltd.

0 %

—

Huvis Corporation

4,8 %

—

SK Global Co. Ltd.

4,8 %

—

Sung Lim Co. Ltd.

0 %

—

Visiem pārējiem uzņēmumiem

20,2 %

2.   PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA

| (4) | Komisija 2003. gada 19. decembrī ar paziņojumu, kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) (“uzsākšanas paziņojumu”), pasludināja antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu Kopienā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2003. gada 19. decembrī ar paziņojumu, kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4) (“uzsākšanas paziņojumu”), pasludināja antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Saūda Arābijas izcelsmes poliestera štāpeļšķiedru importu Kopienā.

| (5) | Tajā pašā datumā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (“Pamatregulas”) 11. panta 3. punktu Komisija ar paziņojumu, kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), pasludināja starpposma pārskata uzsākšanu attiecībā uz galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulām (EK) Nr. 1728/1999 un (EK) Nr. 2852/2000 ir piemērots Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes PŠŠ importam. |
| --- | --- |

(5)

Tajā pašā datumā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (“Pamatregulas”) 11. panta 3. punktu Komisija ar paziņojumu, kas tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (5), pasludināja starpposma pārskata uzsākšanu attiecībā uz galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulām (EK) Nr. 1728/1999 un (EK) Nr. 2852/2000 ir piemērots Korejas Republikas un Taivānas izcelsmes PŠŠ importam.

| (6) | Antidempinga izmeklēšana tika uzsākta pēc sūdzības un pieprasījuma, ko 2003. gada 10. novembrī iesniedza Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (“CIRFS” vai “sūdzības iesniedzējs”), rīkojoties ražotāju vārdā, kuri pārstāv būtisku daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 40 % – no Kopienā saražotās PŠŠ. Šajā sūdzībā bija ietverti pierādījumi par minētā produkta dempingu un tā rezultātā izraisītajiem materiālajiem zaudējumiem, kuri tika uzskatīti par pietiekamiem, lai attaisnotu procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(6)

Antidempinga izmeklēšana tika uzsākta pēc sūdzības un pieprasījuma, ko 2003. gada 10. novembrī iesniedza Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (“CIRFS” vai “sūdzības iesniedzējs”), rīkojoties ražotāju vārdā, kuri pārstāv būtisku daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 40 % – no Kopienā saražotās PŠŠ. Šajā sūdzībā bija ietverti pierādījumi par minētā produkta dempingu un tā rezultātā izraisītajiem materiālajiem zaudējumiem, kuri tika uzskatīti par pietiekamiem, lai attaisnotu procedūras uzsākšanu.

3.   IZMEKLĒŠANA ATTIECĪBĀ UZ CITĀM VALSTĪM UN SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (7) | Pašlaik spēkā ir galīgie antidempinga pasākumi, kas ar a) Regulu (EK) Nr. 1522/2000 (6) ir piemēroti Austrālijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importam; b) Regulu (EK) Nr. 2852/2000 ir piemēroti Indijas izcelsmes PŠŠ importam; un c) ar Regulu (EK) Nr. 1799/2002 (7) ir piemēroti Baltkrievijas izcelsmes PŠŠ importam. |
| --- | --- |

(7)

Pašlaik spēkā ir galīgie antidempinga pasākumi, kas ar a) Regulu (EK) Nr. 1522/2000 (6) ir piemēroti Austrālijas, Indonēzijas un Taizemes izcelsmes PŠŠ importam; b) Regulu (EK) Nr. 2852/2000 ir piemēroti Indijas izcelsmes PŠŠ importam; un c) ar Regulu (EK) Nr. 1799/2002 (7) ir piemēroti Baltkrievijas izcelsmes PŠŠ importam.

4.   PROCEDŪRĀ IESAISTĪTĀS PUSES

| (8) | Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, Saūda Arābijā, Korejā un Taivānā, importētājiem/tirgotājiem un to asociācijām, piegādātājiem un lietotājiem, kuri ir zināmi kā ieinteresētās puses, iesaistīto eksportētājvalstu pārstāvjiem, sūdzības iesniedzējam un citiem zināmiem Kopienas ražotājiem par procedūras uzsākšanu. Ieinteresētājām pusēm tika dota iespēja paust savus viedokļus rakstveidā un pieprasīt lietas izskatīšanu uzsākšanas paziņojumos norādītajos termiņos. |
| --- | --- |

(8)

Komisija oficiāli paziņoja zināmajiem ražotājiem eksportētājiem ĶTR, Saūda Arābijā, Korejā un Taivānā, importētājiem/tirgotājiem un to asociācijām, piegādātājiem un lietotājiem, kuri ir zināmi kā ieinteresētās puses, iesaistīto eksportētājvalstu pārstāvjiem, sūdzības iesniedzējam un citiem zināmiem Kopienas ražotājiem par procedūras uzsākšanu. Ieinteresētājām pusēm tika dota iespēja paust savus viedokļus rakstveidā un pieprasīt lietas izskatīšanu uzsākšanas paziņojumos norādītajos termiņos.

| (9) | Ņemot vērā lielo sūdzībā un pieprasījumā uzskaitīto Ķīnas, Taivānas un Korejas ražotāju eksportētāju skaitu un lielo attiecīgā produkta importētāju skaitu Kopienā, saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu dempinga un zaudējumu noteikšanai abos uzsākšanas paziņojumos tika paredzēta pārbaude izlases veidā. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā lielo sūdzībā un pieprasījumā uzskaitīto Ķīnas, Taivānas un Korejas ražotāju eksportētāju skaitu un lielo attiecīgā produkta importētāju skaitu Kopienā, saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu dempinga un zaudējumu noteikšanai abos uzsākšanas paziņojumos tika paredzēta pārbaude izlases veidā.

| (10) | Lai ļautu Komisijai izlemt, vai ir nepieciešama izlases veida pārbaude, un, ja lēmums būs pozitīvs, noteikt atlasi, visi 9. apsvērumā minēto valstu ražotāji eksportētāji un Kopienas importētāji tika lūgti paziņot par sevi Komisijai un sniegt saskaņā ar pārskatīšanas uzsākšanas paziņojumu nosacījumiem pamatinformāciju par savām darbībām attiecībā uz konkrēto produktu laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 30. novembrim (“atlases laikposmā”). |
| --- | --- |

(10)

Lai ļautu Komisijai izlemt, vai ir nepieciešama izlases veida pārbaude, un, ja lēmums būs pozitīvs, noteikt atlasi, visi 9. apsvērumā minēto valstu ražotāji eksportētāji un Kopienas importētāji tika lūgti paziņot par sevi Komisijai un sniegt saskaņā ar pārskatīšanas uzsākšanas paziņojumu nosacījumiem pamatinformāciju par savām darbībām attiecībā uz konkrēto produktu laikposmā no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 30. novembrim (“atlases laikposmā”).

| (11) | Pēc Ķīnas ražotāju eksportētāju iesniegtās informācijas izskatīšanas un sakarā ar nelielo atbilžu skaitu uz atlases anketas jautājumiem tika nolemts, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem atlase nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(11)

Pēc Ķīnas ražotāju eksportētāju iesniegtās informācijas izskatīšanas un sakarā ar nelielo atbilžu skaitu uz atlases anketas jautājumiem tika nolemts, ka attiecībā uz Ķīnas ražotājiem eksportētājiem atlase nav nepieciešama.

| (12) | Korejas gadījumā uz atlases jautājumiem atbildēja deviņi ražotāji eksportētāji. Atlases ceļā tika izvēlēti trīs pēc eksporta apjomiem lielākie ražotāji eksportētāji. Taču viens no uzņēmumiem pēc tam izstājās no sadarbības, un tāpēc tas tika aizstāts ar ceturto pēc eksporta apjomiem lielāko uzņēmumu. Galīgā atlase pārstāvēja vairāk nekā 80 % no paziņotajiem attiecīgā produkta eksporta apjomiem uz Kopienu atlases laikposmā un to veidoja šādi uzņēmumi:






  — | Huvis Corporation |
| --- | --- | --- |

(12)

Korejas gadījumā uz atlases jautājumiem atbildēja deviņi ražotāji eksportētāji. Atlases ceļā tika izvēlēti trīs pēc eksporta apjomiem lielākie ražotāji eksportētāji. Taču viens no uzņēmumiem pēc tam izstājās no sadarbības, un tāpēc tas tika aizstāts ar ceturto pēc eksporta apjomiem lielāko uzņēmumu. Galīgā atlase pārstāvēja vairāk nekā 80 % no paziņotajiem attiecīgā produkta eksporta apjomiem uz Kopienu atlases laikposmā un to veidoja šādi uzņēmumi:

—

Huvis Corporation

| — | Sung Lim Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co. Ltd.

| — | Saehan Industries Inc. |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc.

| (13) | Taivānas gadījumā pieci uzņēmumi atbildēja uz atlases anketas jautājumiem un sniedza ziņas par attiecīgā produkta eksportēšanu uz Kopienu atlases laikposmā. Atlasē tika iekļauti trīs pēc eksporta apjomiem lielākie uzņēmumi. Tomēr pēc tam izrādījās, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem atlases laikposmā nebija eksportējis attiecīgo produktu patēriņam Kopienā. Tāpēc tas tika izslēgts no atlases. Taču, kā izrādījās, arī ceturtā lielākā uzņēmuma, kurš pēc tam tika uzaicināts aizpildīt anketu, situācija bija analoga. Vēl kāda cita uzņēmuma iekļaušana atlasē, kas būtu nozīmējis anketas aizpildīšanas termiņa pagarinājumu, būtu pakļāvusi riskam savlaicīgu izmeklēšanas pabeigšanu dotajā izmeklēšanas posmā. Jebkurā gadījumā, divi atlikušie uzņēmumi, kuri atlases laikposmā nodrošināja vairāk nekā 95 % no attiecīgā produkta eksporta uz Kopienu, tika uzskatīti par reprezentatīviem. Tāpēc atlase sastāvēja no šādiem uzņēmumiem:






  — | Far Eastern Textile Ltd. |
| --- | --- | --- |

(13)

Taivānas gadījumā pieci uzņēmumi atbildēja uz atlases anketas jautājumiem un sniedza ziņas par attiecīgā produkta eksportēšanu uz Kopienu atlases laikposmā. Atlasē tika iekļauti trīs pēc eksporta apjomiem lielākie uzņēmumi. Tomēr pēc tam izrādījās, ka viens no atlasītajiem uzņēmumiem atlases laikposmā nebija eksportējis attiecīgo produktu patēriņam Kopienā. Tāpēc tas tika izslēgts no atlases. Taču, kā izrādījās, arī ceturtā lielākā uzņēmuma, kurš pēc tam tika uzaicināts aizpildīt anketu, situācija bija analoga. Vēl kāda cita uzņēmuma iekļaušana atlasē, kas būtu nozīmējis anketas aizpildīšanas termiņa pagarinājumu, būtu pakļāvusi riskam savlaicīgu izmeklēšanas pabeigšanu dotajā izmeklēšanas posmā. Jebkurā gadījumā, divi atlikušie uzņēmumi, kuri atlases laikposmā nodrošināja vairāk nekā 95 % no attiecīgā produkta eksporta uz Kopienu, tika uzskatīti par reprezentatīviem. Tāpēc atlase sastāvēja no šādiem uzņēmumiem:

—

Far Eastern Textile Ltd.

| — | Nan Ya Plastics Corporation |
| --- | --- |

—

Nan Ya Plastics Corporation

| (14) | Kas attiecas uz Eiropas Kopienas importētājiem, sākotnēji atlasei tika izvēlēti četri ar ražotājiem eksportētājiem nesaistīti uzņēmumi, pamatojoties uz to importa apjomu no attiecīgajām valstīm. Viens no šiem izvēlētajiem uzņēmumiem pēc tam tika atzīts par nesadarbojošos un izslēgts no atlases. Atlikušie četri atlasē iekļautie uzņēmumi veido 14,6 % no kopējā attiecīgā importa. Galīgā atlase sastāvēja no šādiem uzņēmumiem:






  — | S.I.M.P., SpA, Itālija |
| --- | --- | --- |

(14)

Kas attiecas uz Eiropas Kopienas importētājiem, sākotnēji atlasei tika izvēlēti četri ar ražotājiem eksportētājiem nesaistīti uzņēmumi, pamatojoties uz to importa apjomu no attiecīgajām valstīm. Viens no šiem izvēlētajiem uzņēmumiem pēc tam tika atzīts par nesadarbojošos un izslēgts no atlases. Atlikušie četri atlasē iekļautie uzņēmumi veido 14,6 % no kopējā attiecīgā importa. Galīgā atlase sastāvēja no šādiem uzņēmumiem:

—

S.I.M.P., SpA, Itālija

| — | Highams Group Ltd., Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Apvienotā Karaliste

| — | Tob Herman Industries, N.V., Beļģija |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Beļģija

| — | Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Vācija |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Vācija

| (15) | Komisija nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķā režīma (“AR”) pieteikumu veidlapas zināmajiem ieinteresētajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. TER pieteikumi vai arī AR pieteikumi gadījumā, ja izmeklēšanā konstatē, ka ražotājs eksportētājs neatbilst TER noteikumiem, tika saņemti no pieciem ražotājiem eksportētājiem un diviem saistītiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(15)

Komisija nosūtīja tirgus ekonomikas režīma (“TER”) vai atsevišķā režīma (“AR”) pieteikumu veidlapas zināmajiem ieinteresētajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. TER pieteikumi vai arī AR pieteikumi gadījumā, ja izmeklēšanā konstatē, ka ražotājs eksportētājs neatbilst TER noteikumiem, tika saņemti no pieciem ražotājiem eksportētājiem un diviem saistītiem uzņēmumiem.

| (16) | Komisija izsūtīja anketas visām zināmajām ieinteresētajām pusēm un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri bija snieguši ziņojumus par sevi pārskatīšanas uzsākšanas paziņojumos norādītajos termiņos. Atbildes tika saņemtas no pieciem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, diviem Saūda Arābijas ražotājiem eksportētājiem, trijiem atlasē iekļautiem Korejas ražotājiem eksportētājiem, diviem atlasē iekļautiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, pieciem ar kādu Saūda Arābijas eksportētāju saistītiem Kopienas importētājiem, viena Kopienas importētāja, kurš ieved attiecīgo produktu no Korejas, diviem atlasē iekļautiem nesaistītiem importētājiem, sešiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, diviem ražotājiem, kuri neietilpa sūdzības iesniedzēju skaitā, diviem izejmateriālu piegādātājiem, desmit lietotājiem un viena analogas valsts – Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) – ražotāja. |
| --- | --- |

(16)

Komisija izsūtīja anketas visām zināmajām ieinteresētajām pusēm un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri bija snieguši ziņojumus par sevi pārskatīšanas uzsākšanas paziņojumos norādītajos termiņos. Atbildes tika saņemtas no pieciem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, diviem Saūda Arābijas ražotājiem eksportētājiem, trijiem atlasē iekļautiem Korejas ražotājiem eksportētājiem, diviem atlasē iekļautiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, pieciem ar kādu Saūda Arābijas eksportētāju saistītiem Kopienas importētājiem, viena Kopienas importētāja, kurš ieved attiecīgo produktu no Korejas, diviem atlasē iekļautiem nesaistītiem importētājiem, sešiem Kopienas ražošanas nozares ražotājiem, diviem ražotājiem, kuri neietilpa sūdzības iesniedzēju skaitā, diviem izejmateriālu piegādātājiem, desmit lietotājiem un viena analogas valsts – Amerikas Savienoto Valstu (“ASV”) – ražotāja.

| (17) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visa veida informāciju, kādu tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga, tā izraisīto zaudējumu un Kopienas interešu noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:






  a) | Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi






  — | Catalana de Polimers, S.A., Spānija |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visa veida informāciju, kādu tā uzskatīja par nepieciešamu dempinga, tā izraisīto zaudējumu un Kopienas interešu noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu uzņēmumu telpās:

a)

Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi

—

Catalana de Polimers, S.A., Spānija

| — | Dupont Sabanci Polyester GmbH, Vācija |
| --- | --- |

—

Dupont Sabanci Polyester GmbH, Vācija

| — | Industrias Químicas Textiles, S.A., Spānija |
| --- | --- |

—

Industrias Químicas Textiles, S.A., Spānija

| — | Tergal Fibres, S.A., Francija |
| --- | --- |

—

Tergal Fibres, S.A., Francija

| — | Trevira GmbH, Vācija |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH, Vācija

| — | Wellman International Limited, Īrija |
| --- | --- |

—

Wellman International Limited, Īrija

| b) | Ražotāji, kuri nebija sūdzības iesniedzēji






  — | Freudenberg Politex, S.r.l., Itālija. |
| --- | --- | --- |

b)

Ražotāji, kuri nebija sūdzības iesniedzēji

—

Freudenberg Politex, S.r.l., Itālija.

| — | Realplastic, S.r.l., Itālija |
| --- | --- |

—

Realplastic, S.r.l., Itālija

| c) | Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā






  — | AnShun Pettechs Group:






  — | Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā

—

AnShun Pettechs Group:

—

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co., Ltd.

| — | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

| — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- | --- |

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

| — | Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

| — | Xiake Color Spinning Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Xiake Color Spinning Co. Ltd.

| d) | Ražotāji eksportētāji Saūda Arābijā






  — | National Polyester Fibers Factory |
| --- | --- | --- |

d)

Ražotāji eksportētāji Saūda Arābijā

—

National Polyester Fibers Factory

| — | Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), un saistītais ražotājs Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- | --- |

—

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic), un saistītais ražotājs Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

| e) | Ražotāji eksportētāji Korejas Republikā






  — | Huvis Corporation, Seula |
| --- | --- | --- |

e)

Ražotāji eksportētāji Korejas Republikā

—

Huvis Corporation, Seula

| — | Saehan Industries Inc., Seula |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc., Seula

| — | Sung Lim Co. Ltd., Kumi-si |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co. Ltd., Kumi-si

| f) | Ražotāji eksportētāji Taivānā






  — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipeja |
| --- | --- | --- |

f)

Ražotāji eksportētāji Taivānā

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipeja

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipeja |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipeja

| g) | Saistītie importētāji






  — | Sabic Global Ltd., Nīderlande |
| --- | --- | --- |

g)

Saistītie importētāji

—

Sabic Global Ltd., Nīderlande

| h) | Importētājs, kurš importē attiecīgo produktu no Korejas






  — | Saehan Industries Deutschland (Ešborna, Vācija) |
| --- | --- | --- |

h)

Importētājs, kurš importē attiecīgo produktu no Korejas

—

Saehan Industries Deutschland (Ešborna, Vācija)

| i) | Nesaistītie importētāji






  — | S.I.M.P. SpA, Itālija |
| --- | --- | --- |

i)

Nesaistītie importētāji

—

S.I.M.P. SpA, Itālija

| — | Highams Group Ltd., Apvienotā Karaliste |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Apvienotā Karaliste

| — | Tob Herman Industries, N.V., Beļģija |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Beļģija

| — | Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Vācija |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc Hamburg Branch, Vācija

| (18) | Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem TER varētu netikt piešķirts, tika veikts šā uzņēmuma telpu pārbaudes apmeklējums ar nolūku noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz datiem, kas iegūti analogā valstī – ASV:






  — | Wellman Inc., Amerikas Savienotās Valstis |
| --- | --- | --- |

(18)

Ņemot vērā vajadzību noteikt normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem ĶTR, kuriem TER varētu netikt piešķirts, tika veikts šā uzņēmuma telpu pārbaudes apmeklējums ar nolūku noteikt normālo vērtību, pamatojoties uz datiem, kas iegūti analogā valstī – ASV:

—

Wellman Inc., Amerikas Savienotās Valstis

5.   IZMEKLĒŠANAS PERIODS

| (19) | Dempinga un zaudējumu izmeklēšana ietvēra laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Tendenču izskatīšana zaudējumu analīzes kontekstā ietvēra laikposmu no 2000. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“izskatāmais laikposms”). |
| --- | --- |

(19)

Dempinga un zaudējumu izmeklēšana ietvēra laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2003. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Tendenču izskatīšana zaudējumu analīzes kontekstā ietvēra laikposmu no 2000. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“izskatāmais laikposms”).

6.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (20) | Visas puses tika informētas par būtiskākajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt






  i) | galīgā antidempinga maksājuma piemērošanu ĶTR un Saūda Arābijas izcelsmes PŠŠ importam; |
| --- | --- | --- |

(20)

Visas puses tika informētas par būtiskākajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt

i)

galīgā antidempinga maksājuma piemērošanu ĶTR un Saūda Arābijas izcelsmes PŠŠ importam;

| ii) | procedūras izbeigšanu pret Taivānas izcelsmes PŠŠ importu; |
| --- | --- |

ii)

procedūras izbeigšanu pret Taivānas izcelsmes PŠŠ importu;

| iii) | grozīt Regulu (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgos antidempinga pasākumus, cita starpā, Korejas Republikas izcelsmes PŠŠ importam. |
| --- | --- |

iii)

grozīt Regulu (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgos antidempinga pasākumus, cita starpā, Korejas Republikas izcelsmes PŠŠ importam.

Saskaņā ar Pamatregulas noteikumiem, pusēm tika piešķirts laikposms, kurā tās varēja paust savu viedokli saskaņā ar izpausto informāciju.

| (21) | Pušu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes ir ņemtas vērā un, kur tas bija nepieciešams, galīgie atzinumi ir attiecīgi grozīti. |
| --- | --- |

(21)

Pušu iesniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes ir ņemtas vērā un, kur tas bija nepieciešams, galīgie atzinumi ir attiecīgi grozīti.

B.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS UN LĪDZĪGAIS PRODUKTS

1.   ATTIECĪGAIS PRODUKTS

| (22) | Attiecīgā produkta definīcija atbilst tai, kura tika izmantota izmeklēšanā, kas minēta 1. un 2. apsvērumā. |
| --- | --- |

(22)

Attiecīgā produkta definīcija atbilst tai, kura tika izmantota izmeklēšanā, kas minēta 1. un 2. apsvērumā.

| (23) | Attiecīgais produkts ir sintētiskas poliestera štāpeļšķiedras, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai un uz ko attiecas KN kods 5503 20 00. Tās kopā tiek sauktas par poliestera štāpeļšķiedrām. |
| --- | --- |

(23)

Attiecīgais produkts ir sintētiskas poliestera štāpeļšķiedras, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai un uz ko attiecas KN kods 5503 20 00. Tās kopā tiek sauktas par poliestera štāpeļšķiedrām.

| (24) | Šis produkts ir pamatmateriāls, ko izmanto tekstilizstrādājumu ražošanas procesa dažādos posmos. PŠŠ Kopienā tiek patērētas vai nu vērpšanai, t.i. diegu ražošanai tekstilpreču izgatavošanai maisījumā ar citām šķiedrām, tādām kā kokvilna un vilna, vai arī izmantošanai neaustā veidā, kā, piemēram, pildījumam, t.i. noteiktu tekstilpreču, tādu kā spilveni, automašīnu sēdekļi un apšuvums, pildīšanai un polsterēšanai. |
| --- | --- |

(24)

Šis produkts ir pamatmateriāls, ko izmanto tekstilizstrādājumu ražošanas procesa dažādos posmos. PŠŠ Kopienā tiek patērētas vai nu vērpšanai, t.i. diegu ražošanai tekstilpreču izgatavošanai maisījumā ar citām šķiedrām, tādām kā kokvilna un vilna, vai arī izmantošanai neaustā veidā, kā, piemēram, pildījumam, t.i. noteiktu tekstilpreču, tādu kā spilveni, automašīnu sēdekļi un apšuvums, pildīšanai un polsterēšanai.

| (25) | Pārdošanā ir dažādi šā produkta veidi, kurus var identificēt pēc to dažādajām specifikācijām, tādām kā svars, izturība, spīdums un apstrāde ar silikonu, vai pēc to klasifikācijas produktu grupās, piemēram, apaļšķiedras, dobās šķiedras un divkomponentu šķiedras, kā arī pēc īpatnībām, piemēram, krāsotās un trīsdaļīgās šķiedras. No ražošanas viedokļa var izšķirt oriģinālās PŠŠ, kuras ir ražotas no oriģināliem izejmateriāliem, un atjaunotās PŠŠ, kuras ir ražotas no otrreizējas pārstrādes poliestera. Visbeidzot, kvalitāte var būt standartam neatbilstīga vai pirmās šķiras kvalitāte. |
| --- | --- |

(25)

Pārdošanā ir dažādi šā produkta veidi, kurus var identificēt pēc to dažādajām specifikācijām, tādām kā svars, izturība, spīdums un apstrāde ar silikonu, vai pēc to klasifikācijas produktu grupās, piemēram, apaļšķiedras, dobās šķiedras un divkomponentu šķiedras, kā arī pēc īpatnībām, piemēram, krāsotās un trīsdaļīgās šķiedras. No ražošanas viedokļa var izšķirt oriģinālās PŠŠ, kuras ir ražotas no oriģināliem izejmateriāliem, un atjaunotās PŠŠ, kuras ir ražotas no otrreizējas pārstrādes poliestera. Visbeidzot, kvalitāte var būt standartam neatbilstīga vai pirmās šķiras kvalitāte.

| (26) | Izmeklēšanā ir konstatēts, ka visiem attiecīgā produkta veidiem, kā tas definēts 23. apsvērumā, neraugoties uz dažādu faktoru atšķirībām, kuras ir norādītas iepriekšējā apsvērumā, piemīt vienas un tās pašas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un tie tiek izmantoti vieniem un tiem pašiem nolūkiem. Šī iemesla dēļ un šīs antidempinga procedūras nolūkos visi attiecīgā produkta veidi tiek uzskatīti par vienu produktu. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšanā ir konstatēts, ka visiem attiecīgā produkta veidiem, kā tas definēts 23. apsvērumā, neraugoties uz dažādu faktoru atšķirībām, kuras ir norādītas iepriekšējā apsvērumā, piemīt vienas un tās pašas galvenās fizikālās un ķīmiskās īpašības un tie tiek izmantoti vieniem un tiem pašiem nolūkiem. Šī iemesla dēļ un šīs antidempinga procedūras nolūkos visi attiecīgā produkta veidi tiek uzskatīti par vienu produktu.

2.   LĪDZĪGAIS PRODUKTS

| (27) | Tika konstatēts, ka PŠŠ, kuras ir importētas no iesaistītajām eksportētājvalstīm un kuras tiek pārdotas šo valstu iekšējā tirgū, PŠŠ, kuras tiek ražotas un pārdotas analogās valsts (ASV) iekšējā tirgū, kā arī PŠŠ, kuras Kopienā ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare, pēc savām fizikālajām un ķīmiskajām pamatīpašībām ir vienādas un arī to lietošana ir vienāda. Tāpēc šie produkti tiek uzskatīti par līdzīgiem Pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(27)

Tika konstatēts, ka PŠŠ, kuras ir importētas no iesaistītajām eksportētājvalstīm un kuras tiek pārdotas šo valstu iekšējā tirgū, PŠŠ, kuras tiek ražotas un pārdotas analogās valsts (ASV) iekšējā tirgū, kā arī PŠŠ, kuras Kopienā ražo un pārdod Kopienas ražošanas nozare, pēc savām fizikālajām un ķīmiskajām pamatīpašībām ir vienādas un arī to lietošana ir vienāda. Tāpēc šie produkti tiek uzskatīti par līdzīgiem Pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   DEMPINGS

1.   VISPĀRĒJĀ METODOLOĢIJA

| (28) | Turpmāk tekstā norādītā metodoloģija tika piemērota visiem Korejas Republikas, Taivānas, Saūda Arābijas ražotājiem eksportētājiem un iespēju robežās arī ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc tālākajā attiecīgajās valstīs konstatēto dempinga faktu izklāstā tiek aprakstīti tikai katrai eksportētājvalstij raksturīgie jautājumi. |
| --- | --- |

(28)

Turpmāk tekstā norādītā metodoloģija tika piemērota visiem Korejas Republikas, Taivānas, Saūda Arābijas ražotājiem eksportētājiem un iespēju robežās arī ĶTR ražotājiem eksportētājiem. Tāpēc tālākajā attiecīgajās valstīs konstatēto dempinga faktu izklāstā tiek aprakstīti tikai katrai eksportētājvalstij raksturīgie jautājumi.

2.   NORMĀLĀ VĒRTĪBA

| (29) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai katra sadarbībai piekritušā ražotāja eksportētāja PŠŠ pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs, t.i. vai šis pārdošanas apjoms veido vismaz 5 % no šī ražotāja kopējā eksporta pārdošanas apjoma Kopienā. |
| --- | --- |

(29)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai katra sadarbībai piekritušā ražotāja eksportētāja PŠŠ pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir reprezentatīvs, t.i. vai šis pārdošanas apjoms veido vismaz 5 % no šī ražotāja kopējā eksporta pārdošanas apjoma Kopienā.

| (30) | Pēc tam Komisija noteica tos vietējā tirgū pārdotos PŠŠ veidus, kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, kuri tika eksportēti uz Kopienu. Tā kā pārbaude tika veikta pēc produktu veidiem un saskaņā ar 27. apsvēruma noteikumiem, Komisija izskatīja vietējā tirgū pārdoto un eksportēto produktu veidus, kuriem bija vienāda izcelsme, denjē, sastāvs, šķērsgriezums, spīdums, krāsa, silikona apstrāde, kvalitāte un lietojums, kā tieši salīdzināmus produktu veidus. |
| --- | --- |

(30)

Pēc tam Komisija noteica tos vietējā tirgū pārdotos PŠŠ veidus, kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem veidiem, kuri tika eksportēti uz Kopienu. Tā kā pārbaude tika veikta pēc produktu veidiem un saskaņā ar 27. apsvēruma noteikumiem, Komisija izskatīja vietējā tirgū pārdoto un eksportēto produktu veidus, kuriem bija vienāda izcelsme, denjē, sastāvs, šķērsgriezums, spīdums, krāsa, silikona apstrāde, kvalitāte un lietojums, kā tieši salīdzināmus produktu veidus.

| (31) | Katram veidam, kuru ražotāji eksportētāji pārdeva savos vietējos tirgos un kurš tika atzīts par tieši salīdzināmu ar to PŠŠ veidu, kurš tika eksportēts uz Kopienu, noteica, vai tā pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs Pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkos. Konkrētā PŠŠ veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja šī veida kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū IP laikā veidoja 5 % vai vairāk no salīdzināmā PŠŠ kopējā eksporta apjomu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(31)

Katram veidam, kuru ražotāji eksportētāji pārdeva savos vietējos tirgos un kurš tika atzīts par tieši salīdzināmu ar to PŠŠ veidu, kurš tika eksportēts uz Kopienu, noteica, vai tā pārdošanas apjoms vietējā tirgū ir pietiekami reprezentatīvs Pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkos. Konkrētā PŠŠ veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja šī veida kopējais pārdošanas apjoms vietējā tirgū IP laikā veidoja 5 % vai vairāk no salīdzināmā PŠŠ kopējā eksporta apjomu uz Kopienu.

| (32) | Komisija pēc tam pārbaudīja, vai katra vietējā tirgū reprezentatīvā apjomā pārdotā PŠŠ veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū varētu tikt uzskatīts par parastu tirdzniecības operāciju atbilstīgatbilstīgi Pamatregulas 2. panta 4. punktam, nosakot attiecīgā PŠŠ veida proporciju rentablai pārdošanai neatkarīgiem pircējiem. Gadījumos, kad tā PŠŠ veida, kura pārdošanas neto cena bija vienāda vai augstāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, pārdošanas apjoms veidoja vairāk nekā 80 % no šī konkrētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja šī veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai augstāka par ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika balstīta uz konkrēto vietējā tirgus cenu, kura tika aprēķināta kā vidējais svērtais lielums no visām konkrētā veida pārdošanas cenām pašmāju tirgū IP laikā, neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir bijusi rentabla vai nē. Gadījumos, kad konkrētā PŠŠ veida rentablās pārdošanas apjoms veidoja 80 % vai mazāk no šā veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja šā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika balstīta uz konkrēto vietējā tirgus cenu, kuru aprēķināja kā vidējo svērto lielumu tikai no šī veida rentablās pārdošanas, ar noteikumu, ka šāda pārdošana veidoja 10 % vai vairāk no šā veida kopējā pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(32)

Komisija pēc tam pārbaudīja, vai katra vietējā tirgū reprezentatīvā apjomā pārdotā PŠŠ veida pārdošanas apjoms vietējā tirgū varētu tikt uzskatīts par parastu tirdzniecības operāciju atbilstīgatbilstīgi Pamatregulas 2. panta 4. punktam, nosakot attiecīgā PŠŠ veida proporciju rentablai pārdošanai neatkarīgiem pircējiem. Gadījumos, kad tā PŠŠ veida, kura pārdošanas neto cena bija vienāda vai augstāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, pārdošanas apjoms veidoja vairāk nekā 80 % no šī konkrētā veida kopējā pārdošanas apjoma, un ja šī veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai augstāka par ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika balstīta uz konkrēto vietējā tirgus cenu, kura tika aprēķināta kā vidējais svērtais lielums no visām konkrētā veida pārdošanas cenām pašmāju tirgū IP laikā, neatkarīgi no tā, vai šāda pārdošana ir bijusi rentabla vai nē. Gadījumos, kad konkrētā PŠŠ veida rentablās pārdošanas apjoms veidoja 80 % vai mazāk no šā veida kopējā pārdošanas apjoma vai ja šā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālā vērtība tika balstīta uz konkrēto vietējā tirgus cenu, kuru aprēķināja kā vidējo svērto lielumu tikai no šī veida rentablās pārdošanas, ar noteikumu, ka šāda pārdošana veidoja 10 % vai vairāk no šā veida kopējā pārdošanas apjoma.

| (33) | Gadījumos, kad kāda produkta veida rentablās pārdošanas apjoms veidoja mazāk par 10 % no šā veida kopējā pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka šis konkrētais veids ir ticis pārdots par pašmāju cenu nepietiekamos daudzumos, lai nodrošinātu pienācīgu pamatojumu normālās vērtības noteikšanai. Gadījumos, kad kāda ražotāja eksportētāja pārdotā konkrētā produkta veida vietējā tirgus cenas nevarēja izmantot normālās vērtības noteikšanai, tika izmantota cita metode. |
| --- | --- |

(33)

Gadījumos, kad kāda produkta veida rentablās pārdošanas apjoms veidoja mazāk par 10 % no šā veida kopējā pārdošanas apjoma, tika uzskatīts, ka šis konkrētais veids ir ticis pārdots par pašmāju cenu nepietiekamos daudzumos, lai nodrošinātu pienācīgu pamatojumu normālās vērtības noteikšanai. Gadījumos, kad kāda ražotāja eksportētāja pārdotā konkrētā produkta veida vietējā tirgus cenas nevarēja izmantot normālās vērtības noteikšanai, tika izmantota cita metode.

| (34) | Tika pārbaudīts, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz citu ražotāju vietējā tirgus cenām saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu. Tā kā nebija pieejamas drošas citu ražotāju vietējā tirgus cenas, tika izmantota saliktā normālā vērtība saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Tika pārbaudīts, vai normālo vērtību var noteikt, pamatojoties uz citu ražotāju vietējā tirgus cenām saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punktu. Tā kā nebija pieejamas drošas citu ražotāju vietējā tirgus cenas, tika izmantota saliktā normālā vērtība saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (35) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību veidoja, pamatojoties uz katra ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kurām pieskaitītas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas saprātīgā apmērā (“TV un A izmaksas”), kā arī peļņa. |
| --- | --- |

(35)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu normālo vērtību veidoja, pamatojoties uz katra ražotāja eksportētāja ražošanas izmaksām, kurām pieskaitītas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas saprātīgā apmērā (“TV un A izmaksas”), kā arī peļņa.

| (36) | Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai visiem ieinteresētajiem ražotājiem eksportētājiem radušās TV un A izmaksas un to iegūtā peļņa vietējā tirgū veidoja ticamus datus. |
| --- | --- |

(36)

Tāpēc Komisija pārbaudīja, vai visiem ieinteresētajiem ražotājiem eksportētājiem radušās TV un A izmaksas un to iegūtā peļņa vietējā tirgū veidoja ticamus datus.

| (37) | Faktiskās vietējās TV un A izmaksas tika uzskatītas par ticamām, ja attiecīgā uzņēmuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū varēja tikt uzskatīts par reprezentatīvu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punkta nosacījumiem. Iekšzemes peļņas norma tika noteikta, pamatojoties uz parasto tirdzniecības operāciju radīto pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(37)

Faktiskās vietējās TV un A izmaksas tika uzskatītas par ticamām, ja attiecīgā uzņēmuma pārdošanas apjoms vietējā tirgū varēja tikt uzskatīts par reprezentatīvu saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2. punkta nosacījumiem. Iekšzemes peļņas norma tika noteikta, pamatojoties uz parasto tirdzniecības operāciju radīto pārdošanas apjomu.

| (38) | Visos gadījumos, kad šie noteikumi nebija izpildīti, Komisija pārbaudīja, vai nav iespējams izmantot datus par pārējiem izcelsmes valsts iekšējā tirgus eksportētājiem vai ražotājiem atbilstīgatbilstīgi Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktam. Ja ticami dati bija pieejami tikai par vienu ražotāju eksportētāju, nevarēja noteikt vidējo lielumu, kā tas noteikts Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktā, un šādā gadījumā tika pārbaudīts, vai ir izpildīti 2. panta 6. punkta b) apakšpunkta noteikumi, t.i. vai ir iespējams piemērot attiecīgajam eksportētājam vai ražotājam tās pašas vispārējās preču kategorijas ražošanas un pārdošanas datus. Ja šie dati nebija pieejami vai ja tos nebija iesniedzis ražotājs eksportētājs, TV un A izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta noteikumiem, t.i. ar jebkurām citām saprātīgām metodēm. |
| --- | --- |

(38)

Visos gadījumos, kad šie noteikumi nebija izpildīti, Komisija pārbaudīja, vai nav iespējams izmantot datus par pārējiem izcelsmes valsts iekšējā tirgus eksportētājiem vai ražotājiem atbilstīgatbilstīgi Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktam. Ja ticami dati bija pieejami tikai par vienu ražotāju eksportētāju, nevarēja noteikt vidējo lielumu, kā tas noteikts Pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktā, un šādā gadījumā tika pārbaudīts, vai ir izpildīti 2. panta 6. punkta b) apakšpunkta noteikumi, t.i. vai ir iespējams piemērot attiecīgajam eksportētājam vai ražotājam tās pašas vispārējās preču kategorijas ražošanas un pārdošanas datus. Ja šie dati nebija pieejami vai ja tos nebija iesniedzis ražotājs eksportētājs, TV un A izmaksas un peļņa tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunkta noteikumiem, t.i. ar jebkurām citām saprātīgām metodēm.

3.   EKSPORTA CENA

| (39) | Visos gadījumos, kad attiecīgais produkts tika eksportēts neatkarīgiem pircējiem Kopienas robežās, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai samaksājamajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(39)

Visos gadījumos, kad attiecīgais produkts tika eksportēts neatkarīgiem pircējiem Kopienas robežās, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai samaksājamajām eksporta cenām.

| (40) | Ja eksports bija veikts caur kādu saistītu importētāju un tas netika uzskatīts par ticamu, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 9. punktu, balstoties uz cenu, par kādu importētās preces pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgam pircējam, attiecīgi koriģējot to par visām izmaksām, kuras radušās laikā starp importēšanu un tālāku pārdošanu, kā arī ņemot vērā saprātīgu TV un A izmaksu un peļņas normu. Šajā sakarā tika izmantotas saistītā importētāja paša TV un A izmaksas. Komisijas dienesti parasti mēdz noteikt peļņas normu, pamatojoties uz informāciju, kura iegūta no nesaistītiem importētājiem, kas piekrituši sadarboties. |
| --- | --- |

(40)

Ja eksports bija veikts caur kādu saistītu importētāju un tas netika uzskatīts par ticamu, eksporta cena tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 9. punktu, balstoties uz cenu, par kādu importētās preces pirmo reizi pārdod tālāk neatkarīgam pircējam, attiecīgi koriģējot to par visām izmaksām, kuras radušās laikā starp importēšanu un tālāku pārdošanu, kā arī ņemot vērā saprātīgu TV un A izmaksu un peļņas normu. Šajā sakarā tika izmantotas saistītā importētāja paša TV un A izmaksas. Komisijas dienesti parasti mēdz noteikt peļņas normu, pamatojoties uz informāciju, kura iegūta no nesaistītiem importētājiem, kas piekrituši sadarboties.

| (41) | Jāatzīmē, ka izmeklēšanas gaitā tika atklāts, ka viens nesaistīts importētājs izmantoja attiecīgo produktu kā palīgproduktu. Tāpēc šā importētāja peļņas norma netika ņemta vērā. |
| --- | --- |

(41)

Jāatzīmē, ka izmeklēšanas gaitā tika atklāts, ka viens nesaistīts importētājs izmantoja attiecīgo produktu kā palīgproduktu. Tāpēc šā importētāja peļņas norma netika ņemta vērā.

4.   SALĪDZINĀŠANA

| (42) | Normālā vērtība un eksporta cenas salīdzināmiem veidiem tika salīdzinātas, pamatojoties uz cenu, kas ietver samaksātu piegādi no rūpnīcas. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, pienācīga uzmanība korekciju veidā tika pievērsta atšķirībām, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu. AtbilstīgAtbilstīgas korekcijas tika piemērotas visos gadījumos, kad tās atzina par saprātīgām un pareizām un kad tās pamatojās uz apstiprinātiem pierādījumiem. |
| --- | --- |

(42)

Normālā vērtība un eksporta cenas salīdzināmiem veidiem tika salīdzinātas, pamatojoties uz cenu, kas ietver samaksātu piegādi no rūpnīcas. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu starp normālo vērtību un eksporta cenu, pienācīga uzmanība korekciju veidā tika pievērsta atšķirībām, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punktu. AtbilstīgAtbilstīgas korekcijas tika piemērotas visos gadījumos, kad tās atzina par saprātīgām un pareizām un kad tās pamatojās uz apstiprinātiem pierādījumiem.

5.   DEMPINGA STARPĪBA IZMEKLĒŠANAI PAKĻAUTAJOS UZŅĒMUMOS

| (43) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu un izņemot gadījumus, kuri minēti 45. apsvērumā turpmāk, dempinga starpība katram ražotājam eksportētājam tika noteikta, pamatojoties uz salīdzinājumu starp katra produkta veida vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(43)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu un izņemot gadījumus, kuri minēti 45. apsvērumā turpmāk, dempinga starpība katram ražotājam eksportētājam tika noteikta, pamatojoties uz salīdzinājumu starp katra produkta veida vidējo svērto normālo vērtību un vidējo svērto eksporta cenu.

| (44) | Vienā no gadījumiem bija jāpārbauda, vai darījumu metode būtu iespējama, jo vidējā lieluma metode pilnībā neatspoguļoja realizēto dempingu (skatīt 133. un 135. apsvērumu). Tomēr nebija iespējams veikt salīdzinājumu uz atsevišķo darījumu bāzes sakarā ar to, ka vietējā tirgus un eksporta darījumu skaits bija būtiski atšķirīgs. Nebija iespējams arī konstatēt iekšzemes darījumus, kuri pēc laika atbilstu eksporta darījumiem. |
| --- | --- |

(44)

Vienā no gadījumiem bija jāpārbauda, vai darījumu metode būtu iespējama, jo vidējā lieluma metode pilnībā neatspoguļoja realizēto dempingu (skatīt 133. un 135. apsvērumu). Tomēr nebija iespējams veikt salīdzinājumu uz atsevišķo darījumu bāzes sakarā ar to, ka vietējā tirgus un eksporta darījumu skaits bija būtiski atšķirīgs. Nebija iespējams arī konstatēt iekšzemes darījumus, kuri pēc laika atbilstu eksporta darījumiem.

| (45) | Gadījumos, kad eksporta cenu raksturs būtiski atšķīrās dažādos laikposmos un kad 43. apsvērumā minētā metode pilnā mērā neļāva noteikt dempinga esamību, vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar visu atsevišķo eksporta darījumu cenām atbilstīgatbilstīgi Pamatregulas 2. panta 11. punktam. |
| --- | --- |

(45)

Gadījumos, kad eksporta cenu raksturs būtiski atšķīrās dažādos laikposmos un kad 43. apsvērumā minētā metode pilnā mērā neļāva noteikt dempinga esamību, vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar visu atsevišķo eksporta darījumu cenām atbilstīgatbilstīgi Pamatregulas 2. panta 11. punktam.

| (46) | Tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri, kā tika konstatēts, bija saistīti uzņēmumi, vidējā dempinga starpību aprēķināja saskaņā ar Komisijas standarta praksi, kas tiek piemērota saistītiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(46)

Tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri, kā tika konstatēts, bija saistīti uzņēmumi, vidējā dempinga starpību aprēķināja saskaņā ar Komisijas standarta praksi, kas tiek piemērota saistītiem ražotājiem eksportētājiem.

6.   ATLIKUSĪ DEMPINGA STARPĪBA

| (47) | Uzņēmumiem, kuri nebija piekrituši sadarboties, “atlikusī” dempinga starpība tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu, balstoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(47)

Uzņēmumiem, kuri nebija piekrituši sadarboties, “atlikusī” dempinga starpība tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 18. pantu, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

| (48) | Lai noteiktu atlikušo dempinga starpību, vispirms tika noteikts sadarbības līmenis. Sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu, ja sadarbībai piekritušo ražotāju eksportētāju eksporta apjoms bija tuvs Eurostat norādītajam attiecīgās valsts apjomam un ja nebija iemeslu uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs ir atturējies no sadarbības. Šajā gadījumā, lai nodrošinātu visu pasākumu efektivitāti, tika nolemts noteikt atlikušo dempinga starpību vienādā līmenī ar tā sadarbībai piekritušā uzņēmuma līmeni, kuram ir visaugstākā dempinga starpība. |
| --- | --- |

(48)

Lai noteiktu atlikušo dempinga starpību, vispirms tika noteikts sadarbības līmenis. Sadarbības līmenis tika uzskatīts par augstu, ja sadarbībai piekritušo ražotāju eksportētāju eksporta apjoms bija tuvs Eurostat norādītajam attiecīgās valsts apjomam un ja nebija iemeslu uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs ir atturējies no sadarbības. Šajā gadījumā, lai nodrošinātu visu pasākumu efektivitāti, tika nolemts noteikt atlikušo dempinga starpību vienādā līmenī ar tā sadarbībai piekritušā uzņēmuma līmeni, kuram ir visaugstākā dempinga starpība.

| (49) | Ja sadarbības līmenis bija zems, atlikušo dempinga starpību noteica, pamatojoties uz kāda cita sadarbībai piekrituša ražotāja visaugstākā dempinga reprezentatīvo modeli. Šāda pieeja tika uzskatīta par nepieciešamu, lai izvairītos no sadarbības atteikumu veicināšanas un ņemot vērā to, ka nebija norādes, ka kāds sadarbībai nepiekritis uzņēmums būtu tirgojies par dempinga cenām zemākā līmenī. |
| --- | --- |

(49)

Ja sadarbības līmenis bija zems, atlikušo dempinga starpību noteica, pamatojoties uz kāda cita sadarbībai piekrituša ražotāja visaugstākā dempinga reprezentatīvo modeli. Šāda pieeja tika uzskatīta par nepieciešamu, lai izvairītos no sadarbības atteikumu veicināšanas un ņemot vērā to, ka nebija norādes, ka kāds sadarbībai nepiekritis uzņēmums būtu tirgojies par dempinga cenām zemākā līmenī.

7.   ĶĪNAS TAUTAS REPUBLIKA

7.1.   Tirgus ekonomikas režīms (TER)

| (50) | Antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, ražotājiem, kuri ir atzīti par izpildījušiem 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītos kritērijus, normālo vērtību nosaka saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 1.–6. punktiem. |
| --- | --- |

(50)

Antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, ražotājiem, kuri ir atzīti par izpildījušiem 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītos kritērijus, normālo vērtību nosaka saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 1.–6. punktiem.

| (51) | Īsumā un vienīgi atsauces ērtību labad, kopsavilkuma formā turpmāk ir uzskaitīti Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriji, kuru izpildīšana jāuzrāda uzņēmumiem, kas iesniedz pieteikumu:






  1) | uzņēmējdarbības lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas tirgus apstākļu rezultātā bez būtiskas iejaukšanās no valsts puses; |
| --- | --- | --- |

(51)

Īsumā un vienīgi atsauces ērtību labad, kopsavilkuma formā turpmāk ir uzskaitīti Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritēriji, kuru izpildīšana jāuzrāda uzņēmumiem, kas iesniedz pieteikumu:

1)

uzņēmējdarbības lēmumi tiek pieņemti un izmaksas rodas tirgus apstākļu rezultātā bez būtiskas iejaukšanās no valsts puses;

| 2) | grāmatvedības dokumentus pārbauda neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un šie dokumenti tiek izmantoti visiem nolūkiem; |
| --- | --- |

2)

grāmatvedības dokumentus pārbauda neatkarīgi revidenti saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un šie dokumenti tiek izmantoti visiem nolūkiem;

| 3) | nav nekādu būtisku traucējumu, kuri ir pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas; |
| --- | --- |

3)

nav nekādu būtisku traucējumu, kuri ir pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas;

| 4) | ar bankrota un īpašuma tiesību likumiem ir nodrošināta juridiskā noteiktība un stabilitāte; |
| --- | --- |

4)

ar bankrota un īpašuma tiesību likumiem ir nodrošināta juridiskā noteiktība un stabilitāte;

| 5) | valūtas maiņa notiek pēc tirgus kursiem. |
| --- | --- |

5)

valūtas maiņa notiek pēc tirgus kursiem.

| (52) | Pieci ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un aizpildīja ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieteikuma veidlapu. Komisija veica pārbaudi šo uzņēmumu telpās un pārbaudīja visu TER pieteikumos minēto un par nepieciešamu uzskatīto informāciju. |
| --- | --- |

(52)

Pieci ĶTR ražotāji eksportētāji pieprasīja TER saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un aizpildīja ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieteikuma veidlapu. Komisija veica pārbaudi šo uzņēmumu telpās un pārbaudīja visu TER pieteikumos minēto un par nepieciešamu uzskatīto informāciju.

| (53) | Izmeklēšana parādīja, ka tikai viens no iepriekš minētajiem uzņēmumiem atbilda visiem nepieciešamajiem kritērijiem. Tāpēc šim uzņēmumam tika piešķirts TER. Šis ĶTR ražotājs eksportētājs, kuram tika piešķirts TER, ir:






  — | Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- | --- | --- |

(53)

Izmeklēšana parādīja, ka tikai viens no iepriekš minētajiem uzņēmumiem atbilda visiem nepieciešamajiem kritērijiem. Tāpēc šim uzņēmumam tika piešķirts TER. Šis ĶTR ražotājs eksportētājs, kuram tika piešķirts TER, ir:

—

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

| (54) | Četrus pārējos pieteikumus bija jānoraida. Šajā tabulā kopsavilkuma veidā ir parādīts, kādā veidā tika noteikta visu četru uzņēmumu, kuriem TER netika piešķirts, atbilstība pieciem Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem.










  Uzņēmums | Kritēriji |
| --- | --- | --- |
| 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 4. ievilkums | 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. ievilkums |
| 1 | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Izpildīts | Izpildīts |
| 2 | Izpildīts | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Izpildīts | Izpildīts |
| 3 | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Izpildīts | Izpildīts |
| 4 | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Nav izpildīts | Izpildīts | Izpildīts |
| Avots: Sadarbībai piekritušo Ķīnas eksportētāju pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem. |

(54)

Četrus pārējos pieteikumus bija jānoraida. Šajā tabulā kopsavilkuma veidā ir parādīts, kādā veidā tika noteikta visu četru uzņēmumu, kuriem TER netika piešķirts, atbilstība pieciem Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem.

Uzņēmums

Kritēriji

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 4. ievilkums

2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. ievilkums

1

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Izpildīts

Izpildīts

2

Izpildīts

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Izpildīts

Izpildīts

3

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Izpildīts

Izpildīts

4

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Nav izpildīts

Izpildīts

Izpildīts

Avots: Sadarbībai piekritušo Ķīnas eksportētāju pārbaudītās atbildes uz anketas jautājumiem.

| (55) | Ieinteresētajiem uzņēmumiem tika dota iespēja iesniegt piezīmes par iepriekšminētajiem atzinumiem. Neviens no četriem uzņēmumiem, kuriem TER netika piešķirts, nepiekrita izdarītajam novērtējumam un pieprasīja, lai tiem tiktu piešķirts TER. |
| --- | --- |

(55)

Ieinteresētajiem uzņēmumiem tika dota iespēja iesniegt piezīmes par iepriekšminētajiem atzinumiem. Neviens no četriem uzņēmumiem, kuriem TER netika piešķirts, nepiekrita izdarītajam novērtējumam un pieprasīja, lai tiem tiktu piešķirts TER.

| (56) | Attiecībā uz pirmo kritēriju, t.i., ka uzņēmējdarbības lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez būtiskas iejaukšanās no valsts puses, un ka izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, viens uzņēmums nepiekrita Komisijas secinājumam par to, ka tas ir saņēmis valsts subsīdiju un tāpēc izmaksas pilnībā neatspoguļo tirgus vērtības. Šajā gadījumā kolektīvam piederošais akcionārs bija ieguldījis līdzekļus uzņēmuma dibināšanā un nebija saņēmis kompensāciju par uzņēmuma pieaugušo vērtību pēc turpmākās uzņēmuma akciju pārdošanas. Veicot pārbaudi uz vietas, tika savākti pierādījumi, kuri apliecināja, ka valstij piederošais akcionārs nebija saņēmis kompensāciju par šādu vērtības pieaugumu. Pateicoties šim finanšu ieguvumam, uzņēmumam nebija jāmaksā tirgus cena par līdzekļiem, kuri ir nepieciešami attiecīgā produkta ražošanai. Attiecīgi, netika uzskatīts, ka lēmumi attiecībā par izmaksām un ieguldījumiem ir pieņemti atbilstīgatbilstīgi tirgus apstākļiem. |
| --- | --- |

(56)

Attiecībā uz pirmo kritēriju, t.i., ka uzņēmējdarbības lēmumi tiek pieņemti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, bez būtiskas iejaukšanās no valsts puses, un ka izmaksas atspoguļo tirgus vērtības, viens uzņēmums nepiekrita Komisijas secinājumam par to, ka tas ir saņēmis valsts subsīdiju un tāpēc izmaksas pilnībā neatspoguļo tirgus vērtības. Šajā gadījumā kolektīvam piederošais akcionārs bija ieguldījis līdzekļus uzņēmuma dibināšanā un nebija saņēmis kompensāciju par uzņēmuma pieaugušo vērtību pēc turpmākās uzņēmuma akciju pārdošanas. Veicot pārbaudi uz vietas, tika savākti pierādījumi, kuri apliecināja, ka valstij piederošais akcionārs nebija saņēmis kompensāciju par šādu vērtības pieaugumu. Pateicoties šim finanšu ieguvumam, uzņēmumam nebija jāmaksā tirgus cena par līdzekļiem, kuri ir nepieciešami attiecīgā produkta ražošanai. Attiecīgi, netika uzskatīts, ka lēmumi attiecībā par izmaksām un ieguldījumiem ir pieņemti atbilstīgatbilstīgi tirgus apstākļiem.

| (57) | Bez tam šis uzņēmums mēģināja slēpt iespējamo valsts iejaukšanos. Patiesi, izskatot ķīniešu valodā izdotās uzņēmuma uzņēmējdarbības licences tulkojumu, tika konstatēts, ka informācija par tā akcionāra uzņēmējdarbības sfēru, proti, norāde uz pilsētai piederošo aktīvu pārvaldību un apsaimniekošanu, bija acīmredzami izlaista. Tādējādi, bija jāsecina, ka šis ražotājs eksportētājs nebija sniedzis pietiekamu informāciju par to, ka tas darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas noteikumiem. Neviens no argumentiem, kuru iesniedza šis uzņēmums jau pēc minētā apstākļa atklāšanas, nespēja atspēkot šo secinājumu, un šo pieteikumu bija jānoraida. |
| --- | --- |

(57)

Bez tam šis uzņēmums mēģināja slēpt iespējamo valsts iejaukšanos. Patiesi, izskatot ķīniešu valodā izdotās uzņēmuma uzņēmējdarbības licences tulkojumu, tika konstatēts, ka informācija par tā akcionāra uzņēmējdarbības sfēru, proti, norāde uz pilsētai piederošo aktīvu pārvaldību un apsaimniekošanu, bija acīmredzami izlaista. Tādējādi, bija jāsecina, ka šis ražotājs eksportētājs nebija sniedzis pietiekamu informāciju par to, ka tas darbojas saskaņā ar tirgus ekonomikas noteikumiem. Neviens no argumentiem, kuru iesniedza šis uzņēmums jau pēc minētā apstākļa atklāšanas, nespēja atspēkot šo secinājumu, un šo pieteikumu bija jānoraida.

| (58) | Attiecībā uz otro kritēriju, t.i., ka uzņēmumam ir viens skaidri noteikts galveno grāmatvedības dokumentu komplekts, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, četri uzņēmumi iesniedza ziņas par to, ka tās ir izpildījušas šo kritēriju, jo to grāmatvedības dokumenti ir pakļauti neatkarīgai revīzijai. Taču tika konstatēts, ka triju šo uzņēmumu revidentu ziņojumos nebija minētas vairākas nopietnas problēmas (ietverot galveno starptautisko grāmatvedības noteikumu neievērošanu), kuras tika atklātas, veicot pārbaudi uz vietas, kā arī nebija paskaidrotas attiecīgo uzņēmumu grāmatvedības politikas izmaiņas. Attiecībā uz vēl vienu uzņēmumu tika konstatēts, ka tas savos dokumentos nav atspoguļojis revidenta sniegtos noteikumus. Tāpēc bija jāizdara secinājumu, ka visu četru ieinteresēto uzņēmumu grāmatvedības dokumentu revīzija nav veikta atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kā to nosaka Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā rindkopā, un pieteikums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(58)

Attiecībā uz otro kritēriju, t.i., ka uzņēmumam ir viens skaidri noteikts galveno grāmatvedības dokumentu komplekts, kuru pārbauda neatkarīgs revidents saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, četri uzņēmumi iesniedza ziņas par to, ka tās ir izpildījušas šo kritēriju, jo to grāmatvedības dokumenti ir pakļauti neatkarīgai revīzijai. Taču tika konstatēts, ka triju šo uzņēmumu revidentu ziņojumos nebija minētas vairākas nopietnas problēmas (ietverot galveno starptautisko grāmatvedības noteikumu neievērošanu), kuras tika atklātas, veicot pārbaudi uz vietas, kā arī nebija paskaidrotas attiecīgo uzņēmumu grāmatvedības politikas izmaiņas. Attiecībā uz vēl vienu uzņēmumu tika konstatēts, ka tas savos dokumentos nav atspoguļojis revidenta sniegtos noteikumus. Tāpēc bija jāizdara secinājumu, ka visu četru ieinteresēto uzņēmumu grāmatvedības dokumentu revīzija nav veikta atbilstīgi starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, kā to nosaka Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta otrajā rindkopā, un pieteikums tika noraidīts.

| (59) | Attiecībā uz trešo kritēriju trīs uzņēmumi iesniedza ziņas, ka, pretēji Komisijas konstatētajiem faktiem, nav nekādu būtisku traucējumu, kas būtu pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas. Vienā gadījumā pieteikumu bija jānoraida, jo tika konstatēts, ka ieinteresētais uzņēmums bija saņēmis bezprocentu aizdevumu no valdības un vairākas citas subsīdijas. Tas nozīmē, ka šajā gadījumā bija vērojami būtiski traucējumi, kas bija pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas un ietekmēja ražošanas izmaksas. Attiecībā uz otro uzņēmumu nebija iespējams noteikt atbilstību starp summām, kuras uzņēmumam bija jāmaksā, un summām, kuras tas faktiski bija samaksājis par zemes lietošanas tiesībām. Turklāt (un tas attiecas arī uz otro kritēriju) šajā uzņēmumā nemateriālo līdzekļu amortizācija nebija veikta saskaņā ar grāmatvedības standartiem. Trešais uzņēmums izvirzīja argumentu, ka fakts, ka šis uzņēmums nespēj iesniegt nekādus pierādījumus par tajā ieguldītā kapitāla apmaksas izdarīšanu saskaņā ar statūtu noteikumiem, nav saistīts ar būtiskiem traucējumiem, kas pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas, jo ir skartas privātās intereses. Neraugoties uz to, izmeklēšanas gaitā atklājās, ka noteikumi par uzņēmumā ieguldīto kapitālu nav izpildīti. Šajā sakarā tika izdarīts slēdziens, ka šajā uzņēmumā ir būtiski traucējumi, kas ir pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas, un ka uzņēmuma izmaksas, jo īpaši saistībā ar līdzekļu amortizāciju, ir būtiski traucētas. Attiecīgi tika izdarīts secinājums, ka šie ieinteresētie uzņēmumi nav izpildījuši Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu un ka to pieteikumi tāpēc ir jānoraida. |
| --- | --- |

(59)

Attiecībā uz trešo kritēriju trīs uzņēmumi iesniedza ziņas, ka, pretēji Komisijas konstatētajiem faktiem, nav nekādu būtisku traucējumu, kas būtu pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas. Vienā gadījumā pieteikumu bija jānoraida, jo tika konstatēts, ka ieinteresētais uzņēmums bija saņēmis bezprocentu aizdevumu no valdības un vairākas citas subsīdijas. Tas nozīmē, ka šajā gadījumā bija vērojami būtiski traucējumi, kas bija pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas un ietekmēja ražošanas izmaksas. Attiecībā uz otro uzņēmumu nebija iespējams noteikt atbilstību starp summām, kuras uzņēmumam bija jāmaksā, un summām, kuras tas faktiski bija samaksājis par zemes lietošanas tiesībām. Turklāt (un tas attiecas arī uz otro kritēriju) šajā uzņēmumā nemateriālo līdzekļu amortizācija nebija veikta saskaņā ar grāmatvedības standartiem. Trešais uzņēmums izvirzīja argumentu, ka fakts, ka šis uzņēmums nespēj iesniegt nekādus pierādījumus par tajā ieguldītā kapitāla apmaksas izdarīšanu saskaņā ar statūtu noteikumiem, nav saistīts ar būtiskiem traucējumiem, kas pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas, jo ir skartas privātās intereses. Neraugoties uz to, izmeklēšanas gaitā atklājās, ka noteikumi par uzņēmumā ieguldīto kapitālu nav izpildīti. Šajā sakarā tika izdarīts slēdziens, ka šajā uzņēmumā ir būtiski traucējumi, kas ir pārnesti no iepriekšējās ārpustirgus ekonomikas sistēmas, un ka uzņēmuma izmaksas, jo īpaši saistībā ar līdzekļu amortizāciju, ir būtiski traucētas. Attiecīgi tika izdarīts secinājums, ka šie ieinteresētie uzņēmumi nav izpildījuši Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu un ka to pieteikumi tāpēc ir jānoraida.

| (60) | Viens uzņēmums iebilda, ka Komisija ir izdarījusi slēdzienu attiecībā uz šī uzņēmuma iesniegto TER pieteikumu pēc Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītā trīs mēnešu termiņa un ka tāpēc šis secinājums nav spēkā. |
| --- | --- |

(60)

Viens uzņēmums iebilda, ka Komisija ir izdarījusi slēdzienu attiecībā uz šī uzņēmuma iesniegto TER pieteikumu pēc Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītā trīs mēnešu termiņa un ka tāpēc šis secinājums nav spēkā.

| (61) | Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka Komisija piešķīra vairākus termiņa pagarinājumus ieinteresētajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, tostarp iepriekš minētajam uzņēmumam, kuriem bija ievērojamas grūtības ar TER pieteikuma veidlapu aizpildīšanu pārskatīšanas uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā. |
| --- | --- |

(61)

Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka Komisija piešķīra vairākus termiņa pagarinājumus ieinteresētajiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem, tostarp iepriekš minētajam uzņēmumam, kuriem bija ievērojamas grūtības ar TER pieteikuma veidlapu aizpildīšanu pārskatīšanas uzsākšanas paziņojumā norādītajā termiņā.

| (62) | Tāpat ir jāatzīmē, ka vairākums saņemto TER pieteikumi bija nepilnīgi un ka bija nepieciešams saņemt vairākus būtiskus paskaidrojumus un papildu informāciju, kas aizkavēja izmeklēšanu. Visbeidzot, vairāku jautājumu sarežģītība, piemēram, uzņēmumu uzbūve un pārdošanas kanāli, kā arī nopietnās problēmas, kuras tika atklātas pārbaudes gaitā uz vietas attiecībā uz uzņēmumu grāmatvedību, aizkavēja analīzi, tā ka triju mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas nebija iespējams izdarīt secinājumu par saņemtajiem TER pieteikumiem. |
| --- | --- |

(62)

Tāpat ir jāatzīmē, ka vairākums saņemto TER pieteikumi bija nepilnīgi un ka bija nepieciešams saņemt vairākus būtiskus paskaidrojumus un papildu informāciju, kas aizkavēja izmeklēšanu. Visbeidzot, vairāku jautājumu sarežģītība, piemēram, uzņēmumu uzbūve un pārdošanas kanāli, kā arī nopietnās problēmas, kuras tika atklātas pārbaudes gaitā uz vietas attiecībā uz uzņēmumu grāmatvedību, aizkavēja analīzi, tā ka triju mēnešu laikā pēc izmeklēšanas uzsākšanas nebija iespējams izdarīt secinājumu par saņemtajiem TER pieteikumiem.

| (63) | Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka šāda termiņa neievērošana neizraisa nekādas acīmredzamas juridiskas sekas, jo uzņēmumiem ir bijušas piešķirtas vienādas iespējas sniegt savus komentārus. Tiek arī atzīmēts, ka iepriekš minētais uzņēmums nesniedz iebildumus par negatīvu ietekmi, kuru būtu izraisījis termiņa pagarinājums, kas bija nepieciešams TER nolēmuma izdarīšanai. Arī neviena no pārējām ieinteresētajām pusēm netika sūdzējusies par šādu negatīvu ietekmi. |
| --- | --- |

(63)

Šajā sakarā tiek atzīmēts, ka šāda termiņa neievērošana neizraisa nekādas acīmredzamas juridiskas sekas, jo uzņēmumiem ir bijušas piešķirtas vienādas iespējas sniegt savus komentārus. Tiek arī atzīmēts, ka iepriekš minētais uzņēmums nesniedz iebildumus par negatīvu ietekmi, kuru būtu izraisījis termiņa pagarinājums, kas bija nepieciešams TER nolēmuma izdarīšanai. Arī neviena no pārējām ieinteresētajām pusēm netika sūdzējusies par šādu negatīvu ietekmi.

| (64) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka spēkā esošu nolēmumu attiecībā par TER var sniegt arī pēc minētā trīs mēnešu termiņa un ka ieinteresētā uzņēmuma pieteikums tāpēc tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek secināts, ka spēkā esošu nolēmumu attiecībā par TER var sniegt arī pēc minētā trīs mēnešu termiņa un ka ieinteresētā uzņēmuma pieteikums tāpēc tiek noraidīts.

| (65) | Notika apspriedes ar Padomdevēju komiteju, un tieši ieinteresētās puses tika attiecīgi informētas. Kopienas ražošanas nozarei bija dota iespēja sniegt savus komentārus, taču attiecībā uz TER piešķiršanas nolēmumu komentāri netika saņemti. |
| --- | --- |

(65)

Notika apspriedes ar Padomdevēju komiteju, un tieši ieinteresētās puses tika attiecīgi informētas. Kopienas ražošanas nozarei bija dota iespēja sniegt savus komentārus, taču attiecībā uz TER piešķiršanas nolēmumu komentāri netika saņemti.

7.2.   Atsevišķs režīms (AR)

| (66) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu visām valstīm, uz kurām attiecas Pamatregulas 2. panta 7. punkts, nosaka visai valsti vienotu maksājumu, ja vien tāds tiek pieņemts, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 5. punktu spēj pierādīt, ka a) tie var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu; b) to eksporta cenas un daudzumi, kā arī pārdošanas noteikumi un apstākļi tiek brīvi noteikti; c) akciju kontrolpakete pieder privātpersonām; d) valūtas maiņa notiek pēc tirgus kursa, un e) jebkura iejaukšanās no valsts puses nav tāda, kas atļautu apiet pasākumus, ja eksportētājiem tiek piešķirti dažādi maksājuma lielumi. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu visām valstīm, uz kurām attiecas Pamatregulas 2. panta 7. punkts, nosaka visai valsti vienotu maksājumu, ja vien tāds tiek pieņemts, izņemot gadījumus, kad uzņēmumi saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 5. punktu spēj pierādīt, ka a) tie var brīvi repatriēt kapitālu un peļņu; b) to eksporta cenas un daudzumi, kā arī pārdošanas noteikumi un apstākļi tiek brīvi noteikti; c) akciju kontrolpakete pieder privātpersonām; d) valūtas maiņa notiek pēc tirgus kursa, un e) jebkura iejaukšanās no valsts puses nav tāda, kas atļautu apiet pasākumus, ja eksportētājiem tiek piešķirti dažādi maksājuma lielumi.

| (67) | Pieci ražotāji eksportētāji, līdztekus TER pieprasījumam, pieprasīja atsevišķa režīma piešķiršanu gadījumā, ja tiem netiek piešķirts TER. Kā norādīts iepriekš, uzņēmumiem ir jāpierāda, ka tie atbilst Pamatregulas 9. panta 5. punkta kritērijiem. Kā norādīts 57. apsvērumā, viens uzņēmums bija iesniedzis maldinošu informāciju par viena uzņēmuma akcionāra uzņēmējdarbības sfēru ar nolūku slēpt iespējamo iejaukšanos no valsts puses. Tāpēc šis uzņēmums nespēja pierādīt, ka tas pilnīgi brīvi var noteikt eksporta cenas un daudzumus, un pārdošanas noteikumus. Turklāt tas nevarēja pierādīt, ka valsts ietekme nav tāda, kas atļautu apiet pasākumus, ja šim eksportētājam būtu piešķirta atsevišķa maksājuma likme. Tā kā šis uzņēmums neatbilda visiem Pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, tika nolemts nepiešķirt AR šim uzņēmumam. |
| --- | --- |

(67)

Pieci ražotāji eksportētāji, līdztekus TER pieprasījumam, pieprasīja atsevišķa režīma piešķiršanu gadījumā, ja tiem netiek piešķirts TER. Kā norādīts iepriekš, uzņēmumiem ir jāpierāda, ka tie atbilst Pamatregulas 9. panta 5. punkta kritērijiem. Kā norādīts 57. apsvērumā, viens uzņēmums bija iesniedzis maldinošu informāciju par viena uzņēmuma akcionāra uzņēmējdarbības sfēru ar nolūku slēpt iespējamo iejaukšanos no valsts puses. Tāpēc šis uzņēmums nespēja pierādīt, ka tas pilnīgi brīvi var noteikt eksporta cenas un daudzumus, un pārdošanas noteikumus. Turklāt tas nevarēja pierādīt, ka valsts ietekme nav tāda, kas atļautu apiet pasākumus, ja šim eksportētājam būtu piešķirta atsevišķa maksājuma likme. Tā kā šis uzņēmums neatbilda visiem Pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem, tika nolemts nepiešķirt AR šim uzņēmumam.

| (68) | Viens no trim uzņēmumiem, kuriem netika piešķirts TER, daļēji pieder ārzemniekiem, un tas var brīvi repatriēt savu peļņu. Pārējie divi uzņēmumi pieder ĶTR dzīvojošām Ķīnas fiziskām personām, un tāpēc tām nav piemērojams šis kritērijs. Pamatojoties uz šo trīs uzņēmumu iesniegto un pārbaudīto informāciju, konstatēja, ka valsts neietekmē šo uzņēmumu spēju brīvi noteikt eksporta cenas un daudzumus, kā arī pārdošanas noteikumus. Valsts iejaukšanās pakāpe šo uzņēmumu darbībā arī netika uzskatīta par tādu, kas ļautu apiet pasākumus, jo lielākā daļa no šo uzņēmumu akcijām pieder patiesi privātiem uzņēmumiem. Tā kā šie uzņēmumi konkurē viens ar otru gan iekšzemes, gan arī eksporta tirgū, katrs no šiem uzņēmumiem izmantos savu individuālo normu un nevis pieļaus jebkādu tās apiešanu. Kā jau minēts 54. apsvērumā, visi uzņēmumi atbilda Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītajam piektajam kritērijam, ka valūtas apmaiņa notiek pēc tirgus kursa. Tāpēc tika izdarīts secinājums, ka trīs no uzņēmumiem, kuriem TER netika piešķirts, atbilst AR prasībām, kas noteiktas Pamatregulas 9. panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(68)

Viens no trim uzņēmumiem, kuriem netika piešķirts TER, daļēji pieder ārzemniekiem, un tas var brīvi repatriēt savu peļņu. Pārējie divi uzņēmumi pieder ĶTR dzīvojošām Ķīnas fiziskām personām, un tāpēc tām nav piemērojams šis kritērijs. Pamatojoties uz šo trīs uzņēmumu iesniegto un pārbaudīto informāciju, konstatēja, ka valsts neietekmē šo uzņēmumu spēju brīvi noteikt eksporta cenas un daudzumus, kā arī pārdošanas noteikumus. Valsts iejaukšanās pakāpe šo uzņēmumu darbībā arī netika uzskatīta par tādu, kas ļautu apiet pasākumus, jo lielākā daļa no šo uzņēmumu akcijām pieder patiesi privātiem uzņēmumiem. Tā kā šie uzņēmumi konkurē viens ar otru gan iekšzemes, gan arī eksporta tirgū, katrs no šiem uzņēmumiem izmantos savu individuālo normu un nevis pieļaus jebkādu tās apiešanu. Kā jau minēts 54. apsvērumā, visi uzņēmumi atbilda Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā norādītajam piektajam kritērijam, ka valūtas apmaiņa notiek pēc tirgus kursa. Tāpēc tika izdarīts secinājums, ka trīs no uzņēmumiem, kuriem TER netika piešķirts, atbilst AR prasībām, kas noteiktas Pamatregulas 9. panta 5. punktā.

| (69) | Tādēļ secināja, ka AR jāpiešķir šiem trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem:






  — | AnShun Pettechs Group, kura ietver šādus saistītos eksportētājus:






  — | Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

(69)

Tādēļ secināja, ka AR jāpiešķir šiem trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem:

—

AnShun Pettechs Group, kura ietver šādus saistītos eksportētājus:

—

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

| — | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

| — | Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

7.3.   Normālā vērtība

7.3.1.   Normālās vērtības noteikšana ražotājiem eksportētājiem, kuri piekrituši sadarbībai un kuriem ir piešķirts TER

| (70) | Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram tika piešķirts TER, tika lūgts iesniegt pilnībā aizpildītu anketu, tostarp informāciju par attiecīgā produkta iekšzemes pārdošanas apjomu un informāciju par šā produkta ražošanas izmaksām. Šī atbilde tika pārbaudīta šā ieinteresētā uzņēmuma telpās. |
| --- | --- |

(70)

Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram tika piešķirts TER, tika lūgts iesniegt pilnībā aizpildītu anketu, tostarp informāciju par attiecīgā produkta iekšzemes pārdošanas apjomu un informāciju par šā produkta ražošanas izmaksām. Šī atbilde tika pārbaudīta šā ieinteresētā uzņēmuma telpās.

| (71) | Kas attiecas uz normālās vērtības noteikšanu, Komisija izmantoja to pašu metodoloģiju, kura ir raksturota 29.-38. apsvērumā. |
| --- | --- |

(71)

Kas attiecas uz normālās vērtības noteikšanu, Komisija izmantoja to pašu metodoloģiju, kura ir raksturota 29.-38. apsvērumā.

7.3.2.   Normālās vērtības noteikšana visiem tiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts TER

i)   Analogā valsts

| (72) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, ir jānosaka, balstoties uz cenām vai aprēķināto vērtību kādā trešajā tirgus ekonomikas valstī (“analogajā valstī”). |
| --- | --- |

(72)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kuriem nav piešķirts tirgus ekonomikas režīms, ir jānosaka, balstoties uz cenām vai aprēķināto vērtību kādā trešajā tirgus ekonomikas valstī (“analogajā valstī”).

| (73) | Pārskatīšanas uzsākšanas paziņojumā ASV bija norādītas kā atbilstīga tirgus ekonomikas trešā valsts normālās vērtības noteikšanai ĶTR, un ieinteresētās puses saistībā ar šo tika lūgtas sniegt komentārus. Trīs ražotāji eksportētāji noteiktajos termiņos apstrīdēja šo izvēli, un viens ražotājs eksportētājs ierosināja izvēlēties par analogo valsti kādu no šajā procedūrā iesaistītajām eksportējošām valstīm, kurā tiks konstatēta viszemākā normālā vērtība. Tika izvirzīts arguments, ka ASV ekonomiskās attīstības līmenis ir atšķirīgs no ĶTR līmeņa un ka cenas, tostarp izejmateriālu cenas, ASV ir augstākas. |
| --- | --- |

(73)

Pārskatīšanas uzsākšanas paziņojumā ASV bija norādītas kā atbilstīga tirgus ekonomikas trešā valsts normālās vērtības noteikšanai ĶTR, un ieinteresētās puses saistībā ar šo tika lūgtas sniegt komentārus. Trīs ražotāji eksportētāji noteiktajos termiņos apstrīdēja šo izvēli, un viens ražotājs eksportētājs ierosināja izvēlēties par analogo valsti kādu no šajā procedūrā iesaistītajām eksportējošām valstīm, kurā tiks konstatēta viszemākā normālā vērtība. Tika izvirzīts arguments, ka ASV ekonomiskās attīstības līmenis ir atšķirīgs no ĶTR līmeņa un ka cenas, tostarp izejmateriālu cenas, ASV ir augstākas.

| (74) | Lai noteiktu, vai paredzētā ASV kā analogās valsts izvēle ir pareiza, Komisija vispirms pieprasīja informāciju par pārdošanas un tirgus apstākļiem no zināmiem PŠŠ ražotājiem citās tirgus ekonomikas valstīs, proti, ASV, Indijā, Indonēzijā un Taizemē. Atbildes attiecībā par pieprasīto informāciju tika saņemtas no viena ASV ražotāja, viena Indijas ražotāja un diviem Indonēzijas ražotājiem. Tika arī izskatīts jautājums, vai Taivāna vai Korejas Republika, kurās veic 5. apsvērumā minēto paralēlo starpposma pārskatu attiecībā uz to pašu produktu, varētu būt atbilstīgas analogās valstis. |
| --- | --- |

(74)

Lai noteiktu, vai paredzētā ASV kā analogās valsts izvēle ir pareiza, Komisija vispirms pieprasīja informāciju par pārdošanas un tirgus apstākļiem no zināmiem PŠŠ ražotājiem citās tirgus ekonomikas valstīs, proti, ASV, Indijā, Indonēzijā un Taizemē. Atbildes attiecībā par pieprasīto informāciju tika saņemtas no viena ASV ražotāja, viena Indijas ražotāja un diviem Indonēzijas ražotājiem. Tika arī izskatīts jautājums, vai Taivāna vai Korejas Republika, kurās veic 5. apsvērumā minēto paralēlo starpposma pārskatu attiecībā uz to pašu produktu, varētu būt atbilstīgas analogās valstis.

| (75) | Attiecībā uz Taivānu paralēlā starpposma pārskata izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija liecināja, ka iekšzemes tirgū tiek pārdotas tikai oriģinālās PŠŠ, bet Ķīnas eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, pārdod vienīgi atjaunotās PŠŠ, kas rada būtisku korekciju ieviešanas nepieciešamību, salīdzinot normālo vērtību ar eksporta cenu. Kas attiecas uz Koreju, tika konstatēts, ka ražotāji eksportētāji veic eksportu uz Kopienu par dempinga cenām (skatīt 112.–137. apsvērumus), kas norāda uz ļoti iespējamiem šīs valsts iekšzemes tirgus traucējumiem. Turklāt Korejas tirgū tiek pārdotas lielākoties tikai oriģinālās PŠŠ, un tikai viens uzņēmums (no trim) ražo otrreizējā pārstrādē iegūtas PŠŠ. Pretēji tam, ASV ievērojamos daudzumos tiek pārdotas gan oriģinālās, gan arī otrreizējā pārstrādē iegūtas PŠŠ. Šī iemesla dēļ tika izdarīts secinājums, ka nav nekādu acīmredzamu iemeslu, kas liktu domāt, ka Koreja vai Taivāna kā analogā valsts būtu vairāk piemērota nekā ASV. Pārējās potenciālās analogās valstis ir pakļautas antidempinga maksājumiem un/vai kompensācijas maksājumiem, kas varētu norādīt uz šā produkta iekšzemes tirgus traucējumiem šajās valstīs. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz Taivānu paralēlā starpposma pārskata izmeklēšanas gaitā iegūtā informācija liecināja, ka iekšzemes tirgū tiek pārdotas tikai oriģinālās PŠŠ, bet Ķīnas eksportētāji, kuriem netika piešķirts TER, pārdod vienīgi atjaunotās PŠŠ, kas rada būtisku korekciju ieviešanas nepieciešamību, salīdzinot normālo vērtību ar eksporta cenu. Kas attiecas uz Koreju, tika konstatēts, ka ražotāji eksportētāji veic eksportu uz Kopienu par dempinga cenām (skatīt 112.–137. apsvērumus), kas norāda uz ļoti iespējamiem šīs valsts iekšzemes tirgus traucējumiem. Turklāt Korejas tirgū tiek pārdotas lielākoties tikai oriģinālās PŠŠ, un tikai viens uzņēmums (no trim) ražo otrreizējā pārstrādē iegūtas PŠŠ. Pretēji tam, ASV ievērojamos daudzumos tiek pārdotas gan oriģinālās, gan arī otrreizējā pārstrādē iegūtas PŠŠ. Šī iemesla dēļ tika izdarīts secinājums, ka nav nekādu acīmredzamu iemeslu, kas liktu domāt, ka Koreja vai Taivāna kā analogā valsts būtu vairāk piemērota nekā ASV. Pārējās potenciālās analogās valstis ir pakļautas antidempinga maksājumiem un/vai kompensācijas maksājumiem, kas varētu norādīt uz šā produkta iekšzemes tirgus traucējumiem šajās valstīs.

| (76) | Visas Komisijai pieejamās informācijas analīze parādīja, ka ASV pastāv plašs, augstas konkurētspējas attiecīgā produkta tirgus, kurā darbojas vairāk nekā desmit ražotāji un kuram ir raksturīgs ievērojams imports no trešām valstīm. Lai gan attiecīgā produkta importam no Korejas Republikas un Taivānas ir piemērots antidempinga maksājums, PŠŠ imports no pārējām valstīm joprojām ir ievērojams. |
| --- | --- |

(76)

Visas Komisijai pieejamās informācijas analīze parādīja, ka ASV pastāv plašs, augstas konkurētspējas attiecīgā produkta tirgus, kurā darbojas vairāk nekā desmit ražotāji un kuram ir raksturīgs ievērojams imports no trešām valstīm. Lai gan attiecīgā produkta importam no Korejas Republikas un Taivānas ir piemērots antidempinga maksājums, PŠŠ imports no pārējām valstīm joprojām ir ievērojams.

| (77) | Kā jau minēts 27. apsvērumā, ASV iekšzemes tirgū ražotais un pārdotais produkts ir līdzīgs tam, kurš tiek eksportēts no Ķīnas uz Kopienu. Šajā sakarā salīdzinājumam tika ņemti tikai tie produkta veidi, kuri ASV tiek ražoti tādā pašā ražošanas procesā, t.i., PŠŠ no otrreizējas pārstrādes atkritumiem. |
| --- | --- |

(77)

Kā jau minēts 27. apsvērumā, ASV iekšzemes tirgū ražotais un pārdotais produkts ir līdzīgs tam, kurš tiek eksportēts no Ķīnas uz Kopienu. Šajā sakarā salīdzinājumam tika ņemti tikai tie produkta veidi, kuri ASV tiek ražoti tādā pašā ražošanas procesā, t.i., PŠŠ no otrreizējas pārstrādes atkritumiem.

| (78) | Ķīnā galvenais izmantotais izejmateriāls, t.i., otrreizēji pārstrādājamie atkritumi, lielākoties tiek iegūts iekšzemes tirgū, lai gan zināms daudzums tiek ievests arī no ASV un Eiropas. Analogās valsts ražotājs iepirka izejmateriālus tikai un vienīgi no vietējiem piegādātājiem. Tāpēc tika izdarīts secinājums, ka piekļūšana izejmateriāliem ASV ir vieglāka vai vismaz tāda pati kā ĶTR. |
| --- | --- |

(78)

Ķīnā galvenais izmantotais izejmateriāls, t.i., otrreizēji pārstrādājamie atkritumi, lielākoties tiek iegūts iekšzemes tirgū, lai gan zināms daudzums tiek ievests arī no ASV un Eiropas. Analogās valsts ražotājs iepirka izejmateriālus tikai un vienīgi no vietējiem piegādātājiem. Tāpēc tika izdarīts secinājums, ka piekļūšana izejmateriāliem ASV ir vieglāka vai vismaz tāda pati kā ĶTR.

| (79) | Analogās valsts izvēle, pamatojoties uz viszemāko konstatēto normālo vērtību, tika uzskatīta par nepamatotu, jo tā nebalstās uz skaidriem kritērijiem, bet gan uz galīgo rezultātu. Tāpat arī tas fakts, ka izmaksas, kā tiek apgalvots, ir augstākas kādā tirgus ekonomikas trešajā valstī, nevar būt iemesls, kas neļautu uzskatīt šādu valsti par atbilstīgu analogo valsti. Viens no iespējamiem valsts iejaukšanās iemesliem var būt zema izmaksu līmeņa uzturēšana ar nolūku sniegt atbalstu noteiktām iekšzemes ražošanas nozarēm un uzturēt to konkurētspēju. Šādos gadījumos zemākas izmaksas vienkārši būtu šīs valsts iejaukšanās sekas un nevis tirgus spēku rezultāts. Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta tiešais mērķis ir izvēlēties tādu analogo valsti, kurā normālā vērtība balstītos uz cenām un izmaksām, ko neietekmē nekādi ārpustirgus ekonomikas apstākļi. |
| --- | --- |

(79)

Analogās valsts izvēle, pamatojoties uz viszemāko konstatēto normālo vērtību, tika uzskatīta par nepamatotu, jo tā nebalstās uz skaidriem kritērijiem, bet gan uz galīgo rezultātu. Tāpat arī tas fakts, ka izmaksas, kā tiek apgalvots, ir augstākas kādā tirgus ekonomikas trešajā valstī, nevar būt iemesls, kas neļautu uzskatīt šādu valsti par atbilstīgu analogo valsti. Viens no iespējamiem valsts iejaukšanās iemesliem var būt zema izmaksu līmeņa uzturēšana ar nolūku sniegt atbalstu noteiktām iekšzemes ražošanas nozarēm un uzturēt to konkurētspēju. Šādos gadījumos zemākas izmaksas vienkārši būtu šīs valsts iejaukšanās sekas un nevis tirgus spēku rezultāts. Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta tiešais mērķis ir izvēlēties tādu analogo valsti, kurā normālā vērtība balstītos uz cenām un izmaksām, ko neietekmē nekādi ārpustirgus ekonomikas apstākļi.

| (80) | Kas attiecas uz ASV un ĶTR ekonomiskās attīstības atšķirīgajiem līmeņiem, tad šis fakts nav būtisks faktors, izvēloties analogo valsti. Patiešām, izvēloties modernu un rentablu tirgu, kam raksturīga intensīva konkurence, tiktu iegūta zemāka normālā vērtība nekā tādas analogās valsts gadījumā, kuras ekonomiskā attīstība ir salīdzināma ar ārpustirgus ekonomikas valsts ekonomisko attīstību. |
| --- | --- |

(80)

Kas attiecas uz ASV un ĶTR ekonomiskās attīstības atšķirīgajiem līmeņiem, tad šis fakts nav būtisks faktors, izvēloties analogo valsti. Patiešām, izvēloties modernu un rentablu tirgu, kam raksturīga intensīva konkurence, tiktu iegūta zemāka normālā vērtība nekā tādas analogās valsts gadījumā, kuras ekonomiskā attīstība ir salīdzināma ar ārpustirgus ekonomikas valsts ekonomisko attīstību.

| (81) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ASV ir piemērotākā analogā valsts un ka šādos apstākļos ASV izvēle šķiet pamatota un attaisnota saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(81)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika secināts, ka ASV ir piemērotākā analogā valsts un ka šādos apstākļos ASV izvēle šķiet pamatota un attaisnota saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta noteikumiem.

| (82) | Komisija pēc tam ASV ražotājam nosūtīja sīkāku anketu, lūdzot sniegt informāciju par līdzīgā produkta iekšzemes pārdošanas cenām un ražošanas izmaksām. Ražotāja atbildes tika pārbaudītas uz vietas. |
| --- | --- |

(82)

Komisija pēc tam ASV ražotājam nosūtīja sīkāku anketu, lūdzot sniegt informāciju par līdzīgā produkta iekšzemes pārdošanas cenām un ražošanas izmaksām. Ražotāja atbildes tika pārbaudītas uz vietas.

| (83) | Pēc tam, kad bija beidzies termiņš apsvērumu iesniegšanai par attiecīgo informāciju, divi Ķīnas ražotāji eksportētāji iebilda, ka ASV nav atbilstīga analogā valsts, jo no 2001. gada janvāra turpinās izmeklēšana par rīcību, ka vērsta pret konkurenci, un cenu noteikšanu Amerikas PŠŠ tirgū, kurā iesaistīti uzņēmumi, kas sadarbojas, kā arī vēl astoņi ASV uzņēmumi. Saskaņā ar šo izmeklēšanu divi no līdzvainīgajiem tika atzīti par vainīgiem, un vienu no tiem sodīja. Tika apgalvots, ka tā vietā jāizvēlas Dienvidkoreja vai Taivāna. |
| --- | --- |

(83)

Pēc tam, kad bija beidzies termiņš apsvērumu iesniegšanai par attiecīgo informāciju, divi Ķīnas ražotāji eksportētāji iebilda, ka ASV nav atbilstīga analogā valsts, jo no 2001. gada janvāra turpinās izmeklēšana par rīcību, ka vērsta pret konkurenci, un cenu noteikšanu Amerikas PŠŠ tirgū, kurā iesaistīti uzņēmumi, kas sadarbojas, kā arī vēl astoņi ASV uzņēmumi. Saskaņā ar šo izmeklēšanu divi no līdzvainīgajiem tika atzīti par vainīgiem, un vienu no tiem sodīja. Tika apgalvots, ka tā vietā jāizvēlas Dienvidkoreja vai Taivāna.

| (84) | Jānorāda, ka iepriekš minētā izmeklēšana attiecas uz darbībām, kas tika veiktas vairāk nekā gadu pirms izmeklēšanas perioda sākšanas, un nebija pieejama informācija, kas norādītu, ka šādas darbības, ko veica divi iesaistītie vainīgie tirgus dalībnieki, IP laikā ietekmētu cenas, kuras izmantoja, aprēķinot normālo vērtību. Turpretī salīdzinot analogās valsts ražotāja un Korejas un Taivānas ražotāju peļņas normu attiecībā uz līdzīgā produkta pārdošanas apjomiem vietējā tirgū, konstatēja, ka peļņas norma ir līdzīga vai zemāka. Turklāt izmeklēšanas rezultātā nenoteica maksājumus ASV ražotājam, kas sadarbojas (Wellman Inc), un kuru ASV iestādes 2004. gada septembrī informēja, ka apsūdzības pret uzņēmumu un tā darbiniekiem nav izvirzītas. Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka ASV ražotāja, kas sadarbojas, sniegto informāciju, kuru izmantoja normālās vērtības noteikšanai, neietekmēja pret konkurenci vērtas darbības, kas iepriekš ir veiktas ASV. Šādā gadījumā ASV ir apstiprināta kā atbilstīga analogā valsts. Tomēr jānorāda, ka gadījumā, ja izmeklēšanas laikā konstatēs, ka šādas pret konkurenci vērstas darbības ir veiktas izmeklēšanas periodā un ir traucējušas pieņemt šīs izmeklēšanas atzinumus, pašreizējos atzinumus var pārskatīt. |
| --- | --- |

(84)

Jānorāda, ka iepriekš minētā izmeklēšana attiecas uz darbībām, kas tika veiktas vairāk nekā gadu pirms izmeklēšanas perioda sākšanas, un nebija pieejama informācija, kas norādītu, ka šādas darbības, ko veica divi iesaistītie vainīgie tirgus dalībnieki, IP laikā ietekmētu cenas, kuras izmantoja, aprēķinot normālo vērtību. Turpretī salīdzinot analogās valsts ražotāja un Korejas un Taivānas ražotāju peļņas normu attiecībā uz līdzīgā produkta pārdošanas apjomiem vietējā tirgū, konstatēja, ka peļņas norma ir līdzīga vai zemāka. Turklāt izmeklēšanas rezultātā nenoteica maksājumus ASV ražotājam, kas sadarbojas (Wellman Inc), un kuru ASV iestādes 2004. gada septembrī informēja, ka apsūdzības pret uzņēmumu un tā darbiniekiem nav izvirzītas. Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka ASV ražotāja, kas sadarbojas, sniegto informāciju, kuru izmantoja normālās vērtības noteikšanai, neietekmēja pret konkurenci vērtas darbības, kas iepriekš ir veiktas ASV. Šādā gadījumā ASV ir apstiprināta kā atbilstīga analogā valsts. Tomēr jānorāda, ka gadījumā, ja izmeklēšanas laikā konstatēs, ka šādas pret konkurenci vērstas darbības ir veiktas izmeklēšanas periodā un ir traucējušas pieņemt šīs izmeklēšanas atzinumus, pašreizējos atzinumus var pārskatīt.

ii)   Normālās vērtības noteikšana analogajā valstī

| (85) | Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 75. punktu normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER, tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kura bija saņemta no analogās valsts ražotāja, t.i., pamatojoties uz visām samaksātajām vai samaksājamajām cenām ASV iekšzemes tirgū par salīdzināmajiem produkta veidiem, ja bija konstatēts, ka tas ir veikts normālo tirdzniecības operāciju gaitā un reprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(85)

Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 75. punktu normālā vērtība ražotājiem eksportētājiem, kuriem netika piešķirts TER, tika noteikta, pamatojoties uz pārbaudītu informāciju, kura bija saņemta no analogās valsts ražotāja, t.i., pamatojoties uz visām samaksātajām vai samaksājamajām cenām ASV iekšzemes tirgū par salīdzināmajiem produkta veidiem, ja bija konstatēts, ka tas ir veikts normālo tirdzniecības operāciju gaitā un reprezentatīvos daudzumos.

| (86) | Kas attiecas uz normālās vērtības noteikšanu, Komisija izmantoja to pašu metodoloģiju, kura aprakstīta 29.–38. apsvērumā. |
| --- | --- |

(86)

Kas attiecas uz normālās vērtības noteikšanu, Komisija izmantoja to pašu metodoloģiju, kura aprakstīta 29.–38. apsvērumā.

7.4.   Eksporta cena

| (87) | Viss ražotāju eksportētāju, kuriem tika piešķirts TER vai AR, eksporta apjoms uz Kopienu tika pārdots tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, un tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām. |
| --- | --- |

(87)

Viss ražotāju eksportētāju, kuriem tika piešķirts TER vai AR, eksporta apjoms uz Kopienu tika pārdots tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, un tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām cenām.

7.5.   Salīdzinājums

| (88) | Tika veiktas pieprasītās korekcijas attiecībā uz maksājuma atmaksāšanu, transportēšanas, apdrošināšanas un apstrādes, iepakošanas un kredītu izmaksām, bankas nodevām un komisijas naudām, kur tās bija piemērojamas un attaisnotas. |
| --- | --- |

(88)

Tika veiktas pieprasītās korekcijas attiecībā uz maksājuma atmaksāšanu, transportēšanas, apdrošināšanas un apstrādes, iepakošanas un kredītu izmaksām, bankas nodevām un komisijas naudām, kur tās bija piemērojamas un attaisnotas.

| (89) | Dažu produkta veidu, kurus eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuriem bija piešķirts AR, noteikti fiziskie raksturlielumi, piemēram, spīdums, krāsa, šķērsgriezums vai silikona apstrāde, bija atšķirīgi, salīdzinot tos ar analogajā valstī pārdotajiem salīdzināmajiem veidiem. Tāpēc saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu tika veikta korekcija. Ja nebija vairāk nekādas citas ticamas informācijas, korekciju veica, pamatojoties uz cenu atšķirību, kura saistījās ar šiem analogajā valstī konstatētajiem konkrētajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- |

(89)

Dažu produkta veidu, kurus eksportēja Ķīnas ražotāji eksportētāji, kuriem bija piešķirts AR, noteikti fiziskie raksturlielumi, piemēram, spīdums, krāsa, šķērsgriezums vai silikona apstrāde, bija atšķirīgi, salīdzinot tos ar analogajā valstī pārdotajiem salīdzināmajiem veidiem. Tāpēc saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu tika veikta korekcija. Ja nebija vairāk nekādas citas ticamas informācijas, korekciju veica, pamatojoties uz cenu atšķirību, kura saistījās ar šiem analogajā valstī konstatētajiem konkrētajiem raksturlielumiem.

| (90) | Izmeklēšanā atklāja, ka pārdošana analogajā valstī tiek veikta vienīgi tiešajiem lietotājiem, bet Ķīnā ražotāji eksportētāji pārdod savus produktus arī caur citiem tirdzniecības kanāliem. Tā kā analogajā valstī nebija tādu pašu tirdzniecības kanālu, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu ii) daļu tika veikta īpaša korekcija, atņemot no tiešo lietotāju normālās vērtības summu, kas vienāda ar 10 % no bruto peļņas normas. |
| --- | --- |

(90)

Izmeklēšanā atklāja, ka pārdošana analogajā valstī tiek veikta vienīgi tiešajiem lietotājiem, bet Ķīnā ražotāji eksportētāji pārdod savus produktus arī caur citiem tirdzniecības kanāliem. Tā kā analogajā valstī nebija tādu pašu tirdzniecības kanālu, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunktu ii) daļu tika veikta īpaša korekcija, atņemot no tiešo lietotāju normālās vērtības summu, kas vienāda ar 10 % no bruto peļņas normas.

| (91) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, normālā vērtība tika noteikta no aptuveni 70 % līdz aptuveni 90 % tā attiecīgā produkta daudzuma, kuru uzņēmumi, kam ir piešķirts AR, eksportē uz Kopienu. Šo daudzumu uzskatīja par reprezentatīvu praksē pielietotajai dempinga pakāpei. |
| --- | --- |

(91)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, normālā vērtība tika noteikta no aptuveni 70 % līdz aptuveni 90 % tā attiecīgā produkta daudzuma, kuru uzņēmumi, kam ir piešķirts AR, eksportē uz Kopienu. Šo daudzumu uzskatīja par reprezentatīvu praksē pielietotajai dempinga pakāpei.

| (92) | Veica arī korekciju attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju saistībā ar PVN atmaksāšanas atšķirībām. |
| --- | --- |

(92)

Veica arī korekciju attiecībā uz Ķīnas ražotāju eksportētāju saistībā ar PVN atmaksāšanas atšķirībām.

7.6.   Dempinga starpība

| (93) | Uzņēmumam, kuram bija piešķirts TER, dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot uzņēmuma vidējo svērto normālo vērtību un tā vidējās svērtās eksporta cenas katram produkta veidam saskaņā ar iepriekš minēto. |
| --- | --- |

(93)

Uzņēmumam, kuram bija piešķirts TER, dempinga starpība tika noteikta, salīdzinot uzņēmuma vidējo svērto normālo vērtību un tā vidējās svērtās eksporta cenas katram produkta veidam saskaņā ar iepriekš minēto.

| (94) | Uzņēmumiem, kuriem bija piešķirts AR, tika salīdzināta analogajai valstij noteiktā, uz Kopienu eksportēto produkta veidu vidējā svērtā normālā vērtība un attiecīgā uz Kopienu eksportētā produkta veida vidējā svērtā eksporta cena, kā tas noteikts Pamatregulas 2. panta 11. punktā. |
| --- | --- |

(94)

Uzņēmumiem, kuriem bija piešķirts AR, tika salīdzināta analogajai valstij noteiktā, uz Kopienu eksportēto produkta veidu vidējā svērtā normālā vērtība un attiecīgā uz Kopienu eksportētā produkta veida vidējā svērtā eksporta cena, kā tas noteikts Pamatregulas 2. panta 11. punktā.

| (95) | Sadarbībai piekritušajam uzņēmumam, kuram nebija piešķirts nedz TER, nedz AR, un visiem sadarbībai nepiekritušajiem eksportētājiem valsts dempinga starpība tika noteikta kā vidējais svērtais lielums starp dempinga starpību, kura tika konstatēta ārpustirgus ekonomikas ražotājam, kam nebija piešķirts AR, un visaugstāko dempinga reprezentatīvo modeli vienam no sadarbībai piekritušajiem ārpustirgus ekonomikas ražotājiem eksportētājiem, kā tas paskaidrots iepriekš 49. apsvērumā. |
| --- | --- |

(95)

Sadarbībai piekritušajam uzņēmumam, kuram nebija piešķirts nedz TER, nedz AR, un visiem sadarbībai nepiekritušajiem eksportētājiem valsts dempinga starpība tika noteikta kā vidējais svērtais lielums starp dempinga starpību, kura tika konstatēta ārpustirgus ekonomikas ražotājam, kam nebija piešķirts AR, un visaugstāko dempinga reprezentatīvo modeli vienam no sadarbībai piekritušajiem ārpustirgus ekonomikas ražotājiem eksportētājiem, kā tas paskaidrots iepriekš 49. apsvērumā.

| (96) | Dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa, ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. | 26,3 % |
| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. | 4,9 % |
| Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. | 49,0 % |
| Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd. | 63,2 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 85,8 % |

(96)

Dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa, ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

26,3 %

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

4,9 %

Hangzhou AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

49,0 %

Deqing AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

Kunshan AnShun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

Jiangyin Changlong Chemical Fibre Co. Ltd.

63,2 %

Visi pārējie uzņēmumi

85,8 %

8.   SAŪDA ARĀBIJA

| (97) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem ražotājiem eksportētājiem un pieciem importētājiem, kuri bija saistīti ar vienu no eksportētājiem. |
| --- | --- |

(97)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem ražotājiem eksportētājiem un pieciem importētājiem, kuri bija saistīti ar vienu no eksportētājiem.

8.1.   Saudi Basic Industries Corporation (“Sabic”)

8.1.1.   Normālā vērtība

| (98) | Šim ražotājam eksportētājam bija reprezentatīvs līdzīgā produkta pārdošanas apjoms vietējā tirgū. Neraugoties uz to, šāda pārdošana nevarēja tikt uzskatīta par veiktu parasto tirdzniecības operāciju gaitā savas cenas dēļ. Šī iemesla dēļ, kā arī tādēļ, ka trūka ticamu datu no citiem eksportētājvalsts ražotājiem, normālo vērtību bija jāveido saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(98)

Šim ražotājam eksportētājam bija reprezentatīvs līdzīgā produkta pārdošanas apjoms vietējā tirgū. Neraugoties uz to, šāda pārdošana nevarēja tikt uzskatīta par veiktu parasto tirdzniecības operāciju gaitā savas cenas dēļ. Šī iemesla dēļ, kā arī tādēļ, ka trūka ticamu datu no citiem eksportētājvalsts ražotājiem, normālo vērtību bija jāveido saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu.

| (99) | Lai saliktu normālo vērtību, faktiskie TV un A izdevumi, kas bija radušies attiecīgajam sadarbībai piekritušajam ražotājam eksportētājam līdzīgā produkta pārdošanā iekšzemes tirgū parasto tirdzniecības operāciju gaitā izmeklēšanas perioda laikā, tika pieskaitīti pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām attiecībā uz katru eksportēto produkta veidu izmeklēšanas perioda laikā. |
| --- | --- |

(99)

Lai saliktu normālo vērtību, faktiskie TV un A izdevumi, kas bija radušies attiecīgajam sadarbībai piekritušajam ražotājam eksportētājam līdzīgā produkta pārdošanā iekšzemes tirgū parasto tirdzniecības operāciju gaitā izmeklēšanas perioda laikā, tika pieskaitīti pie šā ražotāja vidējām ražošanas izmaksām attiecībā uz katru eksportēto produkta veidu izmeklēšanas perioda laikā.

| (100) | Tā kā par pārējiem Saūda Arābijas ražotājiem eksportētājiem nebija pieejami ticami dati (skatīt 104.–106. apsvērumu) un tā kā attiecīgais ražotājs eksportētājs nebija iesniedzis informāciju par tās pašas vispārīgās produktu kategorijas ražošanu un pārdošanu, peļņas normu bija jānosaka, pamatojoties uz jebkuru citu saprātīgu metodi, kā tas ir noteikts Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā. Šajā gadījumā tika atzīts, ka 5 % liela peļņas norma būtu saprātīga. Nebija pieejama informācija, kurā norādītu, ka šāda peļņas norma pārsniegtu to peļņu, kuru parasti iegūst pārējie eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tās pašas vispārīgās kategorijas produktus Saūda Arābijas iekšzemes tirgū, kā to nosaka Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(100)

Tā kā par pārējiem Saūda Arābijas ražotājiem eksportētājiem nebija pieejami ticami dati (skatīt 104.–106. apsvērumu) un tā kā attiecīgais ražotājs eksportētājs nebija iesniedzis informāciju par tās pašas vispārīgās produktu kategorijas ražošanu un pārdošanu, peļņas normu bija jānosaka, pamatojoties uz jebkuru citu saprātīgu metodi, kā tas ir noteikts Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā. Šajā gadījumā tika atzīts, ka 5 % liela peļņas norma būtu saprātīga. Nebija pieejama informācija, kurā norādītu, ka šāda peļņas norma pārsniegtu to peļņu, kuru parasti iegūst pārējie eksportētāji vai ražotāji, pārdodot tās pašas vispārīgās kategorijas produktus Saūda Arābijas iekšzemes tirgū, kā to nosaka Pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktā.

8.1.2.   Eksporta cena

| (101) | Tirdzniecība ar Kopienu tika veikta caur saistīto importētāju, kurš pārdeva šo produktu tālāk gan saistītiem, gan nesaistītiem pircējiem. Šie saistītie pircēji savukārt pārdeva attiecīgo produktu tālāk citiem neatkarīgiem pircējiem. Tādējādi eksporta cena tika veidota saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(101)

Tirdzniecība ar Kopienu tika veikta caur saistīto importētāju, kurš pārdeva šo produktu tālāk gan saistītiem, gan nesaistītiem pircējiem. Šie saistītie pircēji savukārt pārdeva attiecīgo produktu tālāk citiem neatkarīgiem pircējiem. Tādējādi eksporta cena tika veidota saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 9. punktu.

8.1.3.   Salīdzināšana

| (102) | Tika izdarītas korekcijas atšķirībām transportēšanas, apdrošināšanas, iepakošanas un kredīta izmaksās. |
| --- | --- |

(102)

Tika izdarītas korekcijas atšķirībām transportēšanas, apdrošināšanas, iepakošanas un kredīta izmaksās.

| (103) | Šis ražotājs eksportētājs bija pieprasījis normālās vērtības korekciju arī par pēcpārdošanas izmaksām vietējā tirgū. Līdztekus tam, ka nebija pieejami pierādījumi, kas pamatotu pieprasīto summu, uz pieejamās informācijas pamata nebija iespējams konstatēt, ka šis faktors būtu ietekmējis cenu salīdzināmību. Proti, nevarēja pierādīt, ka šā faktora dēļ vietējā tirgus pircēji konsekventi maksātu atšķirīgas cenas. Bez tam tika konstatēts, ka šie izdevumi attiecās ne tikai uz līdzīga produkta pārdošanu vietējā tirgū, bet arī uz pārējiem tirgiem, to skaitā attiecīgā produkta pārdošanu Kopienai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, pieprasīto korekciju bija jānoraida, jo tā neatbilda 2. panta 10. punkta prasībām. |
| --- | --- |

(103)

Šis ražotājs eksportētājs bija pieprasījis normālās vērtības korekciju arī par pēcpārdošanas izmaksām vietējā tirgū. Līdztekus tam, ka nebija pieejami pierādījumi, kas pamatotu pieprasīto summu, uz pieejamās informācijas pamata nebija iespējams konstatēt, ka šis faktors būtu ietekmējis cenu salīdzināmību. Proti, nevarēja pierādīt, ka šā faktora dēļ vietējā tirgus pircēji konsekventi maksātu atšķirīgas cenas. Bez tam tika konstatēts, ka šie izdevumi attiecās ne tikai uz līdzīga produkta pārdošanu vietējā tirgū, bet arī uz pārējiem tirgiem, to skaitā attiecīgā produkta pārdošanu Kopienai. Pamatojoties uz iepriekš minēto, pieprasīto korekciju bija jānoraida, jo tā neatbilda 2. panta 10. punkta prasībām.

8.2.   National Polyester Fibers Factory (“NPF”)

| (104) | Šā ražotāja eksportētāja iesniegtā aizpildītā anketa bija būtiski nepilnīga un saturēja pretrunīgu informāciju. Lai gan uzņēmums tika lūgts koriģēt, papildināt un paskaidrot savu atbildi, tas neiesniedza trūkstošo informāciju un neizdarīja atbilstīgas korekcijas. Vēl jo vairāk – uz vietas veiktās pārbaudes laikā konstatēja, ka vairāk nekā puse no NPF iekšzemes tirdzniecības ar PŠŠ IP laikā nebija parādīts uzņēmuma ziņojumā. Turklāt nebija iespējams saskaņot uzņēmuma paziņoto kopējo pārdošanas daudzumu, ietverot tā eksportu uz Kopienu, ar uzņēmuma grāmatvedības dokumentiem. Tāpēc secināja, ka aizpildītajā anketā sniegtos pārdošanas datus nevar uzskatīt par ticamu pamatojumu dempinga starpības noteikšanai. |
| --- | --- |

(104)

Šā ražotāja eksportētāja iesniegtā aizpildītā anketa bija būtiski nepilnīga un saturēja pretrunīgu informāciju. Lai gan uzņēmums tika lūgts koriģēt, papildināt un paskaidrot savu atbildi, tas neiesniedza trūkstošo informāciju un neizdarīja atbilstīgas korekcijas. Vēl jo vairāk – uz vietas veiktās pārbaudes laikā konstatēja, ka vairāk nekā puse no NPF iekšzemes tirdzniecības ar PŠŠ IP laikā nebija parādīts uzņēmuma ziņojumā. Turklāt nebija iespējams saskaņot uzņēmuma paziņoto kopējo pārdošanas daudzumu, ietverot tā eksportu uz Kopienu, ar uzņēmuma grāmatvedības dokumentiem. Tāpēc secināja, ka aizpildītajā anketā sniegtos pārdošanas datus nevar uzskatīt par ticamu pamatojumu dempinga starpības noteikšanai.

| (105) | Arī datus, kuri attiecās uz ražošanas izmaksām, nebija iespējams saskaņot ar uzņēmuma iekšējās grāmatvedības dokumentiem; nebija arī pieejami pārliecinoši pierādījumi tam, ka iesniegtie dati patiešām ir pilnīgi un pareizi. Tāpēc secināja, ka par līdzīgā produkta ražošanas izmaksām iesniegtā informācija nav ticama un nevar būt par pamatu normālās vērtības noteikšanai. |
| --- | --- |

(105)

Arī datus, kuri attiecās uz ražošanas izmaksām, nebija iespējams saskaņot ar uzņēmuma iekšējās grāmatvedības dokumentiem; nebija arī pieejami pārliecinoši pierādījumi tam, ka iesniegtie dati patiešām ir pilnīgi un pareizi. Tāpēc secināja, ka par līdzīgā produkta ražošanas izmaksām iesniegtā informācija nav ticama un nevar būt par pamatu normālās vērtības noteikšanai.

| (106) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību nav iespējams noteikt, balstoties uz tā sniegtajiem datiem. Tāpēc dempinga starpība tika noteikta, balstoties uz pieejamajiem faktiem, kā tas ir paredzēts Pamatregulas 18. pantā. Šajā sakarā un, ņemot vērā NPF iesniegto nepietiekamo informāciju, nebija pamata secināt, ka NPF dempinga līmenis varētu būt atšķirīgs no otra Saūda Arābijas ražotāja eksportētāja dempinga līmeņa. Tāpēc uzskatīja par pamatotu noteikt NPF dempinga starpību tādā pašā līmenī kā otram Saūda Arābijas ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tika secināts, ka šā ražotāja eksportētāja dempinga starpību nav iespējams noteikt, balstoties uz tā sniegtajiem datiem. Tāpēc dempinga starpība tika noteikta, balstoties uz pieejamajiem faktiem, kā tas ir paredzēts Pamatregulas 18. pantā. Šajā sakarā un, ņemot vērā NPF iesniegto nepietiekamo informāciju, nebija pamata secināt, ka NPF dempinga līmenis varētu būt atšķirīgs no otra Saūda Arābijas ražotāja eksportētāja dempinga līmeņa. Tāpēc uzskatīja par pamatotu noteikt NPF dempinga starpību tādā pašā līmenī kā otram Saūda Arābijas ražotājam eksportētājam.

| (107) | Uzņēmums iebilda pret šādu pieeju, apgalvojot, ka tas rīkojies pilnīgi pārskatāmi un ka kļūdas sniegtajā informācijā bija netīšas un radušās pārrakstīšanās dēļ. Tomēr netika iesniegta pārbaudāma informācija, pamatojoties uz kuru Komisija varētu pārskatīt atzinumus. |
| --- | --- |

(107)

Uzņēmums iebilda pret šādu pieeju, apgalvojot, ka tas rīkojies pilnīgi pārskatāmi un ka kļūdas sniegtajā informācijā bija netīšas un radušās pārrakstīšanās dēļ. Tomēr netika iesniegta pārbaudāma informācija, pamatojoties uz kuru Komisija varētu pārskatīt atzinumus.

| (108) | Otrs Saūda Arābijas ražotājs eksportētājs nepiekrita iepriekš minētajai pieejai, apgalvojot, ka tā dos priekšrocības, lai nesadarbotos. Tālāk apgalvoja, ka NPF eksportēja cita veida produktus, ko nevar salīdzināt ar Sabic eksportētajiem produktiem. Tādēļ jānorāda, ka dempinga starpību NPF noteica, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju. Tā kā Sabic veica lielāko daļu (81 %) attiecīgā produkta eksporta no Saūda Arābijas uz Kopienu un nebija pieejama neviena cita saprātīga metode, tādēļ to uzskatīja par atbilstīgu pamatu HPF dempinga starpības noteikšanai. Turklāt, kā minēts iepriekš, nebija iemesla uzskatīt, ka NPF dempinga cenu līmenis bija atšķirīgs no otra Saūda Arābijas ražotāja eksportētāja līmeņa. Attiecībā uz šo divu uzņēmumu eksportēto produktu dažādajiem veidiem jānorāda, ka tie visi atbilst attiecīgā produkta definīcijai. Šādos apstākļos Komisijas izmantotā pieeja ir pieņemama. |
| --- | --- |

(108)

Otrs Saūda Arābijas ražotājs eksportētājs nepiekrita iepriekš minētajai pieejai, apgalvojot, ka tā dos priekšrocības, lai nesadarbotos. Tālāk apgalvoja, ka NPF eksportēja cita veida produktus, ko nevar salīdzināt ar Sabic eksportētajiem produktiem. Tādēļ jānorāda, ka dempinga starpību NPF noteica, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju. Tā kā Sabic veica lielāko daļu (81 %) attiecīgā produkta eksporta no Saūda Arābijas uz Kopienu un nebija pieejama neviena cita saprātīga metode, tādēļ to uzskatīja par atbilstīgu pamatu HPF dempinga starpības noteikšanai. Turklāt, kā minēts iepriekš, nebija iemesla uzskatīt, ka NPF dempinga cenu līmenis bija atšķirīgs no otra Saūda Arābijas ražotāja eksportētāja līmeņa. Attiecībā uz šo divu uzņēmumu eksportēto produktu dažādajiem veidiem jānorāda, ka tie visi atbilst attiecīgā produkta definīcijai. Šādos apstākļos Komisijas izmantotā pieeja ir pieņemama.

8.2.1.   Dempinga starpība

| (109) | Dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz uzņēmuma vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar tā vidējām svērtajām eksporta cenām katram produkta veidam, kā tas norādīts iepriekš. Kā paskaidrots 106. apsvērumā, dempinga starpība otram Saūda Arābijas ražotājam eksportētājam – NPF tika noteikta tādā pašā līmenī, kādā tā tika noteikta sadarbībai piekritušajam Saūda Arābijas ražotājam (Sabic). |
| --- | --- |

(109)

Dempinga starpība tika noteikta, pamatojoties uz uzņēmuma vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājumu ar tā vidējām svērtajām eksporta cenām katram produkta veidam, kā tas norādīts iepriekš. Kā paskaidrots 106. apsvērumā, dempinga starpība otram Saūda Arābijas ražotājam eksportētājam – NPF tika noteikta tādā pašā līmenī, kādā tā tika noteikta sadarbībai piekritušajam Saūda Arābijas ražotājam (Sabic).

| (110) | Salīdzinājums starp normālo vērtību un eksporta cenu parādīja dempinga esamību. Dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas: | National Polyester Fibers Factory 31,7 % |
| --- | --- | --- |

(110)

Salīdzinājums starp normālo vērtību un eksporta cenu parādīja dempinga esamību. Dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

National Polyester Fibers Factory 31,7 %

| | Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7 % |
| --- | --- |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) 31,7 %

| (111) | Tā kā divi iepriekš minētie uzņēmumi pārstāvēja visu eksporta tirdzniecību no Saūda Arābijas uz Kopienu, kā tas ir paskaidrots 48. apsvērumā, atlikuma maksājums arī tika noteikts sadarbībai piekritušā uzņēmuma ar augstāko dempinga starpību līmenī. Tādējādi, atlikuma maksājums, izteikts kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir 31,7 %. |
| --- | --- |

(111)

Tā kā divi iepriekš minētie uzņēmumi pārstāvēja visu eksporta tirdzniecību no Saūda Arābijas uz Kopienu, kā tas ir paskaidrots 48. apsvērumā, atlikuma maksājums arī tika noteikts sadarbībai piekritušā uzņēmuma ar augstāko dempinga starpību līmenī. Tādējādi, atlikuma maksājums, izteikts kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir 31,7 %.

9.   KOREJAS REPUBLIKA

| (112) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(112)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim atlasītiem ražotājiem eksportētājiem.

| (113) | Viens ražotājs eksportētājs sākotnēji iesniedza datus par visiem produktiem, kuri saturēja poliesteru. Taču tā kā šis pārskats attiecas tikai uz sintētiskajām poliestera štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai un uz ko attiecas KN kods 5503 20 00 (t.i., kuras satur 50 % vai vairāk poliestera), neviens no produktiem, par kuriem ražotājs eksportētājs bija paziņojis, ka tie satur mazāk par 50 % poliestera, netika ņemts vērā. |
| --- | --- |

(113)

Viens ražotājs eksportētājs sākotnēji iesniedza datus par visiem produktiem, kuri saturēja poliesteru. Taču tā kā šis pārskats attiecas tikai uz sintētiskajām poliestera štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai un uz ko attiecas KN kods 5503 20 00 (t.i., kuras satur 50 % vai vairāk poliestera), neviens no produktiem, par kuriem ražotājs eksportētājs bija paziņojis, ka tie satur mazāk par 50 % poliestera, netika ņemts vērā.

9.1.   Normālā vērtība

| (114) | Triju atlasīto ražotāju eksportētāju līdzīgā produkta pārdošana bija reprezentatīva, kā tas norādīts 29.–31. apsvērumā. Normālā vērtība lielā mērā balstījās uz neatkarīgu pircēju samaksātajām vai maksājamām cenām parasto tirdzniecības operāciju gaitā Korejas Republikā saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 1. punktu. Taču tiem produkta veidiem, kuru pārdošana iekšzemes tirgū bija nepietiekama, lai tiktu uzskatīta par reprezentatīvu, vai kura nebija veikta parasto tirdzniecības operāciju gaitā, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu, kā tas paskaidrots 34. apsvērumā. |
| --- | --- |

(114)

Triju atlasīto ražotāju eksportētāju līdzīgā produkta pārdošana bija reprezentatīva, kā tas norādīts 29.–31. apsvērumā. Normālā vērtība lielā mērā balstījās uz neatkarīgu pircēju samaksātajām vai maksājamām cenām parasto tirdzniecības operāciju gaitā Korejas Republikā saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 1. punktu. Taču tiem produkta veidiem, kuru pārdošana iekšzemes tirgū bija nepietiekama, lai tiktu uzskatīta par reprezentatīvu, vai kura nebija veikta parasto tirdzniecības operāciju gaitā, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu, kā tas paskaidrots 34. apsvērumā.

| (115) | Viens no Korejas Republikas ražotājiem eksportētājiem ziņojumā bija norādījis Korejas ražotājiem veiktās pārdošanas kā pārdošanas iekšzemes tirgū, lai gan galīgais nolūks bija produktu eksportēt. Šis ražotājs eksportētājs iesniedza iebildumu, paziņojot, ka šīs pārdošanas ir bijušas paredzētas iekšzemes patēriņam. Taču šīs pārdošanas bija pakļautas specifiskām, eksporta tirdzniecībai paredzētām administratīvām procedūrām, jo tās nebija pakļautas iekšzemes tirdzniecības nodoklim, par tām rēķini tika izsniegti ASV dolāros, un tās tika apmaksātas ar akreditīviem; tās bija pakļautas maksājuma atmaksāšanas procedūrai, un uzņēmuma grāmatvedības dokumentos bija atspoguļotas kā vietējā eksporta tirdzniecības operācijas. Šādos apstākļos un atbilstīgi pieejai, kura izmantota 2. apsvērumā minētajā izmeklēšanā (“sākotnējā izmeklēšana”), šīs pārdošanas operācijas netika iekļautas normālās vērtības aprēķinos minētajam uzņēmumam. |
| --- | --- |

(115)

Viens no Korejas Republikas ražotājiem eksportētājiem ziņojumā bija norādījis Korejas ražotājiem veiktās pārdošanas kā pārdošanas iekšzemes tirgū, lai gan galīgais nolūks bija produktu eksportēt. Šis ražotājs eksportētājs iesniedza iebildumu, paziņojot, ka šīs pārdošanas ir bijušas paredzētas iekšzemes patēriņam. Taču šīs pārdošanas bija pakļautas specifiskām, eksporta tirdzniecībai paredzētām administratīvām procedūrām, jo tās nebija pakļautas iekšzemes tirdzniecības nodoklim, par tām rēķini tika izsniegti ASV dolāros, un tās tika apmaksātas ar akreditīviem; tās bija pakļautas maksājuma atmaksāšanas procedūrai, un uzņēmuma grāmatvedības dokumentos bija atspoguļotas kā vietējā eksporta tirdzniecības operācijas. Šādos apstākļos un atbilstīgi pieejai, kura izmantota 2. apsvērumā minētajā izmeklēšanā (“sākotnējā izmeklēšana”), šīs pārdošanas operācijas netika iekļautas normālās vērtības aprēķinos minētajam uzņēmumam.

| (116) | Šis Korejas Republikas ražotājs eksportētājs guva labumu no kādas valsts programmas – tā saucamās “izstrādāšanas programmas”, kuras mērķis ir palīdzēt finanšu grūtības nonākušiem Korejas uzņēmumiem. Saskaņā ar šo programmu uzņēmumam bija iespējams pārveidot parādus par pašu kapitālu, iegrāmatojot ievērojamu summu kā ienākumu, un tādējādi mākslīgi kompensējot uzņēmuma TV un A izdevumus lielos apmēros. Tāpēc tika nolemts neieskaitīt šo summu parastajos ienākumos, kuri jāņem vērā, aprēķinot TV un A izdevumus. Tātad, paziņotie TV un A izdevumi, ietverot mākslīgo ienākumu, atbilstīgi neatspoguļoja līdzīgā produkta ražošanas un pārdošanas gaitā radušās izmaksas. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 5. punktu šī summa netika ņemta vērā TV un A izdevumu aprēķinos. |
| --- | --- |

(116)

Šis Korejas Republikas ražotājs eksportētājs guva labumu no kādas valsts programmas – tā saucamās “izstrādāšanas programmas”, kuras mērķis ir palīdzēt finanšu grūtības nonākušiem Korejas uzņēmumiem. Saskaņā ar šo programmu uzņēmumam bija iespējams pārveidot parādus par pašu kapitālu, iegrāmatojot ievērojamu summu kā ienākumu, un tādējādi mākslīgi kompensējot uzņēmuma TV un A izdevumus lielos apmēros. Tāpēc tika nolemts neieskaitīt šo summu parastajos ienākumos, kuri jāņem vērā, aprēķinot TV un A izdevumus. Tātad, paziņotie TV un A izdevumi, ietverot mākslīgo ienākumu, atbilstīgi neatspoguļoja līdzīgā produkta ražošanas un pārdošanas gaitā radušās izmaksas. Šā iemesla dēļ un saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 5. punktu šī summa netika ņemta vērā TV un A izdevumu aprēķinos.

| (117) | Uzņēmums arī pieprasīja peļņu, kas gūta, apvēršot bezcerīgos parādus TV un A izdevumu aprēķināšanas laikā. Tā kā šie parādi nebija saistīti ar attiecīgo produktu un attiecās uz peļņu saskaņā ar izstrādāšanas programmu, tie neveido parastos ienākumus, kas jāņem vērā TV un A izdevumu aprēķināšanā. Uzņēmums apgalvoja, ka bezcerīgo parādu apvērse notiek katru gadu un tādēļ to nevajadzētu izslēgt no aprēķināšanas. Tas ir pretrunā ar uzņēmumu revīzijas ziņojumiem, kuros norādīts, ka šāda apvērse nav veikta pēdējos divus finanšu gadus un ka tā ir īpaši saistīta ar izstrādes programmu. Tādēļ šo peļņu joprojām izslēdz no TV un A izdevumu aprēķināšanas. |
| --- | --- |

(117)

Uzņēmums arī pieprasīja peļņu, kas gūta, apvēršot bezcerīgos parādus TV un A izdevumu aprēķināšanas laikā. Tā kā šie parādi nebija saistīti ar attiecīgo produktu un attiecās uz peļņu saskaņā ar izstrādāšanas programmu, tie neveido parastos ienākumus, kas jāņem vērā TV un A izdevumu aprēķināšanā. Uzņēmums apgalvoja, ka bezcerīgo parādu apvērse notiek katru gadu un tādēļ to nevajadzētu izslēgt no aprēķināšanas. Tas ir pretrunā ar uzņēmumu revīzijas ziņojumiem, kuros norādīts, ka šāda apvērse nav veikta pēdējos divus finanšu gadus un ka tā ir īpaši saistīta ar izstrādes programmu. Tādēļ šo peļņu joprojām izslēdz no TV un A izdevumu aprēķināšanas.

| (118) | Uzņēmums apgalvoja, ka TV un A izdevumu korekcijas tika veiktas normālas uzņēmuma saimnieciskās darbības rezultātā un tādēļ tās jāņem vērā. Pēc secinājumu nodošanas atklātībai uzņēmums iesniedza jaunu informāciju, kurā tomēr norādīja, ka iepriekšējā apsvērumā minētie abi peļņas veidi nav saistīti ar attiecīgo produktu. Turklāt jaunā nepārbaudītā informācija bija pretrunā ar informāciju, kas savākta izmeklēšanas laikā uz vietas, un tādēļ to nevar pieņemt. Šo iemeslu dēļ ir noraidītas prasības, kas saistītas ar izstrādes programmu. |
| --- | --- |

(118)

Uzņēmums apgalvoja, ka TV un A izdevumu korekcijas tika veiktas normālas uzņēmuma saimnieciskās darbības rezultātā un tādēļ tās jāņem vērā. Pēc secinājumu nodošanas atklātībai uzņēmums iesniedza jaunu informāciju, kurā tomēr norādīja, ka iepriekšējā apsvērumā minētie abi peļņas veidi nav saistīti ar attiecīgo produktu. Turklāt jaunā nepārbaudītā informācija bija pretrunā ar informāciju, kas savākta izmeklēšanas laikā uz vietas, un tādēļ to nevar pieņemt. Šo iemeslu dēļ ir noraidītas prasības, kas saistītas ar izstrādes programmu.

| (119) | Tas pats ražotājs eksportētājs informēja par lielu apdrošināšanas ienākumu IP laikā, kas saņemts sakarā ar ugunsgrēku vienā no attiecīgā produkta ražošanas līnijām, kas bija izcēlies pirms IP. Uzņēmums šo ienākumu atskaitīja no TV un A izdevumiem, kuri attiecās uz attiecīgā produkta iekšzemes tirdzniecību. No otras puses, uzņēmums nebija ņēmis vērā IP laikā minētā ugunsgrēka rezultātā radušos izdevumus. Tādēļ paziņotie TV un A izdevumi bija lielā mērā zemāki par faktiskajiem. Apdrošināšanas ienākums bija izmantots, lai uzstādītu jaunu ražošanas līniju, kura vairs neražoja attiecīgo produktu. Šī iemesla dēļ secināja, ka visas ugunsgrēka rezultātā radušās izmaksas un ienākumi ir radušies vai nu ārpus IP, vai arī nav saistīti ar attiecīgo produktu, un tāpēc tos nevajadzētu ņemt vērā TV un A izdevumu aprēķinos ar nolūku noteikt normālo vērtību. |
| --- | --- |

(119)

Tas pats ražotājs eksportētājs informēja par lielu apdrošināšanas ienākumu IP laikā, kas saņemts sakarā ar ugunsgrēku vienā no attiecīgā produkta ražošanas līnijām, kas bija izcēlies pirms IP. Uzņēmums šo ienākumu atskaitīja no TV un A izdevumiem, kuri attiecās uz attiecīgā produkta iekšzemes tirdzniecību. No otras puses, uzņēmums nebija ņēmis vērā IP laikā minētā ugunsgrēka rezultātā radušos izdevumus. Tādēļ paziņotie TV un A izdevumi bija lielā mērā zemāki par faktiskajiem. Apdrošināšanas ienākums bija izmantots, lai uzstādītu jaunu ražošanas līniju, kura vairs neražoja attiecīgo produktu. Šī iemesla dēļ secināja, ka visas ugunsgrēka rezultātā radušās izmaksas un ienākumi ir radušies vai nu ārpus IP, vai arī nav saistīti ar attiecīgo produktu, un tāpēc tos nevajadzētu ņemt vērā TV un A izdevumu aprēķinos ar nolūku noteikt normālo vērtību.

| (120) | Pēc secinājumu nodošanas atklātībai uzņēmums iebilda pret iepriekš minētajiem secinājumiem, apgalvojot, ka izmaksas radušās tirgus daļas zaudējuma dēļ. Tomēr šo sūdzību jau izmeklēja pārbaudes apmeklējuma laikā uz vietas, jo uzņēmums neiesniedza apstiprinošus pierādījumus, kas norādītu apdrošināšanas ienākumu daļu, kas iespējams bija paredzēta uzņēmuma zaudējumiem. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(120)

Pēc secinājumu nodošanas atklātībai uzņēmums iebilda pret iepriekš minētajiem secinājumiem, apgalvojot, ka izmaksas radušās tirgus daļas zaudējuma dēļ. Tomēr šo sūdzību jau izmeklēja pārbaudes apmeklējuma laikā uz vietas, jo uzņēmums neiesniedza apstiprinošus pierādījumus, kas norādītu apdrošināšanas ienākumu daļu, kas iespējams bija paredzēta uzņēmuma zaudējumiem. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

9.2.   Eksporta cena

| (121) | Viens no ražotājiem eksportētājiem paziņoja, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā uzņēmumam Kopienā ir bijis kāds saistītais importētājs. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šī situācija ir mainījusies un ka minētais Kopienas importētājs, pat ja tas vēl eksistē, vairs nav saistīts ar šo uzņēmumu. Jāatzīmē, ka uz šo importētāju attiecās ievērojams šā Korejas ražotāja eksportētāja attiecīgā produkta pārdošanas apjoms, kas tika eksportēts uz Kopienu. Šis jautājums tika rūpīgi izskatīts, lai noteiktu, vai šajā gadījumā nav jāpiemēro Pamatregulas 2. panta 9. punkts. |
| --- | --- |

(121)

Viens no ražotājiem eksportētājiem paziņoja, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā uzņēmumam Kopienā ir bijis kāds saistītais importētājs. Šis ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka šī situācija ir mainījusies un ka minētais Kopienas importētājs, pat ja tas vēl eksistē, vairs nav saistīts ar šo uzņēmumu. Jāatzīmē, ka uz šo importētāju attiecās ievērojams šā Korejas ražotāja eksportētāja attiecīgā produkta pārdošanas apjoms, kas tika eksportēts uz Kopienu. Šis jautājums tika rūpīgi izskatīts, lai noteiktu, vai šajā gadījumā nav jāpiemēro Pamatregulas 2. panta 9. punkts.

| (122) | Tika izanalizētas cenas, par kurām minētais Korejas ražotājs eksportētājs pārdeva savu produktu minētajam saistītajam importētājam. Tika konstatēts, ka šīs cenas pastāvīgi ir bijušas vienādā līmenī ar cenām, kuras izmeklēšanas periodā ir bijušas piemērotas nesaistītiem importētājiem. Šo iemeslu dēļ secināja, ka cenas starp saistītajām pusēm ir līdzīgas un ticamas. Tā kā eksporta cenas ir ticamas, nebija nekāda iemesla piemērot Pamatregulas 2. panta 9. punkta noteikumus un izdarīt secinājumu par attiecībām starp abiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(122)

Tika izanalizētas cenas, par kurām minētais Korejas ražotājs eksportētājs pārdeva savu produktu minētajam saistītajam importētājam. Tika konstatēts, ka šīs cenas pastāvīgi ir bijušas vienādā līmenī ar cenām, kuras izmeklēšanas periodā ir bijušas piemērotas nesaistītiem importētājiem. Šo iemeslu dēļ secināja, ka cenas starp saistītajām pusēm ir līdzīgas un ticamas. Tā kā eksporta cenas ir ticamas, nebija nekāda iemesla piemērot Pamatregulas 2. panta 9. punkta noteikumus un izdarīt secinājumu par attiecībām starp abiem uzņēmumiem.

| (123) | Šā iemesla dēļ minētā ražotāja eksportētāja gadījumā eksporta cena balstījās uz cenām, kuras ir samaksājuši vai kuras ir jāsamaksā visiem Kopienas pircējiem. |
| --- | --- |

(123)

Šā iemesla dēļ minētā ražotāja eksportētāja gadījumā eksporta cena balstījās uz cenām, kuras ir samaksājuši vai kuras ir jāsamaksā visiem Kopienas pircējiem.

| (124) | Kas attiecas uz diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, eksporta cena balstījās uz cenām, kuras ir samaksājuši vai kuras ir jāsamaksā nesaistītiem Kopienas pircējiem. |
| --- | --- |

(124)

Kas attiecas uz diviem pārējiem ražotājiem eksportētājiem, eksporta cena balstījās uz cenām, kuras ir samaksājuši vai kuras ir jāsamaksā nesaistītiem Kopienas pircējiem.

9.3.   Salīdzinājums

| (125) | Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu gadījumos, kad tas bija nepieciešams un attaisnojams, tika ņemta vērā starpība starp importa maksājumiem un netiešajiem nodokļiem, maksājumiem, transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un palīgizmaksām, iepakošanas izmaksām, banku nodevām, kredīta izmaksām un komisijas naudām. |
| --- | --- |

(125)

Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu gadījumos, kad tas bija nepieciešams un attaisnojams, tika ņemta vērā starpība starp importa maksājumiem un netiešajiem nodokļiem, maksājumiem, transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un palīgizmaksām, iepakošanas izmaksām, banku nodevām, kredīta izmaksām un komisijas naudām.

| (126) | Visi trīs ražotāji eksportētāji pretendēja uz maksājuma atskaitīšanu, pamatojoties uz to, ka līdzīgais produkts ir pakļauts importa maksājumiem, ja tas ir paredzēts patēriņam eksportētājvalstī, taču šie maksājumi tiek atmaksāti, ja produkts tiek eksportēts uz Kopienu. Visos gadījumos tika konstatēts, ka pieprasītā summa ir lielāka par maksājuma lielumu, ar ko tiek aplikts līdzīgais produkts iekšzemes tirgū, un tāpēc attiecīgi tika koriģēti vērā ņemtie lielumi. |
| --- | --- |

(126)

Visi trīs ražotāji eksportētāji pretendēja uz maksājuma atskaitīšanu, pamatojoties uz to, ka līdzīgais produkts ir pakļauts importa maksājumiem, ja tas ir paredzēts patēriņam eksportētājvalstī, taču šie maksājumi tiek atmaksāti, ja produkts tiek eksportēts uz Kopienu. Visos gadījumos tika konstatēts, ka pieprasītā summa ir lielāka par maksājuma lielumu, ar ko tiek aplikts līdzīgais produkts iekšzemes tirgū, un tāpēc attiecīgi tika koriģēti vērā ņemtie lielumi.

| (127) | Pēc secinājumu nodošanas atklātībai divi uzņēmumi iebilda pret izmantoto metodoloģiju nodokļu atmaksāšanas koriģēšanai, daļēji tādēļ, ka tā atšķīrās no metodoloģijas, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā. Uzņēmumi apgalvoja, ka tās vietā būtu jāizmanto metodoloģija, kas piemērota anketu jautājumu atbildēs. |
| --- | --- |

(127)

Pēc secinājumu nodošanas atklātībai divi uzņēmumi iebilda pret izmantoto metodoloģiju nodokļu atmaksāšanas koriģēšanai, daļēji tādēļ, ka tā atšķīrās no metodoloģijas, ko izmantoja sākotnējā izmeklēšanā. Uzņēmumi apgalvoja, ka tās vietā būtu jāizmanto metodoloģija, kas piemērota anketu jautājumu atbildēs.

| (128) | Konstatēja, ka uzņēmumu izmantotā aprēķināšanas metode, kas līdzinās sākotnējā izmeklēšanā izmantotajai, neparāda faktisko importa nodokļu līmeni, ko rada līdzīgais produkts. Tādēļ tā neatbilst pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta prasībām, un tā bija jānoraida. Pašreizējā izmeklēšanā izmantotā metodoloģija bija atbilstīga 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem un tādēļ to uzskatīja par piemērotāko un saglabāja. |
| --- | --- |

(128)

Konstatēja, ka uzņēmumu izmantotā aprēķināšanas metode, kas līdzinās sākotnējā izmeklēšanā izmantotajai, neparāda faktisko importa nodokļu līmeni, ko rada līdzīgais produkts. Tādēļ tā neatbilst pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta prasībām, un tā bija jānoraida. Pašreizējā izmeklēšanā izmantotā metodoloģija bija atbilstīga 2. panta 10. punkta b) apakšpunkta nosacījumiem un tādēļ to uzskatīja par piemērotāko un saglabāja.

| (129) | Turklāt visi trīs ražotāji eksportētāji uzrādīja kredītu izmaksas, kuras rodas sakarā ar pircēju izmantoto kredīta periodu saskaņā ar Korejas iekšzemes tirgū izmantoto “atvērtā konta” samaksas sistēmu. Tika konstatēts, ka kopumā saskaņā ar šo sistēmu ražotāji eksportētāji faktiski nepiešķir nekādus īpašus kredīta periodus un ka šādus kredīta periodus arī precīzi nevar noteikt, jo čekus nevar piesaistīt konkrētiem faktūrrēķiniem. Pie šādiem apstākļiem minētos faktorus nevarēja ņemt vērā. |
| --- | --- |

(129)

Turklāt visi trīs ražotāji eksportētāji uzrādīja kredītu izmaksas, kuras rodas sakarā ar pircēju izmantoto kredīta periodu saskaņā ar Korejas iekšzemes tirgū izmantoto “atvērtā konta” samaksas sistēmu. Tika konstatēts, ka kopumā saskaņā ar šo sistēmu ražotāji eksportētāji faktiski nepiešķir nekādus īpašus kredīta periodus un ka šādus kredīta periodus arī precīzi nevar noteikt, jo čekus nevar piesaistīt konkrētiem faktūrrēķiniem. Pie šādiem apstākļiem minētos faktorus nevarēja ņemt vērā.

| (130) | Pēc secinājumu nodošanas atklātībai divi uzņēmumi apgalvoja, ka fakts, ka tie izmanto atvērta konta sistēmu, nav iemesls atteikt kredīta izmaksu koriģēšanu. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka nav pastāvīgas saistības starp cenām un ziņotajiem kredītnosacījumiem. Izmeklēšanā nevarēja konstatēt, ka pastāv īpaši kredītnosacījumi, par kuriem ir vienojušies ar pircēju pirms pārdošanas, un ka tādēļ tie ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(130)

Pēc secinājumu nodošanas atklātībai divi uzņēmumi apgalvoja, ka fakts, ka tie izmanto atvērta konta sistēmu, nav iemesls atteikt kredīta izmaksu koriģēšanu. Tomēr izmeklēšanā atklāja, ka nav pastāvīgas saistības starp cenām un ziņotajiem kredītnosacījumiem. Izmeklēšanā nevarēja konstatēt, ka pastāv īpaši kredītnosacījumi, par kuriem ir vienojušies ar pircēju pirms pārdošanas, un ka tādēļ tie ietekmēja cenas un cenu salīdzināmību.

| (131) | Viens no ražotājiem eksportētājiem pieprasīja ņemt vērā citus faktorus saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta k) apakšpunktu, pamatojoties uz to, ka eksporta un iekšzemes tirdzniecība notiek dažādos tirdzniecības līmeņos, kas tāpēc ietekmē cenu salīdzināmību. Tika apgalvots, ka pārdošana iekšzemes tirgū pamatā notiek tiešajiem lietotājiem, bet eksports uz Kopienu – galvenokārt izplatītājiem. Tā kā uzņēmums nevarēja noteikt attiecīgo korekciju, šī prasība balstījās uz Pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) daļu un nevis uz 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļu. Šis uzņēmums vēlāk lūdza pamatot minēto korekciju uz starpību starp cenām, kas iekšzemes tirgū tiek piemērotas tiešajiem lietotājiem, un cenām, kas tiek piemērotas izplatītājiem. Taču uzņēmums nespēja pierādīt šādas konsekventas un atšķirīgas cenu starpības pastāvēšanu. Šā iemesla dēļ nebija iespējams izdarīt secinājumu, ka tirdzniecības līmeņu atšķirības ietekmē cenu salīdzināmību, un tādējādi šo prasību bija jānoraida. |
| --- | --- |

(131)

Viens no ražotājiem eksportētājiem pieprasīja ņemt vērā citus faktorus saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta k) apakšpunktu, pamatojoties uz to, ka eksporta un iekšzemes tirdzniecība notiek dažādos tirdzniecības līmeņos, kas tāpēc ietekmē cenu salīdzināmību. Tika apgalvots, ka pārdošana iekšzemes tirgū pamatā notiek tiešajiem lietotājiem, bet eksports uz Kopienu – galvenokārt izplatītājiem. Tā kā uzņēmums nevarēja noteikt attiecīgo korekciju, šī prasība balstījās uz Pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) daļu un nevis uz 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļu. Šis uzņēmums vēlāk lūdza pamatot minēto korekciju uz starpību starp cenām, kas iekšzemes tirgū tiek piemērotas tiešajiem lietotājiem, un cenām, kas tiek piemērotas izplatītājiem. Taču uzņēmums nespēja pierādīt šādas konsekventas un atšķirīgas cenu starpības pastāvēšanu. Šā iemesla dēļ nebija iespējams izdarīt secinājumu, ka tirdzniecības līmeņu atšķirības ietekmē cenu salīdzināmību, un tādējādi šo prasību bija jānoraida.

| (132) | Viens no ražotājiem eksportētājiem lūdza veikt korekciju sakarā ar atšķirībām fizikālajos raksturlielumos, balstoties uz to, ka dažādiem produkta veidiem denjē un spīdums ir atšķirīgs. Tomēr šis uzņēmums nespēja pamatot to, ka denjē un spīduma atšķirības ietekmē cenu vai cenu salīdzināmību, un tādējadi šo prasību bija jānoraida. |
| --- | --- |

(132)

Viens no ražotājiem eksportētājiem lūdza veikt korekciju sakarā ar atšķirībām fizikālajos raksturlielumos, balstoties uz to, ka dažādiem produkta veidiem denjē un spīdums ir atšķirīgs. Tomēr šis uzņēmums nespēja pamatot to, ka denjē un spīduma atšķirības ietekmē cenu vai cenu salīdzināmību, un tādējadi šo prasību bija jānoraida.

9.4.   Dempinga starpība

| (133) | Vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu pēc produktu veidiem uz “ražotāja” bāzes divu ražotāju eksportētāju gadījumā uzrādīja dempinga esamību. Vēl jo vairāk – attiecībā uz vienu no ražotājiem eksportētājiem būtu jāatzīmē, ka, kā tika konstatēts, eksporta cenas pēdējā IP mēneša laikā (“otrais laikposms”) gan kopumā, gan vidēji bija augstākas par cenām, kuras bija piemērotas pirms šā mēneša (“pirmais laikposms”). Lai gan otrajā laikposmā piemērotās eksporta cenas bija augstas un pamatā ne dempinga līmenī, pirmajā laikposmā bija praktizēts ievērojams dempings, jo eksporta cenas bija bijušas zemākas. Turklāt tika konstatēts, ka eksporta cenas pirmajā un otrajā IP laikposmā ir būtiski atšķīrušās. Tika arī konstatēts, ka uz atsevišķo vidējo lielumu bāzes veiktais salīdzinājums neatspoguļo IP pirmajā laikposmā īstenoto ievērojamo dempingu, jo šī metode neļauj pienācīgi ņemt vērā ievērojamās atšķirības eksporta cenās, kuras ir tikušas piemērotas attiecīgi IP pirmajā un otrajā laikposmā. Šā iemesla dēļ un, ņemot vērā 124. apsvērumā minētos atzinumus, tika izdarīts secinājums, ka, lai varētu pilnībā atspoguļot īstenoto dempingu, vidējo svērto normālo vērtību būtu jāsalīdzina ar visu atsevišķo eksporta darījumu cenām saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu. |
| --- | --- |

(133)

Vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu pēc produktu veidiem uz “ražotāja” bāzes divu ražotāju eksportētāju gadījumā uzrādīja dempinga esamību. Vēl jo vairāk – attiecībā uz vienu no ražotājiem eksportētājiem būtu jāatzīmē, ka, kā tika konstatēts, eksporta cenas pēdējā IP mēneša laikā (“otrais laikposms”) gan kopumā, gan vidēji bija augstākas par cenām, kuras bija piemērotas pirms šā mēneša (“pirmais laikposms”). Lai gan otrajā laikposmā piemērotās eksporta cenas bija augstas un pamatā ne dempinga līmenī, pirmajā laikposmā bija praktizēts ievērojams dempings, jo eksporta cenas bija bijušas zemākas. Turklāt tika konstatēts, ka eksporta cenas pirmajā un otrajā IP laikposmā ir būtiski atšķīrušās. Tika arī konstatēts, ka uz atsevišķo vidējo lielumu bāzes veiktais salīdzinājums neatspoguļo IP pirmajā laikposmā īstenoto ievērojamo dempingu, jo šī metode neļauj pienācīgi ņemt vērā ievērojamās atšķirības eksporta cenās, kuras ir tikušas piemērotas attiecīgi IP pirmajā un otrajā laikposmā. Šā iemesla dēļ un, ņemot vērā 124. apsvērumā minētos atzinumus, tika izdarīts secinājums, ka, lai varētu pilnībā atspoguļot īstenoto dempingu, vidējo svērto normālo vērtību būtu jāsalīdzina ar visu atsevišķo eksporta darījumu cenām saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu.

| (134) | Šīs regulas 44. apsvērumā minēto iemeslu dēļ atsevišķo normālo vērtību salīdzinājums ar atsevišķajām eksporta cenām uz atsevišķo darījumu bāzes nebija iespējams. Tā kā viens ražotājs eksportētājs bija izsniedzis tikai vienu faktūrrēķinu mēnesī katram pircējam, nebija iespējams noteikt pamatotu sakarību starp atsevišķiem eksporta darījumiem un atsevišķiem darījumiem iekšzemes tirgū. Vairākumā gadījumu šāda salīdzinājuma rezultātā būtu nepieciešams iegūt viena un tā paša mēneša cenu vidējos lielumus (kas tādā gadījumā neveidotu atsevišķo darījumu salīdzinājumu), vai arī būtu nācies salīdzinājumam patvaļīgi izvēlēties eksporta cenas. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts, dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem tika noteikta tādā līmenī, kurš atbilst sadarbībai piekritušo uzņēmumu augstākajam konstatētajam dempinga līmenim. |
| --- | --- |

(134)

Šīs regulas 44. apsvērumā minēto iemeslu dēļ atsevišķo normālo vērtību salīdzinājums ar atsevišķajām eksporta cenām uz atsevišķo darījumu bāzes nebija iespējams. Tā kā viens ražotājs eksportētājs bija izsniedzis tikai vienu faktūrrēķinu mēnesī katram pircējam, nebija iespējams noteikt pamatotu sakarību starp atsevišķiem eksporta darījumiem un atsevišķiem darījumiem iekšzemes tirgū. Vairākumā gadījumu šāda salīdzinājuma rezultātā būtu nepieciešams iegūt viena un tā paša mēneša cenu vidējos lielumus (kas tādā gadījumā neveidotu atsevišķo darījumu salīdzinājumu), vai arī būtu nācies salīdzinājumam patvaļīgi izvēlēties eksporta cenas. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts, dempinga starpība visiem pārējiem uzņēmumiem tika noteikta tādā līmenī, kurš atbilst sadarbībai piekritušo uzņēmumu augstākajam konstatētajam dempinga līmenim.

| (135) | Ražotājs eksportētājs, kuram vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar visām atsevišķo eksporta darījumu cenām, apstrīdēja šo metodoloģiju. Uzņēmums apgalvoja, ka šiem nedaudzajiem darījumiem, kas nav veikti par dempinga cenām IP pēdējā mēneša laikā, ir ekonomisks pamatojums, un tādēļ nav attaisnojuma uzskatīt, ka šai laikā pastāvēja eksporta cenu modelis. Tomēr jānorāda, ka šo faktūrrēķinu ekonomisko attaisnojumu, neatkarīgi no tā, vai šāds attaisnojums ir vai nav saistīts ar šo, tiešais patērētājs nevar pārbaudīt. Turklāt ražotāja eksportētāja apgalvojums, ka šiem nedaudzajiem darījumiem ir ekonomisks pamatojums, ir pretrunā ar informāciju, ko sniedza uzņēmums,, kurš izmeklēšanas laikā apgalvoja, ka pēc IP ir veikta cenu kompensācija. Turklāt dempinga starpība uz vidējā svērtā apjoma pamata IP vienpadsmit mēnešiem (neietverot decembri) un IP pirmajam semestrim bija līdzīga tai, kas konstatēta, darījumu metodoloģijā visā IP izmantojot vidējo svērto apjomu. Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā gadījumā metodoloģija ir atbilstīga vidējās svērtās normālās vērtības salīdzināšanai ar visu individuālo eksporta darījumu cenām. |
| --- | --- |

(135)

Ražotājs eksportētājs, kuram vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar visām atsevišķo eksporta darījumu cenām, apstrīdēja šo metodoloģiju. Uzņēmums apgalvoja, ka šiem nedaudzajiem darījumiem, kas nav veikti par dempinga cenām IP pēdējā mēneša laikā, ir ekonomisks pamatojums, un tādēļ nav attaisnojuma uzskatīt, ka šai laikā pastāvēja eksporta cenu modelis. Tomēr jānorāda, ka šo faktūrrēķinu ekonomisko attaisnojumu, neatkarīgi no tā, vai šāds attaisnojums ir vai nav saistīts ar šo, tiešais patērētājs nevar pārbaudīt. Turklāt ražotāja eksportētāja apgalvojums, ka šiem nedaudzajiem darījumiem ir ekonomisks pamatojums, ir pretrunā ar informāciju, ko sniedza uzņēmums,, kurš izmeklēšanas laikā apgalvoja, ka pēc IP ir veikta cenu kompensācija. Turklāt dempinga starpība uz vidējā svērtā apjoma pamata IP vienpadsmit mēnešiem (neietverot decembri) un IP pirmajam semestrim bija līdzīga tai, kas konstatēta, darījumu metodoloģijā visā IP izmantojot vidējo svērto apjomu. Ņemot vērā iepriekš minēto, šajā gadījumā metodoloģija ir atbilstīga vidējās svērtās normālās vērtības salīdzināšanai ar visu individuālo eksporta darījumu cenām.

| (136) | Atlasē neiekļautajiem sadarbībai piekritušajiem uzņēmumiem tika aprēķināta vidējā svērtā atlasē iekļauto uzņēmumu dempinga starpība. Šajā nolūkā saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 6. punktu netika ņemta vērā Sung Lim Co. Ltd., kura dempinga starpība bija vismazākā. |
| --- | --- |

(136)

Atlasē neiekļautajiem sadarbībai piekritušajiem uzņēmumiem tika aprēķināta vidējā svērtā atlasē iekļauto uzņēmumu dempinga starpība. Šajā nolūkā saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 6. punktu netika ņemta vērā Sung Lim Co. Ltd., kura dempinga starpība bija vismazākā.

| (137) | Dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  — | Huvis Corporation, Seoul 5,7 %, |
| --- | --- | --- |

(137)

Dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenas pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

—

Huvis Corporation, Seoul 5,7 %,

| — | Saehan Industries Inc., Seoul 10,6 %, |
| --- | --- |

—

Saehan Industries Inc., Seoul 10,6 %,

| — | Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % (vismazākā), |
| --- | --- |

—

Sung Lim Co., Ltd., Kumi-si 0,9 % (vismazākā),

| — | Atlasē neiekļautie sadarbībai piekritušie uzņēmumi 6,0 % |
| --- | --- |

—

Atlasē neiekļautie sadarbībai piekritušie uzņēmumi 6,0 %

| — | Visi pārējie uzņēmumi 10,6 %. |
| --- | --- |

—

Visi pārējie uzņēmumi 10,6 %.

10.   TAIVĀNA

| (138) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem paraugam atlasītiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(138)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem paraugam atlasītiem ražotājiem eksportētājiem.

| (139) | Abi ražotāji eksportētāji sākotnēji iesniedza datus par visiem produktiem, kuri saturēja poliesteru. Tomēr, tā kā šī izpēte attiecas tikai uz sintētiskajām poliestera štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai un uz ko attiecas KN kods 5503 20 00 (t.i., kuras satur 50 % vai vairāk poliestera), neviens no produktiem, par kuriem ražotāji eksportētāji bija paziņojuši, ka tie satur mazāk par 50 % poliestera, netika ņemts vērā. |
| --- | --- |

(139)

Abi ražotāji eksportētāji sākotnēji iesniedza datus par visiem produktiem, kuri saturēja poliesteru. Tomēr, tā kā šī izpēte attiecas tikai uz sintētiskajām poliestera štāpeļšķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai un uz ko attiecas KN kods 5503 20 00 (t.i., kuras satur 50 % vai vairāk poliestera), neviens no produktiem, par kuriem ražotāji eksportētāji bija paziņojuši, ka tie satur mazāk par 50 % poliestera, netika ņemts vērā.

10.1.   Normālā vērtība

| (140) | Abu ražotāju eksportētāju gadījumā līdzīgā produkta pārdošana bija reprezentatīva. Normālā vērtība lielā mērā balstījās uz neatkarīgu Taivānas pircēju parasto tirdzniecības operāciju gaitā samaksātajām vai samaksājamajām cenām saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 1. punktu. Taču tiem produkta veidiem, kuru pārdošana iekšzemes tirgū bija nepietiekama, lai tiktu uzskatīta par reprezentatīvu, vai kura nebija veikta parasto tirdzniecības operāciju gaitā, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu, kā tas paskaidrots 34. apsvērumā. TV un A izdevumi un peļņa pamatojās uz faktiskajiem datiem, kuri attiecās uz izmeklēšanai pakļautā ražotāja eksportētāja īstenoto līdzīgā produkta ražošanu un pārdošanu parasto tirdzniecības operāciju gaitā saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta noteikumiem. |
| --- | --- |

(140)

Abu ražotāju eksportētāju gadījumā līdzīgā produkta pārdošana bija reprezentatīva. Normālā vērtība lielā mērā balstījās uz neatkarīgu Taivānas pircēju parasto tirdzniecības operāciju gaitā samaksātajām vai samaksājamajām cenām saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 1. punktu. Taču tiem produkta veidiem, kuru pārdošana iekšzemes tirgū bija nepietiekama, lai tiktu uzskatīta par reprezentatīvu, vai kura nebija veikta parasto tirdzniecības operāciju gaitā, normālā vērtība tika noteikta saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu, kā tas paskaidrots 34. apsvērumā. TV un A izdevumi un peļņa pamatojās uz faktiskajiem datiem, kuri attiecās uz izmeklēšanai pakļautā ražotāja eksportētāja īstenoto līdzīgā produkta ražošanu un pārdošanu parasto tirdzniecības operāciju gaitā saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 6. punkta noteikumiem.

10.2.   Eksporta cena

| (141) | Abiem ražotājiem eksportētājiem eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kuras ir samaksājuši nesaistītiem Kopienas pircējiem, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(141)

Abiem ražotājiem eksportētājiem eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, kuras ir samaksājuši nesaistītiem Kopienas pircējiem, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu.

10.3.   Salīdzinājums

| (142) | Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu gadījumos, kad tas bija nepieciešams un attaisnojams, tika ņemta vērā starpība starp transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un palīgizmaksām, iepakošanas izmaksām, banku nodevām, kredīta izmaksām un komisijas naudām. |
| --- | --- |

(142)

Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu gadījumos, kad tas bija nepieciešams un attaisnojams, tika ņemta vērā starpība starp transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas un palīgizmaksām, iepakošanas izmaksām, banku nodevām, kredīta izmaksām un komisijas naudām.

10.4.   Dempinga starpība

| (143) | Katra PŠŠ veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu, uz “ražotāja” bāzes un pie vienādiem tirdzniecības līmeņiem. |
| --- | --- |

(143)

Katra PŠŠ veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar attiecīgā veida vidējo svērto eksporta cenu, saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu, uz “ražotāja” bāzes un pie vienādiem tirdzniecības līmeņiem.

| (144) | Salīdzinājums uzrādīja dempinga esamību abiem izmeklēšanai pakļautajiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, pie kam dempinga starpība bija vienāda ar lielumu, par kuru minētajā veidā noteiktā normālā vērtība pārsniedz eksporta cenu uz Kopienu. |
| --- | --- |

(144)

Salīdzinājums uzrādīja dempinga esamību abiem izmeklēšanai pakļautajiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, pie kam dempinga starpība bija vienāda ar lielumu, par kuru minētajā veidā noteiktā normālā vērtība pārsniedz eksporta cenu uz Kopienu.

| (145) | Dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  — | Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %, |
| --- | --- | --- |

(145)

Dempinga starpības, izteiktas kā procentuālā daļa no CIF Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

—

Nan Ya Plastics Corporation, Taipei 1,7 %,

| — | Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %, |
| --- | --- |

—

Far Eastern Textile Ltd., Taipei 1,8 %,

| (146) | Tā kā abas dempinga starpības ir minimālas, t.i., mazākas par 2 %, un, ņemot vērā Komisijas konsekvento praksi, procedūra pret Taivānu būtu jāizbeidz, bez jebkādas pasākumu īstenošanas, ja apstākļi, kā dēļ ir gūti šādi rezultāti, tiktu atzīti par ilglaicīgiem. |
| --- | --- |

(146)

Tā kā abas dempinga starpības ir minimālas, t.i., mazākas par 2 %, un, ņemot vērā Komisijas konsekvento praksi, procedūra pret Taivānu būtu jāizbeidz, bez jebkādas pasākumu īstenošanas, ja apstākļi, kā dēļ ir gūti šādi rezultāti, tiktu atzīti par ilglaicīgiem.

D.   APSTĀKĻU IZMAIŅU ILGLAICĪGUMS UN ZAUDĒJUMUS IZRAISOŠĀ DEMPINGA TURPINĀŠANĀS/ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA

1.   VISPĀRĒJA INFORMĀCIJA

| (147) | Attiecībā uz Taivānu un Korejas Republiku veiktajā starpposmu pārskatā Komisija pārbaudīja arī to, vai apstākļu izmaiņas attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu dempinga un zaudējumu jautājumos varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgām saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(147)

Attiecībā uz Taivānu un Korejas Republiku veiktajā starpposmu pārskatā Komisija pārbaudīja arī to, vai apstākļu izmaiņas attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu dempinga un zaudējumu jautājumos varētu pamatoti uzskatīt par ilglaicīgām saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu.

| (148) | Attiecībā uz Taivānu un saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 7. punktu arī pārbaudīja, vai pastāv varbūtība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā dempings varētu turpināties vai atkārtoties. |
| --- | --- |

(148)

Attiecībā uz Taivānu un saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 7. punktu arī pārbaudīja, vai pastāv varbūtība, ka pasākumu atcelšanas gadījumā dempings varētu turpināties vai atkārtoties.

2.   KOREJAS REPUBLIKA

| (149) | Kā jau minēts iepriekš, pašreizējā izmeklēšana parādīja dempinga esamību diviem no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, lai gan zemākā līmenī nekā sākotnējās izmeklēšanas laikā. Kas attiecas uz trešo ražotāju eksportētāju, tad, tāpat kā sākotnējās izmeklēšanas laikā, tika konstatēts dempings minimālajā līmenī. |
| --- | --- |

(149)

Kā jau minēts iepriekš, pašreizējā izmeklēšana parādīja dempinga esamību diviem no trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem, lai gan zemākā līmenī nekā sākotnējās izmeklēšanas laikā. Kas attiecas uz trešo ražotāju eksportētāju, tad, tāpat kā sākotnējās izmeklēšanas laikā, tika konstatēts dempings minimālajā līmenī.

| (150) | Analīzē, kurā tika pētīts ar dempingu saistīto apstākļu izmaiņu ilglaicīgums, tika ņemta vērā triju atlasīto Korejas Republikas ražotāju eksportētāju, kuri IP laikā pārstāvēja vairāk nekā 80 % no attiecīgā produkta eksporta uz Kopienu, ražošanas jauda, pārdošanas apjoma attīstība iekšzemes tirgū, Kopienas tirgū un eksportā uz citu trešo valstu tirgiem, kā arī attiecīgā produkta cenas katrā no minētajiem tirgiem. |
| --- | --- |

(150)

Analīzē, kurā tika pētīts ar dempingu saistīto apstākļu izmaiņu ilglaicīgums, tika ņemta vērā triju atlasīto Korejas Republikas ražotāju eksportētāju, kuri IP laikā pārstāvēja vairāk nekā 80 % no attiecīgā produkta eksporta uz Kopienu, ražošanas jauda, pārdošanas apjoma attīstība iekšzemes tirgū, Kopienas tirgū un eksportā uz citu trešo valstu tirgiem, kā arī attiecīgā produkta cenas katrā no minētajiem tirgiem.

2.1.   Ražošanas jauda

| (151) | Attiecīgā produkta ražošanas apjoms kopš 2001. gada ir mazliet pieaudzis – par 3,5 % (pasākumi tika ieviesti 2000. gada decembrī), bet ražošanas jauda samazinājusies par aptuveni 4 %. Tāpēc jaudu izmantošana sasniedza augstu līmeni (89 % 2001. gadā un 95 % IP laikā) un rezerves jaudas ir zemas. Ražotāji eksportētāji neprognozē nekādu ražošanas pieaugumu turpmākajos gados, un viens no IP laika lielākajiem attiecīgā produkta eksportētājiem uz Kopienu pēc IP pat ir pārtraucis attiecīgā produkta ražošanu. |
| --- | --- |

(151)

Attiecīgā produkta ražošanas apjoms kopš 2001. gada ir mazliet pieaudzis – par 3,5 % (pasākumi tika ieviesti 2000. gada decembrī), bet ražošanas jauda samazinājusies par aptuveni 4 %. Tāpēc jaudu izmantošana sasniedza augstu līmeni (89 % 2001. gadā un 95 % IP laikā) un rezerves jaudas ir zemas. Ražotāji eksportētāji neprognozē nekādu ražošanas pieaugumu turpmākajos gados, un viens no IP laika lielākajiem attiecīgā produkta eksportētājiem uz Kopienu pēc IP pat ir pārtraucis attiecīgā produkta ražošanu.

2.2.   Pārdošanas apjoms

| (152) | Pēdējo gadu laikā iekšzemes tirgus ir bijis stabils. Lai gan iekšzemes patēriņš var samazināties sakarā ar dažu PŠŠ lietotāju ražotņu pārcelšanu ārpus Korejas, nav paredzamas nekādas būtiskas un tūlītējas iekšzemes tirgus izmaiņas. Pat ja PŠŠ patēriņš iekšzemes tirgū samazināsies, ražošana var pāriet vai nu uz citām poliestera šķiedrām, kas tehniskā ziņā ir gluži viegli izdarāms, vai arī attiecīgais produkts var tikt eksportēts uz citām trešām valstīm, kurās nav nekādu antidempinga maksājumu vai kurās tie ir zemāki nekā Kopienā; ir iespējami arī abi minētie varianti. Turklāt Korejas ražotāji ir arī vairāk uz eksportu orientēti uzņēmumi, kuri pārdod vairāk nekā 70 % no savas PŠŠ produkcijas trešo valstu tirgos. Ņemot vērā relatīvi zemo atkarību no iekšzemes tirgus, iekšzemes patēriņa samazinājums būtiski neietekmēs šo uzņēmumu rentabilitāti. Tādēļ nevajadzētu būt nekādai steidzamai nepieciešamībai paplašināt savu pārdošanu citiem pircējiem ārpus Korejas, piedāvājot PŠŠ par zemākām cenām. Balstoties uz pieejamo informāciju, tādējādi nevar izdarīt slēdzienu, ka kādas izmaiņas iekšzemes tirgus lieluma ziņā varētu automātiski novest pie PŠŠ eksporta palielināšanas uz Kopienu par aizvien izteiktākām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(152)

Pēdējo gadu laikā iekšzemes tirgus ir bijis stabils. Lai gan iekšzemes patēriņš var samazināties sakarā ar dažu PŠŠ lietotāju ražotņu pārcelšanu ārpus Korejas, nav paredzamas nekādas būtiskas un tūlītējas iekšzemes tirgus izmaiņas. Pat ja PŠŠ patēriņš iekšzemes tirgū samazināsies, ražošana var pāriet vai nu uz citām poliestera šķiedrām, kas tehniskā ziņā ir gluži viegli izdarāms, vai arī attiecīgais produkts var tikt eksportēts uz citām trešām valstīm, kurās nav nekādu antidempinga maksājumu vai kurās tie ir zemāki nekā Kopienā; ir iespējami arī abi minētie varianti. Turklāt Korejas ražotāji ir arī vairāk uz eksportu orientēti uzņēmumi, kuri pārdod vairāk nekā 70 % no savas PŠŠ produkcijas trešo valstu tirgos. Ņemot vērā relatīvi zemo atkarību no iekšzemes tirgus, iekšzemes patēriņa samazinājums būtiski neietekmēs šo uzņēmumu rentabilitāti. Tādēļ nevajadzētu būt nekādai steidzamai nepieciešamībai paplašināt savu pārdošanu citiem pircējiem ārpus Korejas, piedāvājot PŠŠ par zemākām cenām. Balstoties uz pieejamo informāciju, tādējādi nevar izdarīt slēdzienu, ka kādas izmaiņas iekšzemes tirgus lieluma ziņā varētu automātiski novest pie PŠŠ eksporta palielināšanas uz Kopienu par aizvien izteiktākām dempinga cenām.

| (153) | Kas attiecas uz eksportu uz citām trešām valstīm, tad tas pēdējo triju finanšu gadu laikā ir bijis stabils, veidojot aptuveni 68 % no attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma. Nav nekādu iemeslu uzskatīt, ka trešo valstu tirgi nevarētu absorbēt turpmāko nākotnes eksportu, jo īpaši ņemot vērā to, ka pieprasījums pēc PŠŠ pieaug visā pasaulē sakarā ar attiecīgā produkta arvien plašāku pielietošanu, jo to var izmantot ne tikai vērptā vai austā veidā, bet arvien plašāk arī neaustiem izstrādājumiem. |
| --- | --- |

(153)

Kas attiecas uz eksportu uz citām trešām valstīm, tad tas pēdējo triju finanšu gadu laikā ir bijis stabils, veidojot aptuveni 68 % no attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma. Nav nekādu iemeslu uzskatīt, ka trešo valstu tirgi nevarētu absorbēt turpmāko nākotnes eksportu, jo īpaši ņemot vērā to, ka pieprasījums pēc PŠŠ pieaug visā pasaulē sakarā ar attiecīgā produkta arvien plašāku pielietošanu, jo to var izmantot ne tikai vērptā vai austā veidā, bet arvien plašāk arī neaustiem izstrādājumiem.

| (154) | Ņemot vērā Korejas ražotāju augsto jaudu izmantošanas koeficientu, zemo rezerves jaudu līmeni, kā arī samērā stabilo situāciju iekšzemes un pārējos eksporta tirgos, ir maz ticams, ka antidempinga pasākumu līmeņa pazeminājums varētu novest pie attiecīgā produkta importa ievērojama pieauguma Kopienā. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā Korejas ražotāju augsto jaudu izmantošanas koeficientu, zemo rezerves jaudu līmeni, kā arī samērā stabilo situāciju iekšzemes un pārējos eksporta tirgos, ir maz ticams, ka antidempinga pasākumu līmeņa pazeminājums varētu novest pie attiecīgā produkta importa ievērojama pieauguma Kopienā.

2.3.   Pārdošanas cenas

| (155) | Tika pārbaudīts, vai samazināta dempinga starpība varētu radīt eksporta cenu pazeminājumu, kas varētu izraisīt lielāku dempingu. Šajā sakarā, ņemot vērā to, ka pasākumi bija spēkā un eksports uz Kopienu, neraugoties uz šiem pasākumiem, ir bijis stabils un nozīmīgā līmenī, nav nekādu pazīmju, kas norādītu, ka zemākas dempinga starpības varētu izraisīt zemākas eksporta cenas. Gluži otrādi – var izvirzīt argumentu, ka zemāki dempinga maksājumi, kas būtu jāmaksā importētājiem, varētu radīt iespējas Korejas uzņēmumiem paaugstināt savas cenas, negrozot galīgo cenu, kuru maksā nesaistītais pircējs. |
| --- | --- |

(155)

Tika pārbaudīts, vai samazināta dempinga starpība varētu radīt eksporta cenu pazeminājumu, kas varētu izraisīt lielāku dempingu. Šajā sakarā, ņemot vērā to, ka pasākumi bija spēkā un eksports uz Kopienu, neraugoties uz šiem pasākumiem, ir bijis stabils un nozīmīgā līmenī, nav nekādu pazīmju, kas norādītu, ka zemākas dempinga starpības varētu izraisīt zemākas eksporta cenas. Gluži otrādi – var izvirzīt argumentu, ka zemāki dempinga maksājumi, kas būtu jāmaksā importētājiem, varētu radīt iespējas Korejas uzņēmumiem paaugstināt savas cenas, negrozot galīgo cenu, kuru maksā nesaistītais pircējs.

2.4.   Normālās vērtības iespējamā attīstība

| (156) | Netika konstatētas pazīmes, kas norādītu, ka šīs pārbaudes laikā konstatētā normālā vērtība nevarētu tikt uzskatīta par ilglaicīgu. |
| --- | --- |

(156)

Netika konstatētas pazīmes, kas norādītu, ka šīs pārbaudes laikā konstatētā normālā vērtība nevarētu tikt uzskatīta par ilglaicīgu.

| (157) | Varētu izvirzīt argumentu, ka izejmateriālu cenu, kuras lielā mērā ir saistītas ar naftas cenām, attīstība varētu ievērojami ietekmēt normālo vērtību. Tomēr tika izdarīts secinājums, ka tā kā izejmateriāli ir preces, kuru cenu nosaka starptautiskā mērogā, izejmateriālu cenu kāpuma ietekme uz eksporta cenu būtu tāda pati kā uz normālo vērtību, jo ietekme uz visiem tirgus dalībniekiem būtu vienāda. |
| --- | --- |

(157)

Varētu izvirzīt argumentu, ka izejmateriālu cenu, kuras lielā mērā ir saistītas ar naftas cenām, attīstība varētu ievērojami ietekmēt normālo vērtību. Tomēr tika izdarīts secinājums, ka tā kā izejmateriāli ir preces, kuru cenu nosaka starptautiskā mērogā, izejmateriālu cenu kāpuma ietekme uz eksporta cenu būtu tāda pati kā uz normālo vērtību, jo ietekme uz visiem tirgus dalībniekiem būtu vienāda.

2.5.   Secinājumi attiecībā uz Korejas Republiku

| (158) | Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu, tika izdarīts secinājums, ka apstākļu izmaiņas, kuras ir novedušas pie dempinga starpības pazemināšanās, var pamatoti nosaukt par ilglaicīgām. |
| --- | --- |

(158)

Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu, tika izdarīts secinājums, ka apstākļu izmaiņas, kuras ir novedušas pie dempinga starpības pazemināšanās, var pamatoti nosaukt par ilglaicīgām.

| (159) | Kas attiecas uz to uzņēmumu, kuram tika konstatēta minimālā dempinga starpība, būtu jāatzīmē, ka šis uzņēmums jau kopš galīgo pasākumu ieviešanas 2000. gadā ir bijis pakļauts 0 % lielam antidempinga maksājumam. Tomēr, neraugoties uz zemas cenas importu, jo īpaši no ĶTR un Saūda Arābijas, kas ir veidojis konkurenci importam no Korejas, šajā starpposma pārskatā netika konstatēts nekāds dempings no šā uzņēmuma puses. Šā iemesla dēļ nav nekāda pamata uzskatīt, ka šis uzņēmums nākotnē varētu būtiski mainīt savu eksporta rīcību. |
| --- | --- |

(159)

Kas attiecas uz to uzņēmumu, kuram tika konstatēta minimālā dempinga starpība, būtu jāatzīmē, ka šis uzņēmums jau kopš galīgo pasākumu ieviešanas 2000. gadā ir bijis pakļauts 0 % lielam antidempinga maksājumam. Tomēr, neraugoties uz zemas cenas importu, jo īpaši no ĶTR un Saūda Arābijas, kas ir veidojis konkurenci importam no Korejas, šajā starpposma pārskatā netika konstatēts nekāds dempings no šā uzņēmuma puses. Šā iemesla dēļ nav nekāda pamata uzskatīt, ka šis uzņēmums nākotnē varētu būtiski mainīt savu eksporta rīcību.

| (160) | Ņemot vērā zemāku dempinga starpību konstatāciju visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem Korejā un to, ka šāda situācija nav uzskatāma par īslaicīgu parādību, būtu attiecīgi jāgroza ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000 ieviestie pasākumi. |
| --- | --- |

(160)

Ņemot vērā zemāku dempinga starpību konstatāciju visiem ieinteresētajiem uzņēmumiem Korejā un to, ka šāda situācija nav uzskatāma par īslaicīgu parādību, būtu attiecīgi jāgroza ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000 ieviestie pasākumi.

| (161) | Šo pašu iemeslu dēļ būtu jāapstiprina minimālā dempinga starpība uzņēmumam Sung Lim Co. Ltd. |
| --- | --- |

(161)

Šo pašu iemeslu dēļ būtu jāapstiprina minimālā dempinga starpība uzņēmumam Sung Lim Co. Ltd.

3.   TAIVĀNA

| (162) | Analīzē tika ņemta vērā divu atlasīto Taivānas ražotāju eksportētāju, kuri IP laikā pārstāvēja vairāk nekā 90 % no attiecīgā produkta eksporta uz Kopienu, ražošanas jauda, pārdošanas apjoma evolūcija iekšzemes tirgū, Kopienas tirgū un eksportā uz citu trešo valstu tirgiem (neietverot Kopienu), kā arī attiecīgā produkta cenas katrā no minētajiem tirgiem. |
| --- | --- |

(162)

Analīzē tika ņemta vērā divu atlasīto Taivānas ražotāju eksportētāju, kuri IP laikā pārstāvēja vairāk nekā 90 % no attiecīgā produkta eksporta uz Kopienu, ražošanas jauda, pārdošanas apjoma evolūcija iekšzemes tirgū, Kopienas tirgū un eksportā uz citu trešo valstu tirgiem (neietverot Kopienu), kā arī attiecīgā produkta cenas katrā no minētajiem tirgiem.

3.1.   Ražošanas jauda

| (163) | Pēdējo četru finanšu gadu laikā divu Taivānas ražotāju eksportētāju ražošanas jauda ir pazeminājusies par aptuveni 6,5 %. Lai gan jaudu vispārējā izmantošana atbilst tikai 73 %, šāds jaudu izmantošanas koeficients ir bijis stabils laika gaitā. Balstoties uz pieejamo informāciju, rodas iespaids, ka ražošana tiek pārcelta uz citām valstīm (Vjetnamu, Ķīnu), kur ražīgums ir augstāks. Tāpēc pat gadījumos, ja ir pieejamas rezerves jaudas, eksporta pieaugums uz Kopienu pasākumu atcelšanas gadījumā nav pārāk ticams, jo rezerves jaudas, visticamāk, tiks pārceltas uz citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(163)

Pēdējo četru finanšu gadu laikā divu Taivānas ražotāju eksportētāju ražošanas jauda ir pazeminājusies par aptuveni 6,5 %. Lai gan jaudu vispārējā izmantošana atbilst tikai 73 %, šāds jaudu izmantošanas koeficients ir bijis stabils laika gaitā. Balstoties uz pieejamo informāciju, rodas iespaids, ka ražošana tiek pārcelta uz citām valstīm (Vjetnamu, Ķīnu), kur ražīgums ir augstāks. Tāpēc pat gadījumos, ja ir pieejamas rezerves jaudas, eksporta pieaugums uz Kopienu pasākumu atcelšanas gadījumā nav pārāk ticams, jo rezerves jaudas, visticamāk, tiks pārceltas uz citām trešām valstīm.

3.2.   Pārdošanas apjoms

| (164) | Pēdējo triju finanšu gadu laikā attiecīgā produkta galvenais tirgus ražotājiem eksportētājiem ir bijis nevis Kopiena, bet gan citas trešās valstis. Pārdošana apjoms Kopienas tirgū joprojām ir bijis ievērojams, jo IP laikā šie ražotāji veidoja 24 % no attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma. Tomēr jāatzīmē, ka šī daļa laika gaitā ir samazinājusies (29 % 2001. gadā). Neraugoties uz pārējo trešo valstu ieviestajiem pasākumiem (Ķīnā un Japānā), eksports uz trešām valstīm triju gadu laikā ir pieaudzis par 14 %, un IP laikā tas veido 62 % no attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(164)

Pēdējo triju finanšu gadu laikā attiecīgā produkta galvenais tirgus ražotājiem eksportētājiem ir bijis nevis Kopiena, bet gan citas trešās valstis. Pārdošana apjoms Kopienas tirgū joprojām ir bijis ievērojams, jo IP laikā šie ražotāji veidoja 24 % no attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma. Tomēr jāatzīmē, ka šī daļa laika gaitā ir samazinājusies (29 % 2001. gadā). Neraugoties uz pārējo trešo valstu ieviestajiem pasākumiem (Ķīnā un Japānā), eksports uz trešām valstīm triju gadu laikā ir pieaudzis par 14 %, un IP laikā tas veido 62 % no attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma.

| (165) | Pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū pēdējo triju finanšu gadu laikā ir bijis stabils, veidojot 13,4 % no attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma IP laikā. |
| --- | --- |

(165)

Pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū pēdējo triju finanšu gadu laikā ir bijis stabils, veidojot 13,4 % no attiecīgā produkta kopējā pārdošanas apjoma IP laikā.

| (166) | Ņemot vērā to, ka ražotāji eksportētāji, būdami pakļauti antidempinga pasākumiem vairākās trešās valstīs, tomēr ir turpinājuši palielināt savu eksportu uz trešām valstīm, atskaitot Kopienu, un arī to faktu, ka šo eksportētāju klātbūtne Kopienas tirgū joprojām tiek uzturēta ievērojamā līmenī, nav nekādu skaidru pazīmju, kas norādītu, ka Taivānai piemērotās procedūras atcelšanas gadījumā kādas rezerves jaudas tiktu novirzītas uz Kopienas tirgu. Saistībā ar šo secina, ka ražošanas jaudu pārcelšana uz trešām valstīm nav saistīta ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, kas vērsti pret Taivānas izcelsmes importu. |
| --- | --- |

(166)

Ņemot vērā to, ka ražotāji eksportētāji, būdami pakļauti antidempinga pasākumiem vairākās trešās valstīs, tomēr ir turpinājuši palielināt savu eksportu uz trešām valstīm, atskaitot Kopienu, un arī to faktu, ka šo eksportētāju klātbūtne Kopienas tirgū joprojām tiek uzturēta ievērojamā līmenī, nav nekādu skaidru pazīmju, kas norādītu, ka Taivānai piemērotās procedūras atcelšanas gadījumā kādas rezerves jaudas tiktu novirzītas uz Kopienas tirgu. Saistībā ar šo secina, ka ražošanas jaudu pārcelšana uz trešām valstīm nav saistīta ar tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, kas vērsti pret Taivānas izcelsmes importu.

3.3.   Pārdošanas cenas eksporta tirgos

| (167) | Tika izdarīts salīdzinājums starp cenām, par kurām attiecīgo produktu eksportēja uz Kopienu, un cenām, par kurām to eksportēja uz trešām valstīm izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(167)

Tika izdarīts salīdzinājums starp cenām, par kurām attiecīgo produktu eksportēja uz Kopienu, un cenām, par kurām to eksportēja uz trešām valstīm izmeklēšanas periodā.

| (168) | Tika konstatēts, ka ņemot vērā globālos skaitļus (ietverot visus attiecīgā produkta veidus), attiecīgā produkta pārdošanas cenas Kopienā ir bijušas ievērojami augstākas (vairāk par 10 % pēdējos trijos finanšu gados) nekā trešās valstīs. Taču šo cenas starpību starp Kopienas tirgu un pārējiem eksporta tirgiem varētu lielā mērā izskaidrot ar lielajām cenu atšķirībām starp ražotāju eksportētāju eksportētajiem produktu veidiem. Vēl jo vairāk – tā kā uz Kopienu eksportēto preču apjomi, neraugoties uz antidempinga pasākumu esamību, ir ievērojami, pasākumu izbeigšana varētu dot iespēju eksportētājiem pat paaugstināt savas eksporta cenas. |
| --- | --- |

(168)

Tika konstatēts, ka ņemot vērā globālos skaitļus (ietverot visus attiecīgā produkta veidus), attiecīgā produkta pārdošanas cenas Kopienā ir bijušas ievērojami augstākas (vairāk par 10 % pēdējos trijos finanšu gados) nekā trešās valstīs. Taču šo cenas starpību starp Kopienas tirgu un pārējiem eksporta tirgiem varētu lielā mērā izskaidrot ar lielajām cenu atšķirībām starp ražotāju eksportētāju eksportētajiem produktu veidiem. Vēl jo vairāk – tā kā uz Kopienu eksportēto preču apjomi, neraugoties uz antidempinga pasākumu esamību, ir ievērojami, pasākumu izbeigšana varētu dot iespēju eksportētājiem pat paaugstināt savas eksporta cenas.

| (169) | Balstoties uz iepriekšminēto, nav nekādu pazīmju, kas norādītu, ka uzņēmumam, balstoties uz citos eksporta tirgos praktizēto cenu līmeni, būtu iespējams samazināt cenas eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(169)

Balstoties uz iepriekšminēto, nav nekādu pazīmju, kas norādītu, ka uzņēmumam, balstoties uz citos eksporta tirgos praktizēto cenu līmeni, būtu iespējams samazināt cenas eksportam uz Kopienu.

3.4.   Iespējamā normālās vērtības attīstība

| (170) | Netika konstatētas nekādas pazīmes, kas norādītu uz kādām normālās vērtības izmaiņām. Iekšzemes tirgus ir bijis stabils, un ar iekšzemes tirgu saistītā izmaksu situācija ir bijusi stabila. |
| --- | --- |

(170)

Netika konstatētas nekādas pazīmes, kas norādītu uz kādām normālās vērtības izmaiņām. Iekšzemes tirgus ir bijis stabils, un ar iekšzemes tirgu saistītā izmaksu situācija ir bijusi stabila.

| (171) | Kas attiecas uz izejmateriālu cenu ietekmi uz normālo vērtību, tad arī Taivānas gadījumā ir piemērojami 157. apvērumā minētie secinājumi. |
| --- | --- |

(171)

Kas attiecas uz izejmateriālu cenu ietekmi uz normālo vērtību, tad arī Taivānas gadījumā ir piemērojami 157. apvērumā minētie secinājumi.

3.5.   Secinājumi attiecībā uz Taivānu

| (172) | Iepriekšminētā analīze neliecina par pazīmēm, kas norādītu uz dempinga atkārtošanos pasākumu atcelšanas gadījumā. |
| --- | --- |

(172)

Iepriekšminētā analīze neliecina par pazīmēm, kas norādītu uz dempinga atkārtošanos pasākumu atcelšanas gadījumā.

4.   SLĒDZIENS ATTIECĪBĀ UZ (ZAUDĒJUMUS IZRAISOŠA) DEMPINGA TURPINĀŠANĀS/ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBU

| (173) | Pašreiz īstenotie pasākumi attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes PŠŠ importu ir stingrāki nekā nepieciešams, lai likvidētu par dempinga cenām pārdotā importa kaitīgo ietekmi. Ņemot vērā iespēju, ka dempings varētu turpināties vai atkārtoties šo pasākumu atcelšanas gadījumā un atsaucoties uz dempinga atzinumiem, neatkarīgi no pašreiz spēkā esošajiem pret Korejas Republiku vērstajiem pasākumiem, ir izdarīts secinājums, ka šie pasākumi būtu jāgroza un jānosaka atbilstīgi šajā pārbaudē konstatētajiem līmeņiem. |
| --- | --- |

(173)

Pašreiz īstenotie pasākumi attiecībā uz Korejas Republikas izcelsmes PŠŠ importu ir stingrāki nekā nepieciešams, lai likvidētu par dempinga cenām pārdotā importa kaitīgo ietekmi. Ņemot vērā iespēju, ka dempings varētu turpināties vai atkārtoties šo pasākumu atcelšanas gadījumā un atsaucoties uz dempinga atzinumiem, neatkarīgi no pašreiz spēkā esošajiem pret Korejas Republiku vērstajiem pasākumiem, ir izdarīts secinājums, ka šie pasākumi būtu jāgroza un jānosaka atbilstīgi šajā pārbaudē konstatētajiem līmeņiem.

| (174) | Pašreiz īstenotie pasākumi attiecībā uz Taivānas izcelsmes PŠŠ importu vairs nav attaisnoti. Ņemot vērā to, ka netika atklāti elementi, kas liecinātu par dempinga turpināšanas vai atkārtošanas iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā un atsaucoties uz dempinga atzinumiem (minimālo apjomu) šīs pārbaudes gaitā, ir izdarīts secinājums, ka procedūra pret Taivānu būtu jāizbeidz bez pasākumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(174)

Pašreiz īstenotie pasākumi attiecībā uz Taivānas izcelsmes PŠŠ importu vairs nav attaisnoti. Ņemot vērā to, ka netika atklāti elementi, kas liecinātu par dempinga turpināšanas vai atkārtošanas iespējamību pasākumu atcelšanas gadījumā un atsaucoties uz dempinga atzinumiem (minimālo apjomu) šīs pārbaudes gaitā, ir izdarīts secinājums, ka procedūra pret Taivānu būtu jāizbeidz bez pasākumu piemērošanas.

| (175) | Sūdzību iesniegušie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji iebilda pret ierosināto antidempinga procedūras pārtraukšanu attiecībā uz importu no Taivānas. Tika apgalvots, ka tā vietā būtu jāanalizē Taivānas tirgus kopumā, nevis tikai atlasīto ražotāju eksportētāju situācija, tādēļ, ka nepārbaudītie uzņēmumi iespējams atsāks eksportu par dempinga cenām, ja pasākumus atcels. Apgalvoja, ka nepārbaudītie uzņēmumi to sliktā finansiālā stāvokļa dēļ visticamāk mēģinās pēc iespējas palielināt naudas plūsmu, palielinot eksporta apjomu (par dempinga cenām), ko apstiprinātu arī šo uzņēmumu cenu prakse attiecībā uz eksportu uz ASV. Turklāt norādīja, ka šā eksporta ietekme būtu nozīmīga, jo šo uzņēmumu ražošanas apjoms veido apmēram 66 % no Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(175)

Sūdzību iesniegušie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji iebilda pret ierosināto antidempinga procedūras pārtraukšanu attiecībā uz importu no Taivānas. Tika apgalvots, ka tā vietā būtu jāanalizē Taivānas tirgus kopumā, nevis tikai atlasīto ražotāju eksportētāju situācija, tādēļ, ka nepārbaudītie uzņēmumi iespējams atsāks eksportu par dempinga cenām, ja pasākumus atcels. Apgalvoja, ka nepārbaudītie uzņēmumi to sliktā finansiālā stāvokļa dēļ visticamāk mēģinās pēc iespējas palielināt naudas plūsmu, palielinot eksporta apjomu (par dempinga cenām), ko apstiprinātu arī šo uzņēmumu cenu prakse attiecībā uz eksportu uz ASV. Turklāt norādīja, ka šā eksporta ietekme būtu nozīmīga, jo šo uzņēmumu ražošanas apjoms veido apmēram 66 % no Kopienas patēriņa.

| (176) | Norādīja, ka atlasītie uzņēmumi ne tikai veidoja 95 % no Taivānas eksporta uz ES, bet arī 43 % no Taivānas eksporta uz citām valstīm, 71 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū un 57 % no PŠŠ vietējās ražošanas apjoma, un tādēļ ir reprezentatīvi saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu. Tika norādīts, ka arī sūdzību iesniegušie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji neiebilda pret atlasītajiem uzņēmumiem procesa sākotnējā posmā. |
| --- | --- |

(176)

Norādīja, ka atlasītie uzņēmumi ne tikai veidoja 95 % no Taivānas eksporta uz ES, bet arī 43 % no Taivānas eksporta uz citām valstīm, 71 % no pārdošanas apjoma vietējā tirgū un 57 % no PŠŠ vietējās ražošanas apjoma, un tādēļ ir reprezentatīvi saskaņā ar Pamatregulas 17. pantu. Tika norādīts, ka arī sūdzību iesniegušie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji neiebilda pret atlasītajiem uzņēmumiem procesa sākotnējā posmā.

| (177) | Attiecībā uz kaitīgā dempinga iespējamo atkārtošanos sūdzību iesniegušie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji savus argumentus pamatoja vienīgi ar apgalvojumiem, kam nebija pievienoti pietiekami apstiprinoši pierādījumi. Tādējādi ņemot vērā apgalvojumu, ka nepārbaudītie uzņēmumi to sliktā finansiālā stāvokļa dēļ visticamāk mēģinās pēc iespējas palielināt naudas plūsmu, palielinot eksporta apjomu uz ES par dempinga cenām,tiek norādīts, ka naudu var radīt, izmantojot vairākus dažādus līdzekļus, kas nav saistīti ar pārdošanas apjomu palielināšanu, piemēram, papildu aizņēmumus, peļņu nenesošu uzņēmējdarbības nozaru pārdošanu un kapitāla palielināšanu, emitējot akcijas. Tāpat netika iesniegti pārliecinoši pierādījumi par iespējamām dempinga cenām, eksportējot uz ASV. Visbeidzot, sūdzību iesniegušo Kopienas ražošanas nozares pārstāvju analīze par Taivānas ražošanas jaudu neņēma vērā iespējamo jaudas samazināšanos Taivānā, pārvietojot ražošanas iekārtas ārpus Taivānas, un viena Taivānas ražotāja bankrota dēļ. |
| --- | --- |

(177)

Attiecībā uz kaitīgā dempinga iespējamo atkārtošanos sūdzību iesniegušie Kopienas ražošanas nozares pārstāvji savus argumentus pamatoja vienīgi ar apgalvojumiem, kam nebija pievienoti pietiekami apstiprinoši pierādījumi. Tādējādi ņemot vērā apgalvojumu, ka nepārbaudītie uzņēmumi to sliktā finansiālā stāvokļa dēļ visticamāk mēģinās pēc iespējas palielināt naudas plūsmu, palielinot eksporta apjomu uz ES par dempinga cenām,tiek norādīts, ka naudu var radīt, izmantojot vairākus dažādus līdzekļus, kas nav saistīti ar pārdošanas apjomu palielināšanu, piemēram, papildu aizņēmumus, peļņu nenesošu uzņēmējdarbības nozaru pārdošanu un kapitāla palielināšanu, emitējot akcijas. Tāpat netika iesniegti pārliecinoši pierādījumi par iespējamām dempinga cenām, eksportējot uz ASV. Visbeidzot, sūdzību iesniegušo Kopienas ražošanas nozares pārstāvju analīze par Taivānas ražošanas jaudu neņēma vērā iespējamo jaudas samazināšanos Taivānā, pārvietojot ražošanas iekārtas ārpus Taivānas, un viena Taivānas ražotāja bankrota dēļ.

| (178) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek saglabāti secinājumi attiecībā uz dempinga iespējamo atkārtošanos saistībā ar Taivānu. |
| --- | --- |

(178)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek saglabāti secinājumi attiecībā uz dempinga iespējamo atkārtošanos saistībā ar Taivānu.

E.   ZAUDĒJUMI

1.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA

| (179) | Sūdzību ir uzturējuši šādi Eiropas Kopienas ražotāji:






  — | Catalana de Polimers, S.A., Spānija |
| --- | --- | --- |

(179)

Sūdzību ir uzturējuši šādi Eiropas Kopienas ražotāji:

—

Catalana de Polimers, S.A., Spānija

| — | Dupont Sabanci Polyester GmbH, Vācija |
| --- | --- |

—

Dupont Sabanci Polyester GmbH, Vācija

| — | Industrias Químicas Textiles, S.A., Spānija |
| --- | --- |

—

Industrias Químicas Textiles, S.A., Spānija

| — | Tergal Fibres, S.A., Francija |
| --- | --- |

—

Tergal Fibres, S.A., Francija

| — | Trevira GmbH, Vācija |
| --- | --- |

—

Trevira GmbH, Vācija

| — | Wellman International Limited, Īrija |
| --- | --- |

—

Wellman International Limited, Īrija

| (180) | Tā kā šie seši sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji pārstāv 49 % no attiecīgā produkta Kopienas ražošanas apjoma un tā kā neviens sūdzību neiesniegušais Kopienas ražotājs nav nepārprotami norādījis savu negatīvo attieksmi pret šīs procedūras uzsākšanu, tiek uzskatīts, ka sūdzību iesniegušie ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Divi sūdzību neiesnieguši ražotāji sniedza vispārēju informāciju Komisijai, taču neatbalstīja sūdzību. |
| --- | --- |

(180)

Tā kā šie seši sūdzību iesniegušie Kopienas ražotāji pārstāv 49 % no attiecīgā produkta Kopienas ražošanas apjoma un tā kā neviens sūdzību neiesniegušais Kopienas ražotājs nav nepārprotami norādījis savu negatīvo attieksmi pret šīs procedūras uzsākšanu, tiek uzskatīts, ka sūdzību iesniegušie ražotāji veido Kopienas ražošanas nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Divi sūdzību neiesnieguši ražotāji sniedza vispārēju informāciju Komisijai, taču neatbalstīja sūdzību.

2.   KOPIENAS PATĒRIŅŠ

| (181) | Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz attiecīgā produkta importa apjomu no attiecīgajām valstīm un no visām pārējām trešām valstīm, kuras ir zināmas kā attiecīgā produkta ražotājas un eksportētājas uz Kopienu, pieskaitot tam gan Kopienas ražošanas nozares, gan arī pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. Tā kā tikai divi no desmit sūdzību neiesniegušajiem Kopienas ražotājiem iesniedza informāciju par savu pārdošanas apjomu, pārējo astoņu sūdzību neiesniegušo ražotāju pārdošanas apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz datiem, kuri norādīti Kopienas ražošanas nozares iesniegtajā sūdzībā. Šos datus apstiprināja šķiedru sektorā specializējušās neatkarīgas konsultantu firmas publikācijas. |
| --- | --- |

(181)

Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz attiecīgā produkta importa apjomu no attiecīgajām valstīm un no visām pārējām trešām valstīm, kuras ir zināmas kā attiecīgā produkta ražotājas un eksportētājas uz Kopienu, pieskaitot tam gan Kopienas ražošanas nozares, gan arī pārējo Kopienas ražotāju pārdošanas apjomu Kopienas tirgū. Tā kā tikai divi no desmit sūdzību neiesniegušajiem Kopienas ražotājiem iesniedza informāciju par savu pārdošanas apjomu, pārējo astoņu sūdzību neiesniegušo ražotāju pārdošanas apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz datiem, kuri norādīti Kopienas ražošanas nozares iesniegtajā sūdzībā. Šos datus apstiprināja šķiedru sektorā specializējušās neatkarīgas konsultantu firmas publikācijas.

| (182) | Konsekvences labad tika izmantots Eurostat, lai šajā procedūrā noteiktu importa apjomu pēc attiecīgajiem KN kodiem. Jāatzīmē, ka ieinteresēto eksportētājvalstu ražotāju paziņotais importa apjoms atbilda attiecīgajiem Eurostat skaitļiem. |
| --- | --- |

(182)

Konsekvences labad tika izmantots Eurostat, lai šajā procedūrā noteiktu importa apjomu pēc attiecīgajiem KN kodiem. Jāatzīmē, ka ieinteresēto eksportētājvalstu ražotāju paziņotais importa apjoms atbilda attiecīgajiem Eurostat skaitļiem.

| (183) | Pamatojoties uz minēto, Kopienas patēriņš atrodas stagnācijas stāvoklī, samazinoties no 712 773 tonnām 2000. gadā līdz 709 828 tonnām IP laikā.
  1. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopienas patēriņš (tonnās) | 712 773 | 661 227 | 729 916 | 709 828 |
| Indekss | 100 | 94 | 102 | 99 |

(183)

Pamatojoties uz minēto, Kopienas patēriņš atrodas stagnācijas stāvoklī, samazinoties no 712 773 tonnām 2000. gadā līdz 709 828 tonnām IP laikā.

1. tabula

2000

2001

2002

IP

Kopienas patēriņš (tonnās)

712 773

661 227

729 916

709 828

Indekss

100

94

102

99

3.   PŠŠ IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM

3.1.   Kumulatīvā novērtēšana

| (184) | Attiecībā uz Taivānu konstatētās dempinga starpības lielums bija mazāks par 2 % (skatīt 138.–146. apsvērumu). Tāpēc Pamatregulas 3. panta 4. punktā norādītie noteikumi par attiecīgā produkta importa no šīs valsts kumulatīvo novērtēšanu salīdzinājumā ar attiecīgā produkta importu no pārējām aplūkojamajām valstīm netika izpildīti. |
| --- | --- |

(184)

Attiecībā uz Taivānu konstatētās dempinga starpības lielums bija mazāks par 2 % (skatīt 138.–146. apsvērumu). Tāpēc Pamatregulas 3. panta 4. punktā norādītie noteikumi par attiecīgā produkta importa no šīs valsts kumulatīvo novērtēšanu salīdzinājumā ar attiecīgā produkta importu no pārējām aplūkojamajām valstīm netika izpildīti.

| (185) | Komisija arī izvērtēja, vai ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas (turpmāk- “attiecīgās valstis”) izcelsmes PŠŠ importa ietekme būtu jānovērtē kumulatīvi saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(185)

Komisija arī izvērtēja, vai ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas (turpmāk- “attiecīgās valstis”) izcelsmes PŠŠ importa ietekme būtu jānovērtē kumulatīvi saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 4. punktu.

| (186) | Šis pants nosaka, ka ja vienlaicīgi antidempinga izmeklēšanai tiek pakļauts kādas preces imports no vairākām valstīm, šāda importa ietekmi vērtē kumulatīvi tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu, b) katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un c) importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto preču un līdzīgu Kopienas preču konkurenci. |
| --- | --- |

(186)

Šis pants nosaka, ka ja vienlaicīgi antidempinga izmeklēšanai tiek pakļauts kādas preces imports no vairākām valstīm, šāda importa ietekmi vērtē kumulatīvi tikai tad, ja konstatē, ka a) dempinga starpība, kas noteikta katras valsts importam, pārsniedz 9. panta 3. punktā definēto minimālo apjomu, b) katras valsts importa apjoms nav nenozīmīgs, un c) importa ietekmes novērtējums kopumā ir vēlams, ņemot vērā importēto ražojumu savstarpējo konkurenci un importēto preču un līdzīgu Kopienas preču konkurenci.

3.1.1.   Dempinga starpība un importa apjoms

| (187) | Kā jau norādīts iepriekš, šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ĶTR, Saūda Arābijai un Dienvidkorejai noteiktās dempinga starpības ir diezgan lielā mērā virs minimālā līmeņa un ka katras šīs valsts importa apjoms nav nenozīmīgs Pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē (to tirgus daļas IP laikā veidoja attiecīgi 4,7 %, 3,1 % un 10 %). |
| --- | --- |

(187)

Kā jau norādīts iepriekš, šajā izmeklēšanā tika konstatēts, ka ĶTR, Saūda Arābijai un Dienvidkorejai noteiktās dempinga starpības ir diezgan lielā mērā virs minimālā līmeņa un ka katras šīs valsts importa apjoms nav nenozīmīgs Pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē (to tirgus daļas IP laikā veidoja attiecīgi 4,7 %, 3,1 % un 10 %).

3.1.2.   Konkurences apstākļi

| (188) | Lai noteiktu kumulatīvās novērtēšanas piemērotību, ņemot vērā konkurences apstākļus starp importētajiem produktiem un līdzīgo Kopienas produktu, Komisija sākotnēji izanalizēja eksportētāju tirgus rīcību attiecībā uz eksporta cenām un apjomiem. |
| --- | --- |

(188)

Lai noteiktu kumulatīvās novērtēšanas piemērotību, ņemot vērā konkurences apstākļus starp importētajiem produktiem un līdzīgo Kopienas produktu, Komisija sākotnēji izanalizēja eksportētāju tirgus rīcību attiecībā uz eksporta cenām un apjomiem.

| (189) | Tika konstatēta vienāda ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas ražotāju tirgus rīcība attiecībā uz eksporta cenām. Minētās valstis attiecīgajā laikposmā patiešām samazināja savas vidējās PŠŠ vienības pārdošanas cenas attiecīgi par 27 %, 23 % un 15 %. Turklāt importam no visām šīm trim valstīm ir konstatēts ļoti līdzīgs līmenis piedāvājumam par zemākām cenām (skatīt 200. apsvērumu). |
| --- | --- |

(189)

Tika konstatēta vienāda ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas ražotāju tirgus rīcība attiecībā uz eksporta cenām. Minētās valstis attiecīgajā laikposmā patiešām samazināja savas vidējās PŠŠ vienības pārdošanas cenas attiecīgi par 27 %, 23 % un 15 %. Turklāt importam no visām šīm trim valstīm ir konstatēts ļoti līdzīgs līmenis piedāvājumam par zemākām cenām (skatīt 200. apsvērumu).

| (190) | Visām šīm trim valstīm pieder arī ievērojamas Kopienas tirgus daļas, lai gan Dienvidkoreja krietni pārspēj pārējās trīs attiecīgās valstis un ir svarīgākā eksportētājvalsts (IP laikā ĶTR tirgus daļa bija 4,7 %, Saūda Arābijas tirgus daļa bija 3,1 % un Dienvidkorejas tirgus daļa bija 10 %). |
| --- | --- |

(190)

Visām šīm trim valstīm pieder arī ievērojamas Kopienas tirgus daļas, lai gan Dienvidkoreja krietni pārspēj pārējās trīs attiecīgās valstis un ir svarīgākā eksportētājvalsts (IP laikā ĶTR tirgus daļa bija 4,7 %, Saūda Arābijas tirgus daļa bija 3,1 % un Dienvidkorejas tirgus daļa bija 10 %).

| (191) | Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka importam no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas uz Kopienu tiek izmantoti vieni un tie paši tirdzniecības kanāli, jo vairākumā gadījumu minēto importu veic caur izplatītājiem un nevis pārdod tiešajiem pircējiem. |
| --- | --- |

(191)

Izmeklēšanā tika arī konstatēts, ka importam no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas uz Kopienu tiek izmantoti vieni un tie paši tirdzniecības kanāli, jo vairākumā gadījumu minēto importu veic caur izplatītājiem un nevis pārdod tiešajiem pircējiem.

| (192) | Kā jau minēts iepriekš (skatīt 22. apsvērumu un tālāk), konstatēja, ka gan attiecīgajam produktam, kurš ir importēts no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas, gan arī tam, kurš ir ražots Kopienas ražošanas nozarē, ir vienādas galvenās tehniskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības, un ka tie ir uzskatāmi par vienādiem attiecībā uz to savstarpējo aizvietojamību un aizstājamību; tādējādi, katrs no šiem produkta veidiem konkurē viens ar otru. |
| --- | --- |

(192)

Kā jau minēts iepriekš (skatīt 22. apsvērumu un tālāk), konstatēja, ka gan attiecīgajam produktam, kurš ir importēts no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas, gan arī tam, kurš ir ražots Kopienas ražošanas nozarē, ir vienādas galvenās tehniskās, fizikālās un ķīmiskās īpašības, un ka tie ir uzskatāmi par vienādiem attiecībā uz to savstarpējo aizvietojamību un aizstājamību; tādējādi, katrs no šiem produkta veidiem konkurē viens ar otru.

| (193) | Viens no Saūda Arābijas ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka no šīs valsts importētās PŠŠ nekonkurē ar citās attiecīgajās valstīs, jo īpaši ĶTR, ražotajām PŠŠ un ar Kopienas nozares ražotajām PŠŠ. Saskaņā ar šā ražotāja apgalvojumiem PŠŠ ražošana Saūda Arābijā koncentrējas vienīgi uz pamata vai regulārajām PŠŠ, konkrēti, uz tiem produkta veidiem, kuri nav piemēroti specifiskai izmantošanai, bet ir piemēroti vispārējai lietošanai, kamēr ĶTR un Kopienas ražotājiem ir jaudas tā saucamo “specializēto” produktu ražošanai vai tie faktiski arī ražo šādus produktus.
  Šādi specializētie PŠŠ produkti parasti ir īpaši pielāgoti konkrētiem izstrādājumiem vai tiešajai lietošanai, piemēram, antipirēna, antibakteriālās vai nepūkojošās šķiedras, kam parasti ir nepieciešams pietiekami augsts pētniecības un attīstības līmenis. Vairāki lietotāji arī apgalvoja, ka tā saucamo “dobo saistīto” šķiedru veidu, kuru minētie lietotāji uzskatīja par “specializētu produktu”, uz Kopienu piegādā tikai Dienvidkorejas ražotāji. |
| --- | --- |

(193)

Viens no Saūda Arābijas ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka no šīs valsts importētās PŠŠ nekonkurē ar citās attiecīgajās valstīs, jo īpaši ĶTR, ražotajām PŠŠ un ar Kopienas nozares ražotajām PŠŠ. Saskaņā ar šā ražotāja apgalvojumiem PŠŠ ražošana Saūda Arābijā koncentrējas vienīgi uz pamata vai regulārajām PŠŠ, konkrēti, uz tiem produkta veidiem, kuri nav piemēroti specifiskai izmantošanai, bet ir piemēroti vispārējai lietošanai, kamēr ĶTR un Kopienas ražotājiem ir jaudas tā saucamo “specializēto” produktu ražošanai vai tie faktiski arī ražo šādus produktus.

Šādi specializētie PŠŠ produkti parasti ir īpaši pielāgoti konkrētiem izstrādājumiem vai tiešajai lietošanai, piemēram, antipirēna, antibakteriālās vai nepūkojošās šķiedras, kam parasti ir nepieciešams pietiekami augsts pētniecības un attīstības līmenis. Vairāki lietotāji arī apgalvoja, ka tā saucamo “dobo saistīto” šķiedru veidu, kuru minētie lietotāji uzskatīja par “specializētu produktu”, uz Kopienu piegādā tikai Dienvidkorejas ražotāji.

| (194) | Izmeklēšanās gaitā minētie apgalvojumi neapstiprinājās. Pirmkārt, tika konstatēts, ka eksports no ĶTR sastāv tikai un vienīgi no pamata vai regulārajām PŠŠ. Otrkārt, PŠŠ eksports no Dienvidkorejas nesastāv tikai no “dobā saistītā” veida šķiedrām, kurš IP laikā veidoja tikai 24 % no visa eksporta uz Eiropas Kopienu. Turklāt saskaņā ar iepriekš norādīto “specializēto” veidu definīciju, “dobās saistītās” PŠŠ nevar tikt uzskatītas par specializētu veidu. Tika iegūti tehniski pierādījumi, kuri apliecināja, ka visi PŠŠ ražotāji parasti ir spējīgi ražot dobas, saistītas PŠŠ, taču vairākums no tiem atturas no šādas ražošanas, jo šāda produkcija vairs nav ilgtspējīga, ņemot vērā dominējošos cenu līmeņus. Visbeidzot, lai gan Kopienas nozare ražo un pārdod “specializētos” produktus, tās PŠŠ darījumi galvenokārt ir koncentrēti pamata vai regulāro PŠŠ segmentā. |
| --- | --- |

(194)

Izmeklēšanās gaitā minētie apgalvojumi neapstiprinājās. Pirmkārt, tika konstatēts, ka eksports no ĶTR sastāv tikai un vienīgi no pamata vai regulārajām PŠŠ. Otrkārt, PŠŠ eksports no Dienvidkorejas nesastāv tikai no “dobā saistītā” veida šķiedrām, kurš IP laikā veidoja tikai 24 % no visa eksporta uz Eiropas Kopienu. Turklāt saskaņā ar iepriekš norādīto “specializēto” veidu definīciju, “dobās saistītās” PŠŠ nevar tikt uzskatītas par specializētu veidu. Tika iegūti tehniski pierādījumi, kuri apliecināja, ka visi PŠŠ ražotāji parasti ir spējīgi ražot dobas, saistītas PŠŠ, taču vairākums no tiem atturas no šādas ražošanas, jo šāda produkcija vairs nav ilgtspējīga, ņemot vērā dominējošos cenu līmeņus. Visbeidzot, lai gan Kopienas nozare ražo un pārdod “specializētos” produktus, tās PŠŠ darījumi galvenokārt ir koncentrēti pamata vai regulāro PŠŠ segmentā.

| (195) | Tādējādi tika konstatēts, ka no attiecīgajām valstīm eksportētie produkti konkurē viens ar otru, kā arī ar PŠŠ, kuras ražo vai kuras var tikt ražotas Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(195)

Tādējādi tika konstatēts, ka no attiecīgajām valstīm eksportētie produkti konkurē viens ar otru, kā arī ar PŠŠ, kuras ražo vai kuras var tikt ražotas Kopienas ražošanas nozarē.

| (196) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika izdarīts secinājums, ka visi noteikumi, kuri attaisno ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas izcelsmes PŠŠ importa kumulatīvu novērtēšanu, ir tikuši izpildīti. |
| --- | --- |

(196)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika izdarīts secinājums, ka visi noteikumi, kuri attaisno ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas izcelsmes PŠŠ importa kumulatīvu novērtēšanu, ir tikuši izpildīti.

3.2.   Kopējais apjoms un tirgus daļa

| (197) | Kopējais imports par dempinga cenām no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas ir pieaudzis no 111 905 tonnām 2000. gadā līdz 125 633 tonnām IP laikā, t.i., par 12 %. |
| --- | --- |

(197)

Kopējais imports par dempinga cenām no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas ir pieaudzis no 111 905 tonnām 2000. gadā līdz 125 633 tonnām IP laikā, t.i., par 12 %.

| (198) | Kopējās tirgus daļas ir palielinājušās no 15,6 % 2000. gadā līdz 17,6 % IP laikā.
  2. tabula









  ĶTR, Saūda Arābija un Dienvidkoreja | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tonnās) | 111 905 | 89 457 | 120 847 | 125 633 |
| Indekss | 100 | 79 | 107 | 112 |
| Tirgus daļa | 15,6 % | 13,5 % | 16,5 % | 17,6 % |

(198)

Kopējās tirgus daļas ir palielinājušās no 15,6 % 2000. gadā līdz 17,6 % IP laikā.

2. tabula

ĶTR, Saūda Arābija un Dienvidkoreja

2000

2001

2002

IP

Imports (tonnās)

111 905

89 457

120 847

125 633

Indekss

100

79

107

112

Tirgus daļa

15,6 %

13,5 %

16,5 %

17,6 %

3.3.   Cenas un piedāvājums par zemākām cenām

| (199) | Vidējā svērtā ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas izcelsmes dempinga importa cena ir samazinājusies par 18 % laikposmā no 2000. gada līdz IP.
  3. tabula









  ĶTR, Saūda Arābija un Dienvidkoreja | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā cena (EUR/kg) | 1,08 | 1,07 | 0,9689 | 0,89 |
| Indekss | 100 | 99 | 88 | 82 |

(199)

Vidējā svērtā ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas izcelsmes dempinga importa cena ir samazinājusies par 18 % laikposmā no 2000. gada līdz IP.

3. tabula

ĶTR, Saūda Arābija un Dienvidkoreja

2000

2001

2002

IP

Vidējā svērtā cena (EUR/kg)

1,08

1,07

0,9689

0,89

Indekss

100

99

88

82

| (200) | Lai novērtētu piedāvājumu par zemākām cenām, Komisija analizēja datus, kuri attiecās uz IP. Attiecīgās Kopienas ražošanas nozares cenas bija neatkarīgo pircēju cenas, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas līdz ražotāja noteiktajam līmenim, t.i., izslēdzot pārvadāšanas izmaksas Kopienas robežās un pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Anketās definēto dažādo PŠŠ produktu veidu cenas tika salīdzinātas ar eksportētāju iekasētajām pārdošanas cenām bez atlaidēm, piemērojot nepieciešamās un pamatotās korekcijas, lai pielāgotu cenas CIF Kopienas robežas līmenim. |
| --- | --- |

(200)

Lai novērtētu piedāvājumu par zemākām cenām, Komisija analizēja datus, kuri attiecās uz IP. Attiecīgās Kopienas ražošanas nozares cenas bija neatkarīgo pircēju cenas, kuras vajadzības gadījumā tika koriģētas līdz ražotāja noteiktajam līmenim, t.i., izslēdzot pārvadāšanas izmaksas Kopienas robežās un pēc atlaižu un rabatu atskaitīšanas. Anketās definēto dažādo PŠŠ produktu veidu cenas tika salīdzinātas ar eksportētāju iekasētajām pārdošanas cenām bez atlaidēm, piemērojot nepieciešamās un pamatotās korekcijas, lai pielāgotu cenas CIF Kopienas robežas līmenim.

| (201) | IP laikā vidējā svērtā piedāvājuma par zemākām cenām starpība ĶTR gadījumā bija 16 %, Saūda Arābijas gadījumā – 6,8 %, un Dienvidkorejas gadījumā – 24 %. |
| --- | --- |

(201)

IP laikā vidējā svērtā piedāvājuma par zemākām cenām starpība ĶTR gadījumā bija 16 %, Saūda Arābijas gadījumā – 6,8 %, un Dienvidkorejas gadījumā – 24 %.

4.   SITUĀCIJA KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARĒ

4.1.   Produkcija

| (202) | Kopienas ražošanas nozares produkcija pēc apjoma izskatāmajā laikposmā ir samazinājusies par 5 %.
  4. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produkcija (tonnās) | 236 902 | 229 598 | 225 290 | 224 649 |
| Indekss | 100 | 97 | 95 | 95 |

(202)

Kopienas ražošanas nozares produkcija pēc apjoma izskatāmajā laikposmā ir samazinājusies par 5 %.

4. tabula

2000

2001

2002

IP

Produkcija (tonnās)

236 902

229 598

225 290

224 649

Indekss

100

97

95

95

4.2.   Ražošanas jauda un ražošanas jaudas izmantošanas koeficients

| (203) | PŠŠ ražošanas jauda izskatāmajā laikposmā ir uzturēta stabilā līmenī. Faktiski ražošanas jauda ir pieaugusi no 271 466 tonnām 2000. gadā līdz 277 561 tonnām attiecīgajā laikposmā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares produkcija veido 36 % no kopējā Kopienas patēriņa. |
| --- | --- |

(203)

PŠŠ ražošanas jauda izskatāmajā laikposmā ir uzturēta stabilā līmenī. Faktiski ražošanas jauda ir pieaugusi no 271 466 tonnām 2000. gadā līdz 277 561 tonnām attiecīgajā laikposmā. IP laikā Kopienas ražošanas nozares produkcija veido 36 % no kopējā Kopienas patēriņa.

| (204) | Jaudas izmantošanas koeficients ir samazinājies par 6 % no 87 % līdz 81 %. Tā kā ražošanas jauda pati par sevi nav samazinājusies, šo jaudas izmantošanas pazeminājumu lielā mērā ir izraisījis Kopienas nozares ražošanas apjoma samazinājums.
  5. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda (tonnās) | 271 466 | 272 561 | 277 561 | 277 561 |
| Indekss | 100 | 100 | 102 | 102 |
| Jaudas izmantošana | 87 % | 84 % | 81 % | 81 % |

(204)

Jaudas izmantošanas koeficients ir samazinājies par 6 % no 87 % līdz 81 %. Tā kā ražošanas jauda pati par sevi nav samazinājusies, šo jaudas izmantošanas pazeminājumu lielā mērā ir izraisījis Kopienas nozares ražošanas apjoma samazinājums.

5. tabula

2000

2001

2002

IP

Ražošanas jauda (tonnās)

271 466

272 561

277 561

277 561

Indekss

100

100

102

102

Jaudas izmantošana

87 %

84 %

81 %

81 %

4.3.   Rezerves

| (205) | Rezerves attiecīgajā laikposmā ir pieaugušas par 13 %. Taču tas nav uzskatāms par zaudējuma rašanās pazīmi, jo rezervju līmenis atspoguļo Kopienas ražošanas nozares politiku uzturēt rezerves tādā līmenī, kas atbilst viena mēneša produkcijas apjomam.
  6. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezerves (tonnās) | 20 560 | 22 301 | 21 592 | 23 317 |
| Indekss | 100 | 108 | 105 | 113 |

(205)

Rezerves attiecīgajā laikposmā ir pieaugušas par 13 %. Taču tas nav uzskatāms par zaudējuma rašanās pazīmi, jo rezervju līmenis atspoguļo Kopienas ražošanas nozares politiku uzturēt rezerves tādā līmenī, kas atbilst viena mēneša produkcijas apjomam.

6. tabula

2000

2001

2002

IP

Rezerves (tonnās)

20 560

22 301

21 592

23 317

Indekss

100

108

105

113

4.4.   Investīcijas

| (206) | Investīciju noteikšana balstījās uz piecu uzņēmumu iesniegto informāciju. Sestais uzņēmums neiesniedza ticamu informāciju. Izskatāmajā laikposmā tie pieci uzņēmumi, kuri iesniedza ticamus datus par investīcijām, bija izdarījuši ieguldījumus EUR 34,5 miljonu vērtībā. Kā redzams 7. tabulā, ir bijusi vērojama investīciju pieauguma tendence, izņemot 2002. gadu, kad investīciju summa samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tomēr tika konstatēts, ka šīs investīcijas sastāvēja gandrīz tikai un vienīgi no nomaiņām. Lielākā daļa no investīcijām tieši attiecās uz attiecīgā produkta ražošanu. Tikai viens no Kopienas nozares ražotājiem ir izdarījis ievērojamus ieguldījumus otrreizējās pārstrādes ražotnē, kura piegādā izejmateriālu (polietilēna tereftalāta -PET- pārslas) PŠŠ ražošanas procesam. |
| --- | --- |

(206)

Investīciju noteikšana balstījās uz piecu uzņēmumu iesniegto informāciju. Sestais uzņēmums neiesniedza ticamu informāciju. Izskatāmajā laikposmā tie pieci uzņēmumi, kuri iesniedza ticamus datus par investīcijām, bija izdarījuši ieguldījumus EUR 34,5 miljonu vērtībā. Kā redzams 7. tabulā, ir bijusi vērojama investīciju pieauguma tendence, izņemot 2002. gadu, kad investīciju summa samazinājās salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Tomēr tika konstatēts, ka šīs investīcijas sastāvēja gandrīz tikai un vienīgi no nomaiņām. Lielākā daļa no investīcijām tieši attiecās uz attiecīgā produkta ražošanu. Tikai viens no Kopienas nozares ražotājiem ir izdarījis ievērojamus ieguldījumus otrreizējās pārstrādes ražotnē, kura piegādā izejmateriālu (polietilēna tereftalāta -PET- pārslas) PŠŠ ražošanas procesam.

| (207) | Tiek uzskatīts, ka investīciju līmenis un raksturs (galvenokārt nomaiņa) ir zems šādai kapitālietilpīgai ražošanas nozarei.
  7. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investīcijas (EUR) (5 no 6 uzņēmumiem) | 4 325 661 | 12 850 473 | 5 833 264 | 11 522 994 |
| Indekss | 100 | 297 | 132 | 238 |

(207)

Tiek uzskatīts, ka investīciju līmenis un raksturs (galvenokārt nomaiņa) ir zems šādai kapitālietilpīgai ražošanas nozarei.

7. tabula

2000

2001

2002

IP

Investīcijas (EUR) (5 no 6 uzņēmumiem)

4 325 661

12 850 473

5 833 264

11 522 994

Indekss

100

297

132

238

4.5.   Pārdošana un tirgus daļa

| (208) | Kopienas ražošanas nozares PŠŠ pārdošana Eiropas Kopienā laikā no 2000. gada līdz IP ir samazinājusies par 6 %. Tā kā Kopienas patēriņš attiecīgajā laikposmā ir pieaudzis par 11 %, šāds pārdošanas kritums ir radījis tirgus daļas samazinājumu. Proti, IP laikā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa ir samazinājusies no 31 % līdz 29 %.
  8. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana EK (tonnās) | 220 695 | 213 322 | 211 609 | 206 926 |
| Indekss | 100 | 97 | 96 | 94 |
| Tirgus daļa | 31 % | 32 % | 29 % | 29 % |

(208)

Kopienas ražošanas nozares PŠŠ pārdošana Eiropas Kopienā laikā no 2000. gada līdz IP ir samazinājusies par 6 %. Tā kā Kopienas patēriņš attiecīgajā laikposmā ir pieaudzis par 11 %, šāds pārdošanas kritums ir radījis tirgus daļas samazinājumu. Proti, IP laikā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa ir samazinājusies no 31 % līdz 29 %.

8. tabula

2000

2001

2002

IP

Pārdošana EK (tonnās)

220 695

213 322

211 609

206 926

Indekss

100

97

96

94

Tirgus daļa

31 %

32 %

29 %

29 %

4.6.   Cenas

| (209) | Kopienas ražošanas nozares vienas vienības pārdošanas cena izskatāmajā laikposmā ir pazeminājusies par 8 %. Kā redzams 9. tabulā turpmāk, šāds kritums ir vērojams pēc 2001. gada, vienlaikus ar straujo importa pieaugumu no attiecīgajām valstīm un šī importa cenu ievērojamo pazemināšanos.
  9. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā svērtā cena (EUR/kg) | 1,48 | 1,49 | 1,38 | 1,36 |
| Indekss | 100 | 101 | 93 | 92 |

(209)

Kopienas ražošanas nozares vienas vienības pārdošanas cena izskatāmajā laikposmā ir pazeminājusies par 8 %. Kā redzams 9. tabulā turpmāk, šāds kritums ir vērojams pēc 2001. gada, vienlaikus ar straujo importa pieaugumu no attiecīgajām valstīm un šī importa cenu ievērojamo pazemināšanos.

9. tabula

2000

2001

2002

IP

Vidējā svērtā cena (EUR/kg)

1,48

1,49

1,38

1,36

Indekss

100

101

93

92

4.7.   Rentabilitāte

| (210) | Kopienas ražošanas nozares neto apgrozījuma vidējā svērtā rentabilitāte samazinājās no 4,4 % 2000. gadā līdz – 3,2 % IP laikā.
  10. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Neto apgrozījuma vidējā svērtā rentabilitāte | 4,4 % | 1,2 % | – 2,9 % | – 3,2 % |

(210)

Kopienas ražošanas nozares neto apgrozījuma vidējā svērtā rentabilitāte samazinājās no 4,4 % 2000. gadā līdz – 3,2 % IP laikā.

10. tabula

2000

2001

2002

IP

Neto apgrozījuma vidējā svērtā rentabilitāte

4,4 %

1,2 %

– 2,9 %

– 3,2 %

4.8.   Naudas plūsma un ienākums no tīrajiem aktīviem

| (211) | Attiecīgajā laikposmā naudas plūsma ir samazinājusies no EUR 25 687 824 2000. gadā līdz EUR 12 178 328 IP laikā. |
| --- | --- |

(211)

Attiecīgajā laikposmā naudas plūsma ir samazinājusies no EUR 25 687 824 2000. gadā līdz EUR 12 178 328 IP laikā.

| (212) | Ienākums no tīrajiem aktīviem balstījās uz piecu uzņēmumu iesniegto informāciju. Sestais uzņēmums neiesniedza ticamu informāciju. Taču šā uzņēmuma kopējais ienākums no tīrajiem aktīviem balstījās uz to pašu tendenci, kura bija konstatēta pārējiem pieciem uzņēmumiem saistībā ar attiecīgo produktu. Iesniegtā informācija liecināja par krasu ienākumu no tīrajiem aktīviem samazinājumu izskatāmajā laikposmā. Tā faktiskais kritums bija no 51,1 % 2000. gadā līdz – 8,5 % IP laikā.
  11. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naudas plūsma (EUR) | 25 687 824 | 17 843 711 | 14 511 142 | 12 178 328 |
| Indekss | 100 | 70 | 56 | 47 |
| Svērtais ienākums no tīrajiem aktīviem (5 no 6 uzņēmumiem) | 51,1 % | 19,9 % | 47,4 % | – 8,5 % |

(212)

Ienākums no tīrajiem aktīviem balstījās uz piecu uzņēmumu iesniegto informāciju. Sestais uzņēmums neiesniedza ticamu informāciju. Taču šā uzņēmuma kopējais ienākums no tīrajiem aktīviem balstījās uz to pašu tendenci, kura bija konstatēta pārējiem pieciem uzņēmumiem saistībā ar attiecīgo produktu. Iesniegtā informācija liecināja par krasu ienākumu no tīrajiem aktīviem samazinājumu izskatāmajā laikposmā. Tā faktiskais kritums bija no 51,1 % 2000. gadā līdz – 8,5 % IP laikā.

11. tabula

2000

2001

2002

IP

Naudas plūsma (EUR)

25 687 824

17 843 711

14 511 142

12 178 328

Indekss

100

70

56

47

Svērtais ienākums no tīrajiem aktīviem (5 no 6 uzņēmumiem)

51,1 %

19,9 %

47,4 %

– 8,5 %

4.9.   Spēja piesaistīt kapitālu

| (213) | Daži uzņēmumi finansē savu darbību no savas attiecīgās finanšu grupas vai nu izmantojot kopējo naudas fondu sistēmu, vai arī pamatkompāniju piešķirtus grupas iekšējos aizņēmumus. Citos gadījumos par finansēšanas avotu tiek izmantota uzņēmuma radītā naudas plūsma. Vēl citi uzņēmumi palielina savu kapitālu, veidojot kapitālsabiedrību struktūras ar finanšu institūcijām, kuras dažos gadījumos ir finansējušas savus dalībniekus – uzņēmumus ar akcionāru aizdevumu palīdzību. |
| --- | --- |

(213)

Daži uzņēmumi finansē savu darbību no savas attiecīgās finanšu grupas vai nu izmantojot kopējo naudas fondu sistēmu, vai arī pamatkompāniju piešķirtus grupas iekšējos aizņēmumus. Citos gadījumos par finansēšanas avotu tiek izmantota uzņēmuma radītā naudas plūsma. Vēl citi uzņēmumi palielina savu kapitālu, veidojot kapitālsabiedrību struktūras ar finanšu institūcijām, kuras dažos gadījumos ir finansējušas savus dalībniekus – uzņēmumus ar akcionāru aizdevumu palīdzību.

| (214) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem nav bijušas nekādas ievērojamas grūtības ar kapitāla piesaistīšanu. Tomēr vienam no pārbaudītajiem uzņēmumiem ir saskāries ar nopietnām darbības finansējuma problēmām, gan attiecībā uz parādiem, gan kapitālu. |
| --- | --- |

(214)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Kopienas ražošanas nozares uzņēmumiem nav bijušas nekādas ievērojamas grūtības ar kapitāla piesaistīšanu. Tomēr vienam no pārbaudītajiem uzņēmumiem ir saskāries ar nopietnām darbības finansējuma problēmām, gan attiecībā uz parādiem, gan kapitālu.

4.10.   Nodarbinātība un darba algas

| (215) | Izskatamajā laikposmā nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē ir samazinājusies par 7 %. Kopienas ražošanas nozares darbinieku skaits faktiski samazinājās par 84 strādniekiem. Attiecībā uz darba algam viens no uzņēmumiem neiesniedza ticamu informāciju par 2000. gadu. Pārējos gados, kuri ietilpst izskatāmajā laikposmā, kopējais darba algu pieaugums sastādīja 5 %, kas ir ievērojami mazāk par harmonizētā patēriņa cenu indeksa vidējo pieaugumu izskatāmajā laikposmā tajās četrās valstīs, kurās ir izvietota šī Kopienas ražošanas nozare (t.i. 9,1 %).
  12. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbinieki | 1 270 | 1 223 | 1 227 | 1 186 |
| Indekss | 100 | 96 | 97 | 93 |
| Vidējā svērtā darba alga (EUR/gadā) (5 no 6 uzņēmumiem 2000. g.) | 31 993 | 40 340 | 41 054 | 42 430 |
| Indekss | | 100 | 102 | 105 |

(215)

Izskatamajā laikposmā nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē ir samazinājusies par 7 %. Kopienas ražošanas nozares darbinieku skaits faktiski samazinājās par 84 strādniekiem. Attiecībā uz darba algam viens no uzņēmumiem neiesniedza ticamu informāciju par 2000. gadu. Pārējos gados, kuri ietilpst izskatāmajā laikposmā, kopējais darba algu pieaugums sastādīja 5 %, kas ir ievērojami mazāk par harmonizētā patēriņa cenu indeksa vidējo pieaugumu izskatāmajā laikposmā tajās četrās valstīs, kurās ir izvietota šī Kopienas ražošanas nozare (t.i. 9,1 %).

12. tabula

2000

2001

2002

IP

Darbinieki

1 270

1 223

1 227

1 186

Indekss

100

96

97

93

Vidējā svērtā darba alga (EUR/gadā) (5 no 6 uzņēmumiem 2000. g.)

31 993

40 340

41 054

42 430

Indekss

100

102

105

4.11.   Ražīgums

| (216) | Ražīgums kopējā tirgū izskatāmajā laikposmā saglabājās stabils, jo tas pieauga tikai par 2 % laikposmā no 2000. gada līdz IP. Šāda ražīguma stagnācija atspoguļo Kopienas nozares zemo investīciju līmeni (gan attiecībā uz kvalitāti, gan arī uz kvantitāti, skatīt 206. apvērumu un turpmākos).
  13. tabula | 2000 | 2001 | 2002 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražīgums (tonnās uz 1 darbinieku) | 195 | 195 | 190 | 192 |
| Indekss | 100 | 100 | 97 | 98 |

(216)

Ražīgums kopējā tirgū izskatāmajā laikposmā saglabājās stabils, jo tas pieauga tikai par 2 % laikposmā no 2000. gada līdz IP. Šāda ražīguma stagnācija atspoguļo Kopienas nozares zemo investīciju līmeni (gan attiecībā uz kvalitāti, gan arī uz kvantitāti, skatīt 206. apvērumu un turpmākos).

13. tabula

2000

2001

2002

IP

Ražīgums (tonnās uz 1 darbinieku)

195

195

190

192

Indekss

100

100

97

98

4.12.   Izaugsme

| (217) | Kopumā ir jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2 procentu punktiem, kas liecina, ka tās izaugsme atpalika no patēriņa līmeņa samazinājuma vispārējā tirgū (kurš samazinājās par 1 %). |
| --- | --- |

(217)

Kopumā ir jāatzīmē, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa samazinājās par 2 procentu punktiem, kas liecina, ka tās izaugsme atpalika no patēriņa līmeņa samazinājuma vispārējā tirgū (kurš samazinājās par 1 %).

4.13.   Dempinga starpības lielums un atveseļošanās no iepriekšējā dempinga

| (218) | Kas attiecas uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas veiktā importa apjomu un cenas, tad šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(218)

Kas attiecas uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari, ņemot vērā no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas veiktā importa apjomu un cenas, tad šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (219) | No otras puses, var uzskatīt, ka no ĶTR un Saūda Arābijas veiktā importa par dempinga cenām būtiskais pieaugums kopā ar neapmierinošo no Dienvidkorejas veiktā importa cenu attīstību nav ļāvuši Kopienas ražošanas nozarei atgūties pēc iepriekšējo gadu dempinga. |
| --- | --- |

(219)

No otras puses, var uzskatīt, ka no ĶTR un Saūda Arābijas veiktā importa par dempinga cenām būtiskais pieaugums kopā ar neapmierinošo no Dienvidkorejas veiktā importa cenu attīstību nav ļāvuši Kopienas ražošanas nozarei atgūties pēc iepriekšējo gadu dempinga.

5.   SECINĀJUMS PAR ZAUDĒJUMIEM

| (220) | Importa apjomi no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas ir ievērojami palielinājušies gan absolūtā nozīmē, gan arī attiecībā uz tirgus daļu. Faktiski izskatāmajā laikposmā pieaugums ir sasniedzis 2 procentu punktus attiecībā uz tirgus daļu. Vēl jo vairāk – vidējā svērtā importa cena no šīm valstīm izskatāmajā laikposmā ir pazeminājusies par 18 %. Šo pazeminājumu atspoguļo konstatētais ievērojamais piedāvājums par zemākām cenām. |
| --- | --- |

(220)

Importa apjomi no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas ir ievērojami palielinājušies gan absolūtā nozīmē, gan arī attiecībā uz tirgus daļu. Faktiski izskatāmajā laikposmā pieaugums ir sasniedzis 2 procentu punktus attiecībā uz tirgus daļu. Vēl jo vairāk – vidējā svērtā importa cena no šīm valstīm izskatāmajā laikposmā ir pazeminājusies par 18 %. Šo pazeminājumu atspoguļo konstatētais ievērojamais piedāvājums par zemākām cenām.

| (221) | Vairākums no Kopienas ražošanas nozares zaudējumu rādītājiem ir uzrādījuši negatīvu attīstību izskatāmajā laikposmā, kas norāda uz būtiskiem zaudējumiem: tā kā kopējais Kopienas PŠŠ patēriņš atrodas stagnācijas līmenī, Kopienas ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms ir pazeminājies par 6 % ar attiecīgu tirgus daļas samazinājumu par 2 %; ražošanas apjoms ir samazinājies; ražošanas jaudas atrodas stagnācijas līmenī un jaudu izmantošana ir samazinājusies par 6 %; vidējā vienas vienības pārdošanas cena ir pazeminājusies par 8 %; neto apgrozījuma rentabilitāte ir pasliktinājusies, izskatāmajā laikposmā samazinoties par 7,6 procentu punktiem; arī pārējie ar rentabilitāti saistītie rādītāji, piemēram, naudas plūsma un ienākumi no tīrajiem aktīviem izskatāmajā laikposmā ir pasliktinājušies; nodarbinātība un ražīgums ir attiecīgi samazinājušies par 7 % un 2 %. Pozitīvā attīstība investīciju un darba algu jomās faktiski neietekmē kopējo ainu Kopienas ražošanas nozarē, kuru raksturo zaudējumi, jo investīciju līmenis šādai kapitālietilpīgai nozarei ir pārāk zems un darba algu pieaugums būtībā tikai kompensēja izskatāmajā laikposmā vērojamo inflāciju. |
| --- | --- |

(221)

Vairākums no Kopienas ražošanas nozares zaudējumu rādītājiem ir uzrādījuši negatīvu attīstību izskatāmajā laikposmā, kas norāda uz būtiskiem zaudējumiem: tā kā kopējais Kopienas PŠŠ patēriņš atrodas stagnācijas līmenī, Kopienas ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms ir pazeminājies par 6 % ar attiecīgu tirgus daļas samazinājumu par 2 %; ražošanas apjoms ir samazinājies; ražošanas jaudas atrodas stagnācijas līmenī un jaudu izmantošana ir samazinājusies par 6 %; vidējā vienas vienības pārdošanas cena ir pazeminājusies par 8 %; neto apgrozījuma rentabilitāte ir pasliktinājusies, izskatāmajā laikposmā samazinoties par 7,6 procentu punktiem; arī pārējie ar rentabilitāti saistītie rādītāji, piemēram, naudas plūsma un ienākumi no tīrajiem aktīviem izskatāmajā laikposmā ir pasliktinājušies; nodarbinātība un ražīgums ir attiecīgi samazinājušies par 7 % un 2 %. Pozitīvā attīstība investīciju un darba algu jomās faktiski neietekmē kopējo ainu Kopienas ražošanas nozarē, kuru raksturo zaudējumi, jo investīciju līmenis šādai kapitālietilpīgai nozarei ir pārāk zems un darba algu pieaugums būtībā tikai kompensēja izskatāmajā laikposmā vērojamo inflāciju.

| (222) | Balstoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozare atrodas grūtā ekonomiskā un finansiālā situācijā un ir cietusi būtiskus zaudējumus Pamatregulas 3. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(222)

Balstoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozare atrodas grūtā ekonomiskā un finansiālā situācijā un ir cietusi būtiskus zaudējumus Pamatregulas 3. panta nozīmē.

F.   IEMESLI

1.   IEVADS

| (223) | Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 6. punktu un 7. pantu, tika pārbaudīts, vai Kopienas ražošanas nozares ciestos būtiskos zaudējumus ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 7. punktu tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, ne tikai imports par dempinga cenām, kuri būtu varējuši radīt zaudējumus Kopienas nozarei, ar nolūku nodrošināt, lai šo faktoru izraisītie zaudējumi netiktu kļūdaini saistīti ar importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(223)

Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 6. punktu un 7. pantu, tika pārbaudīts, vai Kopienas ražošanas nozares ciestos būtiskos zaudējumus ir izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 7. punktu tika pārbaudīti arī citi zināmie faktori, ne tikai imports par dempinga cenām, kuri būtu varējuši radīt zaudējumus Kopienas nozarei, ar nolūku nodrošināt, lai šo faktoru izraisītie zaudējumi netiktu kļūdaini saistīti ar importu par dempinga cenām.

2.   IMPORTA PAR DEMPINGA CENĀM IETEKME

| (224) | Imports no attiecīgajām valstīm izskatāmajā laikposmā ir pieaudzis par 12 % attiecībā uz apjomu un par 2 procentu punktiem attiecībā uz tirgus daļu. No ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas veiktā importa cenas samazinājās par 18 % un bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām – attiecīgi par 16 %, 16,8 % un 24 %. |
| --- | --- |

(224)

Imports no attiecīgajām valstīm izskatāmajā laikposmā ir pieaudzis par 12 % attiecībā uz apjomu un par 2 procentu punktiem attiecībā uz tirgus daļu. No ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas veiktā importa cenas samazinājās par 18 % un bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām – attiecīgi par 16 %, 16,8 % un 24 %.

| (225) | ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas izcelsmes importa apjoma pieaugums un tā tirgus daļas palielinājums par cenām, kuras bija krietni vien zemākas par Kopienas ražošanas nozares piedāvātajām, laika ziņā sakrita ar Kopienas ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(225)

ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas izcelsmes importa apjoma pieaugums un tā tirgus daļas palielinājums par cenām, kuras bija krietni vien zemākas par Kopienas ražošanas nozares piedāvātajām, laika ziņā sakrita ar Kopienas ražošanas nozares situācijas pasliktināšanos.

| (226) | Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un tirgus daļa ir samazinājušies. Pārdošanas apjomi ir samazinājušies par 6 %, bet tirgus daļa ir samazinājusies par 2 procentu punktiem. Kopienas nozares zaudēto tirgus daļu pilnībā pārņēma imports par dempinga cenām no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas. |
| --- | --- |

(226)

Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un tirgus daļa ir samazinājušies. Pārdošanas apjomi ir samazinājušies par 6 %, bet tirgus daļa ir samazinājusies par 2 procentu punktiem. Kopienas nozares zaudēto tirgus daļu pilnībā pārņēma imports par dempinga cenām no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas.

| (227) | Kopienas ražošanas nozares cenu kritums notika paralēli ar attiecīgā no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas importētā produkta pastāvīgo cenu pazeminājumu. Konkrēti, Kopienas ražošanas nozares cenas sāka pazemināties pēc 2001. gada – tajā pašā laikā, kad pazeminājās vidējās cenas importam no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas (skatīt attiecīgi 199. un 209. apsvērumus, kā arī 3. un 9. tabulu). Tāpēc var skaidri konstatēt par dempinga cenām veiktā importa cenas pazeminošo ietekmi. |
| --- | --- |

(227)

Kopienas ražošanas nozares cenu kritums notika paralēli ar attiecīgā no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas importētā produkta pastāvīgo cenu pazeminājumu. Konkrēti, Kopienas ražošanas nozares cenas sāka pazemināties pēc 2001. gada – tajā pašā laikā, kad pazeminājās vidējās cenas importam no ĶTR, Saūda Arābijas un Dienvidkorejas (skatīt attiecīgi 199. un 209. apsvērumus, kā arī 3. un 9. tabulu). Tāpēc var skaidri konstatēt par dempinga cenām veiktā importa cenas pazeminošo ietekmi.

| (228) | Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ir krasi pasliktinājusies jau no izskatāmā laikposma sākuma, un tā bija negatīva 2002. gadā un IP laikā. Kopienas ražošanas nozares zaudējumi, sākot no 2002. gada un vēlāk, sakrita ar PŠŠ importa no attiecīgajām valstīm pieaugumu par īpaši zemām cenām. Tāpat būtu jāatzīmē, ka viens no Kopienas ražošanas nozares ražotājiem uzrādīja, ka tā rentabilitāte attiecībā uz tā saukto pamata vai regulāro produktu neto apgrozījumu, t.i., sfērā, kur Kopienas nozare ir visvairāk pakļauta konkurencei no attiecīgo valstu puses, ir pasliktinājusies lielākā mērā nekā rentabilitāte attiecībā uz šā ražotāja saražotajiem visu veidu PŠŠ produktiem. |
| --- | --- |

(228)

Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte ir krasi pasliktinājusies jau no izskatāmā laikposma sākuma, un tā bija negatīva 2002. gadā un IP laikā. Kopienas ražošanas nozares zaudējumi, sākot no 2002. gada un vēlāk, sakrita ar PŠŠ importa no attiecīgajām valstīm pieaugumu par īpaši zemām cenām. Tāpat būtu jāatzīmē, ka viens no Kopienas ražošanas nozares ražotājiem uzrādīja, ka tā rentabilitāte attiecībā uz tā saukto pamata vai regulāro produktu neto apgrozījumu, t.i., sfērā, kur Kopienas nozare ir visvairāk pakļauta konkurencei no attiecīgo valstu puses, ir pasliktinājusies lielākā mērā nekā rentabilitāte attiecībā uz šā ražotāja saražotajiem visu veidu PŠŠ produktiem.

| (229) | Progresējošais importa apjomu pieaugums no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām atbilda arī pārējo rādītāju, piemēram, nodarbinātības, ražošanas jaudas un jaudu izmantošanas nelabvēlīgajai attīstībai, kas liecina par zaudējumiem Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(229)

Progresējošais importa apjomu pieaugums no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām atbilda arī pārējo rādītāju, piemēram, nodarbinātības, ražošanas jaudas un jaudu izmantošanas nelabvēlīgajai attīstībai, kas liecina par zaudējumiem Kopienas ražošanas nozarei.

| (230) | Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, ir izdarīts slēdziens, ka importam no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām ir bijusi noteicošā loma attiecībā uz situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(230)

Pamatojoties uz iepriekš minētajiem apsvērumiem, ir izdarīts slēdziens, ka importam no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām ir bijusi noteicošā loma attiecībā uz situācijas pasliktināšanos Kopienas ražošanas nozarē.

3.   CITU FAKTORU IETEKME

3.1.   Patēriņa attīstība

| (231) | Kā jau norādīts 183. apsvērumā, laikposmā no 2000. gada līdz IP patēriņš Kopienas tirgū ir saglabājies stabilā līmenī. Tādējādi šis faktors nevar tikt uzskatīts par zaudējumu iemeslu. |
| --- | --- |

(231)

Kā jau norādīts 183. apsvērumā, laikposmā no 2000. gada līdz IP patēriņš Kopienas tirgū ir saglabājies stabilā līmenī. Tādējādi šis faktors nevar tikt uzskatīts par zaudējumu iemeslu.

3.2.   Investīciju trūkums no Kopienas ražošanas nozares puses

| (232) | Pakārtotās ražošanas nozares ir vairākkārt apgalvojušas, ka Kopienas ražošanas nozare nav investējusi līdzekļus modernizētā ražošanas procesā un ka tāpēc tā (vismaz daļēji) ir atbildīga par tās ieslīgšanu zaudējumos. Patiešām, kā jau norādīts 207. apsvērumā, var uzskatīt, ka investīciju līmenis un raksturs (galvenokārt nomaiņai un uzturēšanai kārtībā) ir zems šādai kapitālietilpīgai ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(232)

Pakārtotās ražošanas nozares ir vairākkārt apgalvojušas, ka Kopienas ražošanas nozare nav investējusi līdzekļus modernizētā ražošanas procesā un ka tāpēc tā (vismaz daļēji) ir atbildīga par tās ieslīgšanu zaudējumos. Patiešām, kā jau norādīts 207. apsvērumā, var uzskatīt, ka investīciju līmenis un raksturs (galvenokārt nomaiņai un uzturēšanai kārtībā) ir zems šādai kapitālietilpīgai ražošanas nozarei.

| (233) | Tomēr, ņemot vērā 202. un turpmākajos apsvērumos raksturotos apstākļus, Kopienas ražošanas nozare nav bijusi spējīga veikt būtiskas jaunas investīcijas. Kā redzams no šajā sadaļā veiktās analīze, nav konstatēti nekādi citi apstākļi, kā vien imports par dempinga cenām, kuri būtu ievērojamā mērā negatīvi ietekmējuši Kopienas ražošanas nozari. Šādos apstākļos nepietiekams investīciju līmenis nebūtu uzskatāms par zaudējumu iemeslu, bet gan par dempingam pakļautā importa tālākām sekām. |
| --- | --- |

(233)

Tomēr, ņemot vērā 202. un turpmākajos apsvērumos raksturotos apstākļus, Kopienas ražošanas nozare nav bijusi spējīga veikt būtiskas jaunas investīcijas. Kā redzams no šajā sadaļā veiktās analīze, nav konstatēti nekādi citi apstākļi, kā vien imports par dempinga cenām, kuri būtu ievērojamā mērā negatīvi ietekmējuši Kopienas ražošanas nozari. Šādos apstākļos nepietiekams investīciju līmenis nebūtu uzskatāms par zaudējumu iemeslu, bet gan par dempingam pakļautā importa tālākām sekām.

3.3.   Imports no pārējām trešām valstīm

| (234) | IP laikā PŠŠ tika importētas arī no ASV, Turcijas, Japānas, Čehijas, Polijas, Nigērijas un Dienvidāfrikas. Analizējot jautājumu, vai imports no pārējām valstīm arī būtu varējis radīt zaudējumus Kopienas nozarei, tika ietverts arī imports no Taivānas. Kā minēts 145. apsvērumā, IP laikā imports no Taivānas tika veikts minimālajā dempinga līmenī. |
| --- | --- |

(234)

IP laikā PŠŠ tika importētas arī no ASV, Turcijas, Japānas, Čehijas, Polijas, Nigērijas un Dienvidāfrikas. Analizējot jautājumu, vai imports no pārējām valstīm arī būtu varējis radīt zaudējumus Kopienas nozarei, tika ietverts arī imports no Taivānas. Kā minēts 145. apsvērumā, IP laikā imports no Taivānas tika veikts minimālajā dempinga līmenī.

| (235) | Importa apjoms no pārējām trešām valstīm nedaudz palielinājās – no 133 798 tonnām 2000. gadā līdz 137 123 tonnām IP laikā. Šis nelielais pieaugums kopā ar PŠŠ stabilo patēriņu ir novedis pie trešo valstu,kas nav attiecīgās valstis, tirgus daļas stagnācijas (19 % 2000. gadā un IP laikā). |
| --- | --- |

(235)

Importa apjoms no pārējām trešām valstīm nedaudz palielinājās – no 133 798 tonnām 2000. gadā līdz 137 123 tonnām IP laikā. Šis nelielais pieaugums kopā ar PŠŠ stabilo patēriņu ir novedis pie trešo valstu,kas nav attiecīgās valstis, tirgus daļas stagnācijas (19 % 2000. gadā un IP laikā).

| (236) | Saskaņā ar Eurostat datiem un uz vietas pārbaudītajiem datiem attiecībā uz IP pārējo eksportētājvalstu izcelsmes attiecīgā produkta vidējo svērto cenu (1,25 EUR/kg) līmenis bija ļoti līdzīgs Kopienas ražošanas nozares cenu līmenim. Tāpēc var izdarīt slēdzienu, ka šis imports nav varējis radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(236)

Saskaņā ar Eurostat datiem un uz vietas pārbaudītajiem datiem attiecībā uz IP pārējo eksportētājvalstu izcelsmes attiecīgā produkta vidējo svērto cenu (1,25 EUR/kg) līmenis bija ļoti līdzīgs Kopienas ražošanas nozares cenu līmenim. Tāpēc var izdarīt slēdzienu, ka šis imports nav varējis radīt zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei.

| (237) | Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Turcijas eksports uz Kopienu ir veikts par dempinga cenām, kas būtu varējis veicināt Kopienas nozares zaudējumus. |
| --- | --- |

(237)

Daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Turcijas eksports uz Kopienu ir veikts par dempinga cenām, kas būtu varējis veicināt Kopienas nozares zaudējumus.

| (238) | Lielu daļu no PŠŠ, kas tiek importētas Kopienā no Turcijas, izplata viens no sūdzību iesniegušajiem uzņēmumiem, kurš ir saistīts ar Turcijas ražotāju eksportētāju. Taču tika iegūti pierādījumi par to, ka sūdzību iesniegušā uzņēmuma veiktie PŠŠ iepirkumi no ar to saistītā Turcijas uzņēmuma ir bijuši ne pārāk bieži un ka to mērķis ir bijis papildināt minētā Kopienas ražotāja produktu klāstu intensīva tirgus pieprasījuma apstākļos. Šo importu nav arī izraisījusi kādu investīciju projektu atcelšana vai aizkavēšana, kas būtu varējusi radīt Kopienas saistītā uzņēmuma ražošanas jaudas pazeminājumu. Tika arī apstiprināts, ka Turcijas izcelsmes PŠŠ tālākā pārdošana no saistītā Kopienas importētāja puses ir notikusi tādā pašā cenu līmenī, kā šā saistītā uzņēmuma saražoto produktu pārdošana, un ka tā nav notikusi par zemākām cenām, nekā pārējo Kopienas nozares uzņēmumu vidējās cenas. |
| --- | --- |

(238)

Lielu daļu no PŠŠ, kas tiek importētas Kopienā no Turcijas, izplata viens no sūdzību iesniegušajiem uzņēmumiem, kurš ir saistīts ar Turcijas ražotāju eksportētāju. Taču tika iegūti pierādījumi par to, ka sūdzību iesniegušā uzņēmuma veiktie PŠŠ iepirkumi no ar to saistītā Turcijas uzņēmuma ir bijuši ne pārāk bieži un ka to mērķis ir bijis papildināt minētā Kopienas ražotāja produktu klāstu intensīva tirgus pieprasījuma apstākļos. Šo importu nav arī izraisījusi kādu investīciju projektu atcelšana vai aizkavēšana, kas būtu varējusi radīt Kopienas saistītā uzņēmuma ražošanas jaudas pazeminājumu. Tika arī apstiprināts, ka Turcijas izcelsmes PŠŠ tālākā pārdošana no saistītā Kopienas importētāja puses ir notikusi tādā pašā cenu līmenī, kā šā saistītā uzņēmuma saražoto produktu pārdošana, un ka tā nav notikusi par zemākām cenām, nekā pārējo Kopienas nozares uzņēmumu vidējās cenas.

3.4.   Sūdzību neiesniegušie Kopienas ražotāji

| (239) | Sūdzību neiesniegušo attiecīgā produkta Kopienas ražotāju tirgus daļa IP laikā bija 31,5 %. Izskatāmajā laikposmā to pārdošanas apjoms pazeminājās par 7 %, bet to tirgus daļa samazinājās par 2 procentu punktiem. |
| --- | --- |

(239)

Sūdzību neiesniegušo attiecīgā produkta Kopienas ražotāju tirgus daļa IP laikā bija 31,5 %. Izskatāmajā laikposmā to pārdošanas apjoms pazeminājās par 7 %, bet to tirgus daļa samazinājās par 2 procentu punktiem.

| (240) | Turklāt saskaņā ar rīcībā esošo informāciju ir pazīmes, kas norāda, ka sūdzību neiesniegušo ražotāju vidējo cenu līmenis ir tāds pats, kā sūdzību iesniegušo ražotāju vidējo cenu līmenis. Tas liek domāt, ka šo ražotāju stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir analogs, t.i., ka tie ir cietuši zaudējumus no importa par dempinga cenām. Šā iemesla dēļ nevar izdarīt slēdzienu, ka pārējie Kopienas ražotāji būtu radījuši būtiskus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(240)

Turklāt saskaņā ar rīcībā esošo informāciju ir pazīmes, kas norāda, ka sūdzību neiesniegušo ražotāju vidējo cenu līmenis ir tāds pats, kā sūdzību iesniegušo ražotāju vidējo cenu līmenis. Tas liek domāt, ka šo ražotāju stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir analogs, t.i., ka tie ir cietuši zaudējumus no importa par dempinga cenām. Šā iemesla dēļ nevar izdarīt slēdzienu, ka pārējie Kopienas ražotāji būtu radījuši būtiskus zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei.

3.5.   Izejmateriālu cenu svārstības

| (241) | Izejmateriālu cena ir PŠŠ kopējo ražošanas izmaksu būtiska sastāvdaļa (aptuveni 60 % no kopējām ražošanas izmaksām). Tā rezultātā PŠŠ cenas ir ļoti lielā mērā atkarīgas no izejmateriālu izmaksu ietekmes. |
| --- | --- |

(241)

Izejmateriālu cena ir PŠŠ kopējo ražošanas izmaksu būtiska sastāvdaļa (aptuveni 60 % no kopējām ražošanas izmaksām). Tā rezultātā PŠŠ cenas ir ļoti lielā mērā atkarīgas no izejmateriālu izmaksu ietekmes.

| (242) | Tā saucamās oriģinālās PŠŠ ražo no naftas derivātiem (galvenokārt no monoetilēnglikola – MEG – un attīrītas tereftālskābes – PTA). Mazākos, taču arvien pieaugošos apmēros, Kopienas nozare ražo tā saucamās atjaunotās PŠŠ no otrreizējas pārstrādes materiāliem (polietilēna tereftalāta – PET – pudelēm un citiem atkritumiem). Visbeidzot, PŠŠ var izgatavot no abu šo veidu izejmateriālu kombinācijas – naftas derivātiem un otrreizēji pārstrādātajiem PET atkritumiem. |
| --- | --- |

(242)

Tā saucamās oriģinālās PŠŠ ražo no naftas derivātiem (galvenokārt no monoetilēnglikola – MEG – un attīrītas tereftālskābes – PTA). Mazākos, taču arvien pieaugošos apmēros, Kopienas nozare ražo tā saucamās atjaunotās PŠŠ no otrreizējas pārstrādes materiāliem (polietilēna tereftalāta – PET – pudelēm un citiem atkritumiem). Visbeidzot, PŠŠ var izgatavot no abu šo veidu izejmateriālu kombinācijas – naftas derivātiem un otrreizēji pārstrādātajiem PET atkritumiem.

| (243) | MEG un PAT kā naftas derivātu cenas ir atkarīgas no šādu derivātu cenu svārstībām. Kā tika konstatēts pārbaudes apmeklējumu laikā, otrreizējās pārstrādes materiālu cenas parasti ir saistītas ar MEG un PAT cenu svārstībām. |
| --- | --- |

(243)

MEG un PAT kā naftas derivātu cenas ir atkarīgas no šādu derivātu cenu svārstībām. Kā tika konstatēts pārbaudes apmeklējumu laikā, otrreizējās pārstrādes materiālu cenas parasti ir saistītas ar MEG un PAT cenu svārstībām.

| (244) | Balstoties uz iepriekšminēto, daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka zaudējumus, kurus it kā ir cietusi Kopienas ražošanas nozare, ir radījušas izejmateriālu izmaksu svārstības, jo īpaši naftas cenu pieaugums visā pasaulē. |
| --- | --- |

(244)

Balstoties uz iepriekšminēto, daži ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka zaudējumus, kurus it kā ir cietusi Kopienas ražošanas nozare, ir radījušas izejmateriālu izmaksu svārstības, jo īpaši naftas cenu pieaugums visā pasaulē.

| (245) | Šajā sakarā saskaņā ar izejmateriālu ražotāju sniegto informāciju tika konstatēts, ka MEG un PAT cenas laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām pieauga attiecīgi par 14 % un 13 %. Tomēr šis izejmateriālu cenu pieaugums neatspoguļojās Kopienas ražošanas nozares pārdoto PŠŠ vidējās cenas palielinājumā (skatīt 209. apsvērumu), neraugoties uz to, ka šķiedras ir cenu jūtīgs produkts. Gluži otrādi – ES ražotāju cenas šajā laikposmā pat mazliet pazeminājās. Lai gan būtu sagaidāms, ka arī trešo valstu attiecīgā produkta ražotāji būtu bijuši pakļauti analogam cenu paaugstinājumam uz tādiem galvenajiem naftas bāzes izejmateriāliem kā MEG un PAT, tika konstatēts, ka PŠŠ importa cenas no attiecīgajām valstīm minētajā laikposmā ievērojami pazeminājās. Tika konstatēts, ka Kopienas ražotāji nebija spējīgi nodot pieaugušās izejmateriālu izmaksas saviem pircējiem sakarā ar konkurenci, ko radīja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(245)

Šajā sakarā saskaņā ar izejmateriālu ražotāju sniegto informāciju tika konstatēts, ka MEG un PAT cenas laikposmā no 2002. gada līdz IP beigām pieauga attiecīgi par 14 % un 13 %. Tomēr šis izejmateriālu cenu pieaugums neatspoguļojās Kopienas ražošanas nozares pārdoto PŠŠ vidējās cenas palielinājumā (skatīt 209. apsvērumu), neraugoties uz to, ka šķiedras ir cenu jūtīgs produkts. Gluži otrādi – ES ražotāju cenas šajā laikposmā pat mazliet pazeminājās. Lai gan būtu sagaidāms, ka arī trešo valstu attiecīgā produkta ražotāji būtu bijuši pakļauti analogam cenu paaugstinājumam uz tādiem galvenajiem naftas bāzes izejmateriāliem kā MEG un PAT, tika konstatēts, ka PŠŠ importa cenas no attiecīgajām valstīm minētajā laikposmā ievērojami pazeminājās. Tika konstatēts, ka Kopienas ražotāji nebija spējīgi nodot pieaugušās izejmateriālu izmaksas saviem pircējiem sakarā ar konkurenci, ko radīja imports par dempinga cenām.

| (246) | Turklāt izejmateriālu cenu svārstību iespējamā ietekme uz PŠŠ var ietekmēt gan Kopienas ražošanas nozari, gan arī attiecīgo valstu eksportētājus, jo nafta ir prece ar viendabīgu cenu veidošanos visā pasaulē. Iepriekš minētais apgalvojums attiecīgi tika noraidīts. |
| --- | --- |

(246)

Turklāt izejmateriālu cenu svārstību iespējamā ietekme uz PŠŠ var ietekmēt gan Kopienas ražošanas nozari, gan arī attiecīgo valstu eksportētājus, jo nafta ir prece ar viendabīgu cenu veidošanos visā pasaulē. Iepriekš minētais apgalvojums attiecīgi tika noraidīts.

3.6.   Valūtas kursu svārstības

| (247) | Tika pievērsta uzmanība valūtas kursa svārstībām starp EUR un USD. Vairākums darījumu, kas saistīti ar importu no attiecīgajām valstīm uz Eiropas Kopienu, tiek veikti USD. EUR vērtība attiecībā pret USD ir pieaugusi, sākot no 2002. gada vidus, un tā ievērojami pieauga IP laikā, tādējādi uzlabojot eksporta iespējas uz EUR zonu šajā laikposmā. Ņemot vērā minēto, dažas ieinteresētās puses ir apgalvojušas, ka “dolāra ietekmes” uzņēmējdarbībā šīs valūtas kursa pazemināšanās attiecībā pret EUR ir “neizbēgami” bijusi labvēlīgs faktors PŠŠ importam Eiropas Kopienā. |
| --- | --- |

(247)

Tika pievērsta uzmanība valūtas kursa svārstībām starp EUR un USD. Vairākums darījumu, kas saistīti ar importu no attiecīgajām valstīm uz Eiropas Kopienu, tiek veikti USD. EUR vērtība attiecībā pret USD ir pieaugusi, sākot no 2002. gada vidus, un tā ievērojami pieauga IP laikā, tādējādi uzlabojot eksporta iespējas uz EUR zonu šajā laikposmā. Ņemot vērā minēto, dažas ieinteresētās puses ir apgalvojušas, ka “dolāra ietekmes” uzņēmējdarbībā šīs valūtas kursa pazemināšanās attiecībā pret EUR ir “neizbēgami” bijusi labvēlīgs faktors PŠŠ importam Eiropas Kopienā.

| (248) | Īpaši attiecībā uz PŠŠ importam no tām valstīm, kuras nav izmantojušas dempinga cenas, arī ir bijušas priekšrocības no EUR vērtības palielināšanās. Taču šā importa apjomi izskatāmajā laikposma ir bijuši pakļauti stagnācijai (pat nedaudz samazinoties no 2002. gada līdz IP), kamēr imports no dempinga valstīm tajā pašā laikposmā ir palielinājies par 12 %. Lai gan no pirmā skatiena nevar izslēgt to, ka EUR vērtības pieaugums attiecībā pret USD būt varējis labvēlīgi ietekmēt PŠŠ importu no attiecīgajām valstīm, tas fakts, ka valūtas kursa svārstības nav ietekmējušas importu no pārējām valstīm, norāda, ka to nevar uzskatīt par faktoru, kas būtu izraisījis importa par dempinga cenām straujo pieaugumu no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(248)

Īpaši attiecībā uz PŠŠ importam no tām valstīm, kuras nav izmantojušas dempinga cenas, arī ir bijušas priekšrocības no EUR vērtības palielināšanās. Taču šā importa apjomi izskatāmajā laikposma ir bijuši pakļauti stagnācijai (pat nedaudz samazinoties no 2002. gada līdz IP), kamēr imports no dempinga valstīm tajā pašā laikposmā ir palielinājies par 12 %. Lai gan no pirmā skatiena nevar izslēgt to, ka EUR vērtības pieaugums attiecībā pret USD būt varējis labvēlīgi ietekmēt PŠŠ importu no attiecīgajām valstīm, tas fakts, ka valūtas kursa svārstības nav ietekmējušas importu no pārējām valstīm, norāda, ka to nevar uzskatīt par faktoru, kas būtu izraisījis importa par dempinga cenām straujo pieaugumu no attiecīgajām valstīm.

| (249) | Turklāt visi apgalvojumi par EUR vērtības pieaugumu attiecībā pret USD kā Kopienas ražošanas nozares ciesto zaudējumu iemeslu varētu būt pamatoti vienīgi attiecībā uz to laikposmu, kad minētais pieaugums notika, t.i., no 2002. gada vidus līdz IP beigām, jo īpaši IP laikā, jo tieši tad starpība starp abām šīm valūtām bija uzsvērtāka. |
| --- | --- |

(249)

Turklāt visi apgalvojumi par EUR vērtības pieaugumu attiecībā pret USD kā Kopienas ražošanas nozares ciesto zaudējumu iemeslu varētu būt pamatoti vienīgi attiecībā uz to laikposmu, kad minētais pieaugums notika, t.i., no 2002. gada vidus līdz IP beigām, jo īpaši IP laikā, jo tieši tad starpība starp abām šīm valūtām bija uzsvērtāka.

| (250) | Tāpēc tika izdarīts secinājums, ka, lai gan EUR vērtības pieaugums attiecībā pret USD varētu būt labvēlīgi ietekmējis PŠŠ eksportu uz Eiropas Kopienu, tas neizskaidro ievērojamo importa apjoma pieaugumu no attiecīgajām valstīm salīdzinājumā ar pārējiem pasaules importētājiem. |
| --- | --- |

(250)

Tāpēc tika izdarīts secinājums, ka, lai gan EUR vērtības pieaugums attiecībā pret USD varētu būt labvēlīgi ietekmējis PŠŠ eksportu uz Eiropas Kopienu, tas neizskaidro ievērojamo importa apjoma pieaugumu no attiecīgajām valstīm salīdzinājumā ar pārējiem pasaules importētājiem.

4.   SECINĀJUMI ATTIECĪBĀ UZ IEMESLIEM

| (251) | Sakritība laika ziņā, no vienas puses, starp importa par dempinga cenām pieaugumu no attiecīgajām valstīm, konstatēto tirgus daļas pieaugumu un piedāvājumu par zemākām cenām un, no otras puses, Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, noveda pie secinājuma, ka imports par dempinga cenām ir Kopienas ražošanas nozares būtisko zaudējumu iemesls. Proti, ir konstatēta hronoloģiska paralēle starp importa vidējo cenu samazināšanās evolūciju un Kopienas ražošanas nozares vidējo cenu apspiešanu. Tas ir radījis pazeminātu rentabilitāti, kas 2002. gadā un IP laikā, tas ir tad, kad imports no attiecīgajām valstīm pieauga visvairāk un kad cenas kritās visstraujāk, deva negatīvus rezultātus. |
| --- | --- |

(251)

Sakritība laika ziņā, no vienas puses, starp importa par dempinga cenām pieaugumu no attiecīgajām valstīm, konstatēto tirgus daļas pieaugumu un piedāvājumu par zemākām cenām un, no otras puses, Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, noveda pie secinājuma, ka imports par dempinga cenām ir Kopienas ražošanas nozares būtisko zaudējumu iemesls. Proti, ir konstatēta hronoloģiska paralēle starp importa vidējo cenu samazināšanās evolūciju un Kopienas ražošanas nozares vidējo cenu apspiešanu. Tas ir radījis pazeminātu rentabilitāti, kas 2002. gadā un IP laikā, tas ir tad, kad imports no attiecīgajām valstīm pieauga visvairāk un kad cenas kritās visstraujāk, deva negatīvus rezultātus.

| (252) | Pēc vairāku faktoru, piemēram, patēriņa attīstība, imports no pārējām valstīm, kuras nav attiecīgās valstis, sūdzību neiesniegušo ražotāju tirgus rīcība un Kopienas nozares veikto investīciju zemais līmenis, analīzes ir izdarīts slēdziens, ka šie faktori nevarēja radīt būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. No otras puses, lai gan nevar izslēgt, ka pārējie faktori, piemēram, izejmateriālu cenu svārstības un valūtas kursu svārstības, būtu varējuši veicināt negatīvo situāciju Kopienas ražošanas nozarē, minēto faktoru ietekme nav tāda, kas varētu mainīt konstatāciju, ka pastāv patiesa un būtiska cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Kopienas ražošanas nozares ciestajiem būtiskajiem zaudējumiem. |
| --- | --- |

(252)

Pēc vairāku faktoru, piemēram, patēriņa attīstība, imports no pārējām valstīm, kuras nav attiecīgās valstis, sūdzību neiesniegušo ražotāju tirgus rīcība un Kopienas nozares veikto investīciju zemais līmenis, analīzes ir izdarīts slēdziens, ka šie faktori nevarēja radīt būtisku zaudējumu Kopienas ražošanas nozarei. No otras puses, lai gan nevar izslēgt, ka pārējie faktori, piemēram, izejmateriālu cenu svārstības un valūtas kursu svārstības, būtu varējuši veicināt negatīvo situāciju Kopienas ražošanas nozarē, minēto faktoru ietekme nav tāda, kas varētu mainīt konstatāciju, ka pastāv patiesa un būtiska cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Kopienas ražošanas nozares ciestajiem būtiskajiem zaudējumiem.

G.   KOPIENAS INTERESES

1.   IEPRIEKŠĒJA PIEZĪME

| (253) | Saskaņā ar Pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai antidempinga pasākumu piemērošana nebūs pretrunā ar Kopienas interesēm kopumā. Kopienas interešu noteikšana balstījās uz visu dažādo iesaistīto interešu izskatīšanu, t.i. tādu interešu izskatīšanu, kuras attiecas uz Kopienas ražošanas nozari un attiecīgā produkta importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

(253)

Saskaņā ar Pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai antidempinga pasākumu piemērošana nebūs pretrunā ar Kopienas interesēm kopumā. Kopienas interešu noteikšana balstījās uz visu dažādo iesaistīto interešu izskatīšanu, t.i. tādu interešu izskatīšanu, kuras attiecas uz Kopienas ražošanas nozari un attiecīgā produkta importētājiem, tirgotājiem un lietotājiem.

| (254) | Lai novērtētu iespējamo pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas ietekmi, no visām ieinteresētajām pusēm, kuras bija vai nu zināmas kā ieinteresētās puses, vai kuras pašas paziņoja par savu ieinteresētību, tika pieprasīta informācija. Šajā sakarā Komisija izsūtīja anketas Kopienas ražošanas nozarei, 10 citiem Kopienas ražotājiem, 23 lietotājiem un 3 izejmateriālu piegādātājiem. Uz anketas jautājumiem atbildes iesniedza 6 sūdzību iesniegušie Kopienas nozares ražotāji, 2 sūdzību neiesniegušie ražotāji, 5 saistītie importētāji, 15 lietotāji un 2 izejmateriālu piegādātāji (8). |
| --- | --- |

(254)

Lai novērtētu iespējamo pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas ietekmi, no visām ieinteresētajām pusēm, kuras bija vai nu zināmas kā ieinteresētās puses, vai kuras pašas paziņoja par savu ieinteresētību, tika pieprasīta informācija. Šajā sakarā Komisija izsūtīja anketas Kopienas ražošanas nozarei, 10 citiem Kopienas ražotājiem, 23 lietotājiem un 3 izejmateriālu piegādātājiem. Uz anketas jautājumiem atbildes iesniedza 6 sūdzību iesniegušie Kopienas nozares ražotāji, 2 sūdzību neiesniegušie ražotāji, 5 saistītie importētāji, 15 lietotāji un 2 izejmateriālu piegādātāji (8).

| (255) | Procedūras sākumā bija zināms 31 nesaistīts importētājs. Ņemot vērā šo lielo nesaistīto importētāju skaitu un atbilstīgi Pamatregulas 17. pantam, Komisija nolēma veikt izmeklēšanu, pamatojoties uz atlases ceļā izvēlētiem uzņēmumiem no minēto nesaistīto importētāju vidus. Šāda atlase tika veikta, balstoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā produkta importu, kuru bija iespējams izmeklēt pieejamajā laikā. |
| --- | --- |

(255)

Procedūras sākumā bija zināms 31 nesaistīts importētājs. Ņemot vērā šo lielo nesaistīto importētāju skaitu un atbilstīgi Pamatregulas 17. pantam, Komisija nolēma veikt izmeklēšanu, pamatojoties uz atlases ceļā izvēlētiem uzņēmumiem no minēto nesaistīto importētāju vidus. Šāda atlase tika veikta, balstoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā produkta importu, kuru bija iespējams izmeklēt pieejamajā laikā.

| (256) | Šim nolūkam, vadoties no uzņēmumu importa apjomiem no attiecīgajām valstīm, sākotnēji tika atlasīti pieci uzņēmumi. Viens no šiem pieciem atlasītajiem uzņēmumiem pēc tam tika atzīts par nesadarbojošos, ņemot vērā to, ka tas nebija aizpildījis visu tam nosūtīto anketu, un vēlāk arī izslēgts no atlasīto uzņēmumu skaita. Četri atlikušie uzņēmumi nosedza 14,6 % no kopējā attiecīgā importa. Galīgajā atlasē ietilpa šādi uzņēmumi:






  — | S.I.M.P., SpA, Itālija |
| --- | --- | --- |

(256)

Šim nolūkam, vadoties no uzņēmumu importa apjomiem no attiecīgajām valstīm, sākotnēji tika atlasīti pieci uzņēmumi. Viens no šiem pieciem atlasītajiem uzņēmumiem pēc tam tika atzīts par nesadarbojošos, ņemot vērā to, ka tas nebija aizpildījis visu tam nosūtīto anketu, un vēlāk arī izslēgts no atlasīto uzņēmumu skaita. Četri atlikušie uzņēmumi nosedza 14,6 % no kopējā attiecīgā importa. Galīgajā atlasē ietilpa šādi uzņēmumi:

—

S.I.M.P., SpA, Itālija

| — | Highams Group Ltd., Lielbritānija. |
| --- | --- |

—

Highams Group Ltd., Lielbritānija.

| — | Tob Herman Industries, N.V., Beļģija |
| --- | --- |

—

Tob Herman Industries, N.V., Beļģija

| — | Marubeni Europe plc, Hamburg Branch, Vācija |
| --- | --- |

—

Marubeni Europe plc, Hamburg Branch, Vācija

| (257) | Pamatojoties uz šo, pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem attiecībā uz dempingu, stāvokli Kopienas ražošanas nozarē un iemesliem, pastāv kādi nepārvarami iemesli, kuri varētu novest pie secinājumiem, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu piemērošana neatbilst Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(257)

Pamatojoties uz šo, pārbaudīja, vai, neraugoties uz secinājumiem attiecībā uz dempingu, stāvokli Kopienas ražošanas nozarē un iemesliem, pastāv kādi nepārvarami iemesli, kuri varētu novest pie secinājumiem, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu piemērošana neatbilst Kopienas interesēm.

2.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

| (258) | Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtiskus zaudējumus, kā tas ir norādīts 202. un tālākajos apsvērumos. |
| --- | --- |

(258)

Kopienas ražošanas nozare ir cietusi būtiskus zaudējumus, kā tas ir norādīts 202. un tālākajos apsvērumos.

| (259) | Antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Kopienas ražošanas nozarei sasniegt tādu rentabilitātes līmeni, kuru tā būtu bijusi spējīga sasniegt, ja nebūtu bijis importa par dempinga cenām, kā arī izmantot Kopienas tirgus attīstības priekšrocības. Tas garantētu Kopienas ražošanas nozares PŠŠ darījumu dzīvotspējīgumu. |
| --- | --- |

(259)

Antidempinga pasākumu piemērošana ļautu Kopienas ražošanas nozarei sasniegt tādu rentabilitātes līmeni, kuru tā būtu bijusi spējīga sasniegt, ja nebūtu bijis importa par dempinga cenām, kā arī izmantot Kopienas tirgus attīstības priekšrocības. Tas garantētu Kopienas ražošanas nozares PŠŠ darījumu dzīvotspējīgumu.

| (260) | Lai gan Kopienas ražošanas nozare patiešām ir spējusi izveidot svarīgu tirgus nišu augstākas pievienotās vērtības vai specializētu PŠŠ segmentā, ir jāuzsver tas, ka galvenā Kopienas ražošanas nozares uzņēmējdarbības sfēra joprojām ir regulāro šķiedru ražošana gan austiem, gan arī neaustiem izstrādājumiem, tas ir, segmentiem, kuros imports no attiecīgajām trešām valstīm pastāvīgi pieaug un kuros Kopienas nozares produkcija ir visvairāk pakļauta negodīgai konkurencei. |
| --- | --- |

(260)

Lai gan Kopienas ražošanas nozare patiešām ir spējusi izveidot svarīgu tirgus nišu augstākas pievienotās vērtības vai specializētu PŠŠ segmentā, ir jāuzsver tas, ka galvenā Kopienas ražošanas nozares uzņēmējdarbības sfēra joprojām ir regulāro šķiedru ražošana gan austiem, gan arī neaustiem izstrādājumiem, tas ir, segmentiem, kuros imports no attiecīgajām trešām valstīm pastāvīgi pieaug un kuros Kopienas nozares produkcija ir visvairāk pakļauta negodīgai konkurencei.

| (261) | Specializētās šķiedras rada lielu peļņu, bet tiek pārdotas tikai ierobežotos daudzumos. Lai panāktu pēc iespējas lielāku jaudu izmantošanu un nosegtu ražošanas pastāvīgās izmaksas, Kopienas ražošanas nozarei ir vajadzīga regulāro vai pamata šķiedru pārdošana lielos apjomos. Šā iemesla dēļ maksājuma piemērošana garantēs regulāro vai pamata PŠŠ ražošanas dzīvotspēju, kā arī augstākas pievienotās vērtības PŠŠ ražošanas turpināšanu, kura lielā mērā ir atkarīga no pamata PŠŠ ražošanas dzīvotspējas. Jāatzīmē, ka specializēto šķiedru galvenais piegādātājs globālā līmenī ir pati Kopienas ražošanas nozare un ka šāds augstas pievienotās vērtības materiāls nevar tikt iegūts no valstīm, kas ir attiecīgās valstis šajā procedūrā. Tāpēc ir izdarīts slēdziens, ka pasākumu piemērošana atbilstu Kopienas ražošanas nozares interesēm. |
| --- | --- |

(261)

Specializētās šķiedras rada lielu peļņu, bet tiek pārdotas tikai ierobežotos daudzumos. Lai panāktu pēc iespējas lielāku jaudu izmantošanu un nosegtu ražošanas pastāvīgās izmaksas, Kopienas ražošanas nozarei ir vajadzīga regulāro vai pamata šķiedru pārdošana lielos apjomos. Šā iemesla dēļ maksājuma piemērošana garantēs regulāro vai pamata PŠŠ ražošanas dzīvotspēju, kā arī augstākas pievienotās vērtības PŠŠ ražošanas turpināšanu, kura lielā mērā ir atkarīga no pamata PŠŠ ražošanas dzīvotspējas. Jāatzīmē, ka specializēto šķiedru galvenais piegādātājs globālā līmenī ir pati Kopienas ražošanas nozare un ka šāds augstas pievienotās vērtības materiāls nevar tikt iegūts no valstīm, kas ir attiecīgās valstis šajā procedūrā. Tāpēc ir izdarīts slēdziens, ka pasākumu piemērošana atbilstu Kopienas ražošanas nozares interesēm.

3.   IETEKME UZ LIETOTĀJIEM UN IMPORTĒTĀJIEM

| (262) | Kā norādīts 254. un 256. apsvērumā, Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no 15 lietotājiem, 4 pilnībā aizpildītas anketas no atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un 2 no saistītajiem importētājiem. Turklāt trīs lietotāju asociācijas ir iesniegušas informāciju un apsvērumus Komisijai, pieprasot izbeigt pašreizējo procedūru bez pasākumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(262)

Kā norādīts 254. un 256. apsvērumā, Komisija saņēma atbildes uz anketas jautājumiem no 15 lietotājiem, 4 pilnībā aizpildītas anketas no atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un 2 no saistītajiem importētājiem. Turklāt trīs lietotāju asociācijas ir iesniegušas informāciju un apsvērumus Komisijai, pieprasot izbeigt pašreizējo procedūru bez pasākumu piemērošanas.

| (263) | Attiecīgā produkta lietotāji ir pieskaitāmi tekstilrūpniecības sektoram. PŠŠ tirgus iedalās vērpšanas patēriņa tirgū (t.i., diegu ražošana tekstilizstrādājumu izgatavošanai, sajaucot vai nesajaucot šo produktu ar citām šķiedrām, piemēram, kokvilnu vai vilnu), neausto izstrādājumu patēriņa tirgū (t.i., lokšņu vai tīklu ražošana, kuri nav tikuši pārvērsti diegos un kuri ir saistīti viens ar otru ar frikcijas un/vai kohēzijas, un/ vai adhēzijas palīdzību, atskaitot papīru), un pildīšanas patēriņa tirgū (t.i. noteiktu tekstilizstrādājumu, piemēram, spilvenu vai automašīnu sēdekļu pildīšana vai polsterēšana). Vairākums no sadarbībai piekritušajiem lietotājiem šajā procedūrā ir neausto izstrādājumu ražotāji. Minētie lietotāji ir dalībnieki vienā no trim lietotāju asociācijām, kuras sadarbojas šajā procedūrā un kuras reprezentē neausto izstrādājumu ražošanas nozari Eiropas līmenī (9). Saskaņā ar informāciju par iepirkumiem, kuru savās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza sadarbībai piekritušie lietotāji, tie IP laikā reprezentēja aptuveni 5 % no kopējā Kopienas PŠŠ patēriņa un aptuveni 13 % no kopējā importa no attiecīgajām valstīm. Lietotāji un importētāji ir iesnieguši vairākus argumentus pret maksājuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(263)

Attiecīgā produkta lietotāji ir pieskaitāmi tekstilrūpniecības sektoram. PŠŠ tirgus iedalās vērpšanas patēriņa tirgū (t.i., diegu ražošana tekstilizstrādājumu izgatavošanai, sajaucot vai nesajaucot šo produktu ar citām šķiedrām, piemēram, kokvilnu vai vilnu), neausto izstrādājumu patēriņa tirgū (t.i., lokšņu vai tīklu ražošana, kuri nav tikuši pārvērsti diegos un kuri ir saistīti viens ar otru ar frikcijas un/vai kohēzijas, un/ vai adhēzijas palīdzību, atskaitot papīru), un pildīšanas patēriņa tirgū (t.i. noteiktu tekstilizstrādājumu, piemēram, spilvenu vai automašīnu sēdekļu pildīšana vai polsterēšana). Vairākums no sadarbībai piekritušajiem lietotājiem šajā procedūrā ir neausto izstrādājumu ražotāji. Minētie lietotāji ir dalībnieki vienā no trim lietotāju asociācijām, kuras sadarbojas šajā procedūrā un kuras reprezentē neausto izstrādājumu ražošanas nozari Eiropas līmenī (9). Saskaņā ar informāciju par iepirkumiem, kuru savās atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza sadarbībai piekritušie lietotāji, tie IP laikā reprezentēja aptuveni 5 % no kopējā Kopienas PŠŠ patēriņa un aptuveni 13 % no kopējā importa no attiecīgajām valstīm. Lietotāji un importētāji ir iesnieguši vairākus argumentus pret maksājuma piemērošanu.

| (264) | Pirmām kārtām, pakārtotā ražošanas nozare apgalvo, ka PŠŠ tirgus Kopienā būtiskā mērā ir atkarīgs no attiecīgā produkta ārējiem piegādātājiem (Eiropas ražotāji var maksimāli apmierināt aptuveni 60 % no PŠŠ tirgus pieprasījuma). Šajā kontekstā, ņemot vērā jaudu un tirgus daļu Kopienas tirgū, divas no izmeklēšanai pakļautajām valstīm, konkrēti, Taivāna un Dienvidkoreja, ir vissvarīgākie pasaules mēroga PŠŠ piegādātāji. Tādēļ antidempinga maksājuma līmenis noteikti ietekmēs būtiskus Kopienas interešu aspektus. |
| --- | --- |

(264)

Pirmām kārtām, pakārtotā ražošanas nozare apgalvo, ka PŠŠ tirgus Kopienā būtiskā mērā ir atkarīgs no attiecīgā produkta ārējiem piegādātājiem (Eiropas ražotāji var maksimāli apmierināt aptuveni 60 % no PŠŠ tirgus pieprasījuma). Šajā kontekstā, ņemot vērā jaudu un tirgus daļu Kopienas tirgū, divas no izmeklēšanai pakļautajām valstīm, konkrēti, Taivāna un Dienvidkoreja, ir vissvarīgākie pasaules mēroga PŠŠ piegādātāji. Tādēļ antidempinga maksājuma līmenis noteikti ietekmēs būtiskus Kopienas interešu aspektus.

| (265) | PŠŠ lietotāji arī apgalvoja, ka tie darbojas tirgū, kurš ir ļoti jutīgs pret cenu izmaiņām, un ka pat nelielas izmaksu izmaiņas nevar tikt pārnestas uz tiešo lietotāju sakarā ar jau tā nežēlīgo konkurenci galaprodukta tirgū (piemēram, spilveni, tekstilizstrādājumi utt.), jo īpaši no Dienvidaustrumāzijas valstu un Ķīnas puses. Šīs valstis jau pārdod savus produktus par ļoti zemām cenām, un daudzi Eiropas tekstilrūpnieki ir bijuši spiesti vismaz daļēji pārcelt savas ražotnes uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(265)

PŠŠ lietotāji arī apgalvoja, ka tie darbojas tirgū, kurš ir ļoti jutīgs pret cenu izmaiņām, un ka pat nelielas izmaksu izmaiņas nevar tikt pārnestas uz tiešo lietotāju sakarā ar jau tā nežēlīgo konkurenci galaprodukta tirgū (piemēram, spilveni, tekstilizstrādājumi utt.), jo īpaši no Dienvidaustrumāzijas valstu un Ķīnas puses. Šīs valstis jau pārdod savus produktus par ļoti zemām cenām, un daudzi Eiropas tekstilrūpnieki ir bijuši spiesti vismaz daļēji pārcelt savas ražotnes uz trešām valstīm.

| (266) | Turklāt virkne PŠŠ lietotāju apgalvoja, ka noteikti attiecīgā produkta veidi (tā saucamie dobie saistītie produkti) netiek ražoti Kopienā un ka tos tuvākajā nākotnē viens Kopienas ražotājs neražos sakarā ar nepieciešamā tehniskā aprīkojuma trūkumu. Tādēļ šos PŠŠ veidus ir jāimportē (tā saucamos dobos saistītos produktus, kuri galvenokārt tiek ražoti Dienvidkorejā). |
| --- | --- |

(266)

Turklāt virkne PŠŠ lietotāju apgalvoja, ka noteikti attiecīgā produkta veidi (tā saucamie dobie saistītie produkti) netiek ražoti Kopienā un ka tos tuvākajā nākotnē viens Kopienas ražotājs neražos sakarā ar nepieciešamā tehniskā aprīkojuma trūkumu. Tādēļ šos PŠŠ veidus ir jāimportē (tā saucamos dobos saistītos produktus, kuri galvenokārt tiek ražoti Dienvidkorejā).

| (267) | Visbeidzot, pakārtotā ražošanas nozare, pretēji PŠŠ ražošanas nozarei, ir darbietilpīga. Kā ir norādījušas dažas no ieinteresētajām pusēm, darbinieku skaits pakārtotās nozares uzņēmumos ir daudz lielāks nekā kapitālietilpīgajā PŠŠ nozarē. Kā piemēru var minēt to faktu, ka Eiropas neausto izstrādājumu nozarē kā tiešais darbaspēks ir nodarbinātas 16 000 personas, salīdzinājumā ar 1 180 personām, kuras ir nodarbinātas PŠŠ nozarē. Kā paziņoja neausto izstrādājumu ražotāji, PŠŠ veido vidēji 40 % no to saražotās produkcijas kopējām ražošanas izmaksām. Tiek apgalvots, ka maksājuma piemērošana varētu novest pie darbavietu zaudējuma vai ražotņu pārcelšanas uz ārzemēm. |
| --- | --- |

(267)

Visbeidzot, pakārtotā ražošanas nozare, pretēji PŠŠ ražošanas nozarei, ir darbietilpīga. Kā ir norādījušas dažas no ieinteresētajām pusēm, darbinieku skaits pakārtotās nozares uzņēmumos ir daudz lielāks nekā kapitālietilpīgajā PŠŠ nozarē. Kā piemēru var minēt to faktu, ka Eiropas neausto izstrādājumu nozarē kā tiešais darbaspēks ir nodarbinātas 16 000 personas, salīdzinājumā ar 1 180 personām, kuras ir nodarbinātas PŠŠ nozarē. Kā paziņoja neausto izstrādājumu ražotāji, PŠŠ veido vidēji 40 % no to saražotās produkcijas kopējām ražošanas izmaksām. Tiek apgalvots, ka maksājuma piemērošana varētu novest pie darbavietu zaudējuma vai ražotņu pārcelšanas uz ārzemēm.

| (268) | Kas attiecas uz apgalvojumu par Kopienas tirgus atkarību no ārējiem piegādātājiem, tiek uzskatīts, ka, lai gan maksājuma, kas piemērots importam no ĶTR un Saūda Arābijas, vidējais līmenis būtu 27 %, šo valstu tirgus daļa IP laikā bija tikai 7 %. No otras puses, ir izvirzīts priekšlikums atcelt esošos pasākumus, kas vērsti pret importu no Taivānas, un samazināt maksājumus, kas patlaban tiek piemēroti importam no Dienvidkorejas. Tiek pasvītrots, ka IP laikā pie pašreizējā pasākumu līmeņa (skatīt 3. apsvērumu) Taivānas un Dienvidkorejas tirgus daļa ir 19 %. No otras puses, kā informē kāda prestiža šķiedru tirgus konsultāciju firma, lielāko PŠŠ ražotāju rīcībā valstīs, kuras nav pakļautas antidempinga maksājumam (galvenokārt ASV, Meksikā, Turcijā un Dienvidāfrikā), IP laikā ir rezerves jaudas, kuras veido aptuveni 50 % no kopējā Kopienas patēriņa. Turklāt imports no šīm valstīm jau ieņem svarīgu Kopienas tirgus daļu, kura IP laikā sasniedza 5,3 %. |
| --- | --- |

(268)

Kas attiecas uz apgalvojumu par Kopienas tirgus atkarību no ārējiem piegādātājiem, tiek uzskatīts, ka, lai gan maksājuma, kas piemērots importam no ĶTR un Saūda Arābijas, vidējais līmenis būtu 27 %, šo valstu tirgus daļa IP laikā bija tikai 7 %. No otras puses, ir izvirzīts priekšlikums atcelt esošos pasākumus, kas vērsti pret importu no Taivānas, un samazināt maksājumus, kas patlaban tiek piemēroti importam no Dienvidkorejas. Tiek pasvītrots, ka IP laikā pie pašreizējā pasākumu līmeņa (skatīt 3. apsvērumu) Taivānas un Dienvidkorejas tirgus daļa ir 19 %. No otras puses, kā informē kāda prestiža šķiedru tirgus konsultāciju firma, lielāko PŠŠ ražotāju rīcībā valstīs, kuras nav pakļautas antidempinga maksājumam (galvenokārt ASV, Meksikā, Turcijā un Dienvidāfrikā), IP laikā ir rezerves jaudas, kuras veido aptuveni 50 % no kopējā Kopienas patēriņa. Turklāt imports no šīm valstīm jau ieņem svarīgu Kopienas tirgus daļu, kura IP laikā sasniedza 5,3 %.

| (269) | Tāpēc, neraugoties uz priekšlikumu par maksājuma piemērošanu ĶTR un Saūda Arābijai un ņemot vērā pasākumu izbeigšanu pret Taivānu un piemērojamo pasākumu samazināšanu pret Dienvidkoreju, Kopienas lietotājiem joprojām būs jabalstās (vai jāpārslēdzas) uz svarīgiem attiecīgā produkta piegādātājiem, tādiem kā Dienvidkoreja, vai uz kādiem citiem lielākiem piegādātājiem, kuri atrodas valstīs, kas nav pakļautas antidempinga maksājumiem, tostarp Taivānā. |
| --- | --- |

(269)

Tāpēc, neraugoties uz priekšlikumu par maksājuma piemērošanu ĶTR un Saūda Arābijai un ņemot vērā pasākumu izbeigšanu pret Taivānu un piemērojamo pasākumu samazināšanu pret Dienvidkoreju, Kopienas lietotājiem joprojām būs jabalstās (vai jāpārslēdzas) uz svarīgiem attiecīgā produkta piegādātājiem, tādiem kā Dienvidkoreja, vai uz kādiem citiem lielākiem piegādātājiem, kuri atrodas valstīs, kas nav pakļautas antidempinga maksājumiem, tostarp Taivānā.

| (270) | Kas attiecas uz PŠŠ lietotāju apgalvojumu par nespēju nodot tālāk paaugstinātās izmaksas, kas rodas sakarā ar antidempinga maksājuma piemērošanu, šajā konkrētajā gadījumā to sadarbībai piekritušo lietotāju nespēju (šie lietotāji ražo gandrīz tikai un vienīgi neaustus izstrādājumus), kuri iegūst attiecīgo produktu no ĶTR, Saūda Arābijas, Dienvidkorejas un Taivānas, un ņemot vērā to, ka a) vidējās antidempinga maksājuma likmes lielums attiecībā pret ĶTR un Saūda Arābiju veido 34,6 %, pie kam minēto valstu tirgus daļa IP laikā bija 7,8 %; b) vidējā importam no Dienvidkorejas piemērojamā maksājuma likme samazina vidējo šādai valstij piemēroto maksājuma likmi par diviem procentiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000 un pasākumi pret Taivānu tiks izbeigti; c) IP laikā Dienvidkorejas un Taivānas kopējā Kopienas tirgus daļa bija 19,3 % un d) PŠŠ nozīmīgums sadarbībai piekritušo lietotāju gatavā produkta ražošanas izmaksās ir vidēji noteikts kā atbilstīgs 40 % no visām izmaksām, tad sadarbībai piekritušo pakārtotās nozares ražošanas izmaksu sadārdzinājums, kas radīsies ieviešamo pasākumu rezultātā, šajā reģionā varētu atbilst 0,40 %. |
| --- | --- |

(270)

Kas attiecas uz PŠŠ lietotāju apgalvojumu par nespēju nodot tālāk paaugstinātās izmaksas, kas rodas sakarā ar antidempinga maksājuma piemērošanu, šajā konkrētajā gadījumā to sadarbībai piekritušo lietotāju nespēju (šie lietotāji ražo gandrīz tikai un vienīgi neaustus izstrādājumus), kuri iegūst attiecīgo produktu no ĶTR, Saūda Arābijas, Dienvidkorejas un Taivānas, un ņemot vērā to, ka a) vidējās antidempinga maksājuma likmes lielums attiecībā pret ĶTR un Saūda Arābiju veido 34,6 %, pie kam minēto valstu tirgus daļa IP laikā bija 7,8 %; b) vidējā importam no Dienvidkorejas piemērojamā maksājuma likme samazina vidējo šādai valstij piemēroto maksājuma likmi par diviem procentiem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2852/2000 un pasākumi pret Taivānu tiks izbeigti; c) IP laikā Dienvidkorejas un Taivānas kopējā Kopienas tirgus daļa bija 19,3 % un d) PŠŠ nozīmīgums sadarbībai piekritušo lietotāju gatavā produkta ražošanas izmaksās ir vidēji noteikts kā atbilstīgs 40 % no visām izmaksām, tad sadarbībai piekritušo pakārtotās nozares ražošanas izmaksu sadārdzinājums, kas radīsies ieviešamo pasākumu rezultātā, šajā reģionā varētu atbilst 0,40 %.

| (271) | Ja arī, kā to apgalvo lietotāji, tie nebūs spējīgi nodot tālāk saviem pircējiem šādu savu ražošanas izmaksu pieaugumu, tad tā ietekme uz šo lietotāju finansiālo stāvokli nebūs nozīmīga. Tiek arī uzskatīts, ka šī nelielā ietekme uz pakārtotās ražošanas nozares finansiālo stāvokli neatstās negatīvu ietekmi uz šīs nozares darbaspēku. |
| --- | --- |

(271)

Ja arī, kā to apgalvo lietotāji, tie nebūs spējīgi nodot tālāk saviem pircējiem šādu savu ražošanas izmaksu pieaugumu, tad tā ietekme uz šo lietotāju finansiālo stāvokli nebūs nozīmīga. Tiek arī uzskatīts, ka šī nelielā ietekme uz pakārtotās ražošanas nozares finansiālo stāvokli neatstās negatīvu ietekmi uz šīs nozares darbaspēku.

| (272) | Tika arī konstatēts, ka, neraugoties uz antidempinga un/vai kompensācijas pasākumu pastāvēšanu attiecībā uz aptuveni 50 % no attiecīgā produkta importa no visām trešām valstīm, izskatāmajā laikposmā patēriņš neausto izstrādājumu tirgus segmentā ir pieaudzis. Saskaņā ar Eiropas neausto izstrādājumu ražotājus pārstāvošās asociācijas sniegto informāciju, šis sektors laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam ir palielinājis savu ražošanu par aptuveni 17 %. |
| --- | --- |

(272)

Tika arī konstatēts, ka, neraugoties uz antidempinga un/vai kompensācijas pasākumu pastāvēšanu attiecībā uz aptuveni 50 % no attiecīgā produkta importa no visām trešām valstīm, izskatāmajā laikposmā patēriņš neausto izstrādājumu tirgus segmentā ir pieaudzis. Saskaņā ar Eiropas neausto izstrādājumu ražotājus pārstāvošās asociācijas sniegto informāciju, šis sektors laikposmā no 2000. līdz 2002. gadam ir palielinājis savu ražošanu par aptuveni 17 %.

| (273) | Ir arī ticis konstatēts, ka dobās saistītās PŠŠ var ražot arī Kopienas ražošanas nozare, kurai ir nepieciešamā tehnoloģiskā kompetence un iekārtas. Kā jau minēts iepriekš, šo produktu Kopienas nozare pašlaik nepiegādā sakarā ar lielo spiedienu, ko rada imports par dempinga cenām. Jebkurā gadījumā, pašreizējie pasākumi pret Korejas Republiku, kura ir dobo saistīto šķiedru galvenais piegādātājs, vidēji ir samazināti. |
| --- | --- |

(273)

Ir arī ticis konstatēts, ka dobās saistītās PŠŠ var ražot arī Kopienas ražošanas nozare, kurai ir nepieciešamā tehnoloģiskā kompetence un iekārtas. Kā jau minēts iepriekš, šo produktu Kopienas nozare pašlaik nepiegādā sakarā ar lielo spiedienu, ko rada imports par dempinga cenām. Jebkurā gadījumā, pašreizējie pasākumi pret Korejas Republiku, kura ir dobo saistīto šķiedru galvenais piegādātājs, vidēji ir samazināti.

| (274) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā pieņemto pasākumu līmeni un procedūras izbeigšanu pret Taivānu, tiek secināts, ka tas neizraisīs attiecīgā produkta lietotāju un importētāju situācijas pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(274)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā pieņemto pasākumu līmeni un procedūras izbeigšanu pret Taivānu, tiek secināts, ka tas neizraisīs attiecīgā produkta lietotāju un importētāju situācijas pasliktināšanos.

4.   IETEKME UZ IZEJMATERIĀLU PIEGĀDĀTĀJIEM

| (275) | Divi izejmateriālu piegādātāji ir piekrituši sadarbībai šajā procedūrā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tie ir naftas ķīmijas uzņēmumi, kuri apgādā PŠŠ nozari ar PTA un MEG. Abi šie uzņēmumi ir nepārprotami atbalstījuši maksājuma piemērošanu. Taču, raugoties no Kopienas interešu viedokļa, šo uzņēmumu pozīcija šajā procedūrā ir jāskata saistībā ar to faktu, ka to veiktā izejmateriālu pārdošana PŠŠ nozarei veido minimālu daļu no to apgrozījuma un, tātad, pasākumu piemērošana vai nepiemērošana būtiski neietekmēs to finansiālo vai komerciālo stāvokli. |
| --- | --- |

(275)

Divi izejmateriālu piegādātāji ir piekrituši sadarbībai šajā procedūrā, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Tie ir naftas ķīmijas uzņēmumi, kuri apgādā PŠŠ nozari ar PTA un MEG. Abi šie uzņēmumi ir nepārprotami atbalstījuši maksājuma piemērošanu. Taču, raugoties no Kopienas interešu viedokļa, šo uzņēmumu pozīcija šajā procedūrā ir jāskata saistībā ar to faktu, ka to veiktā izejmateriālu pārdošana PŠŠ nozarei veido minimālu daļu no to apgrozījuma un, tātad, pasākumu piemērošana vai nepiemērošana būtiski neietekmēs to finansiālo vai komerciālo stāvokli.

5.   VIDES APSVĒRUMI

| (276) | Kā jau ir norādīts iepriekš, var būt oriģinālās PŠŠ, kas ir izgatavotas no naftas derivātiem (MEG un PTA), atjaunotās PŠŠ, kas ir izgatavotas no PET pudelēm un citiem atkritumiem, vai arī kombinējot abus šos veidus. Komisija ir konstatējusi, ka IP laikā Kopienas ražošanas nozare PŠŠ ražošanai izmantoja aptuveni 60 % oriģinālo izejmateriālu un 40 % otrreizējās pārstrādes izejmateriālu. Kopienas ražošanas nozare ir paredzējusi pakāpeniski palielināt otrreizēji pārstrādājamo izejmateriālu daudzumu PŠŠ ražošanā. Divi Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi savās ražotnēs jau ir uzstādījuši otrreizējās pārstrādes līnijas. Vēl viens uzņēmums ir paredzējis uzstādīt šādu otrreizējās pārstrādes līniju 2004. un 2005. gada laikā. |
| --- | --- |

(276)

Kā jau ir norādīts iepriekš, var būt oriģinālās PŠŠ, kas ir izgatavotas no naftas derivātiem (MEG un PTA), atjaunotās PŠŠ, kas ir izgatavotas no PET pudelēm un citiem atkritumiem, vai arī kombinējot abus šos veidus. Komisija ir konstatējusi, ka IP laikā Kopienas ražošanas nozare PŠŠ ražošanai izmantoja aptuveni 60 % oriģinālo izejmateriālu un 40 % otrreizējās pārstrādes izejmateriālu. Kopienas ražošanas nozare ir paredzējusi pakāpeniski palielināt otrreizēji pārstrādājamo izejmateriālu daudzumu PŠŠ ražošanā. Divi Kopienas ražošanas nozares uzņēmumi savās ražotnēs jau ir uzstādījuši otrreizējās pārstrādes līnijas. Vēl viens uzņēmums ir paredzējis uzstādīt šādu otrreizējās pārstrādes līniju 2004. un 2005. gada laikā.

| (277) | Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“Līgums”) 6. pants nosaka, ka vides aizsardzība ir kopēja politika vai pasākums, lai sasniegtu Līguma 2. pantā noteiktos mērķus, to skaitā ekonomiskās darbības ilgtspējīgu attīstību. Šajā kontekstā Kopiena ir uzskatījusi atkritumu veidošanos novēršanu un atkritumu apsaimniekošanu par vienu no tās visaugstākajām prioritātēm. |
| --- | --- |

(277)

Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (“Līgums”) 6. pants nosaka, ka vides aizsardzība ir kopēja politika vai pasākums, lai sasniegtu Līguma 2. pantā noteiktos mērķus, to skaitā ekonomiskās darbības ilgtspējīgu attīstību. Šajā kontekstā Kopiena ir uzskatījusi atkritumu veidošanos novēršanu un atkritumu apsaimniekošanu par vienu no tās visaugstākajām prioritātēm.

| (278) | Konkrēti, Kopiena ir pieņēmusi tiesību aktus par iepakojumu un iepakojuma atkritumiem (10). Viens no principiem, uz kuriem balstās šie tiesību akti, ir otrreizējas pārstrādes un otrreizējas izmantošanas princips: ja iepakojuma atkritumu veidošanos nevar novērst, pēc iespējas vairāk šo materiālu būtu jāatjauno, vēlams ar otrreizējās pārstrādes metodēm. Šajā kontekstā Eiropas Kopiena nesen ir noteikusi, ka ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. decembrim tiks sasniegts minimālais otrreizējās pārstrādes mērķis – 22,5 % no plastmasas materiāliem, kurus satur iepakojumu atkritumi (11). |
| --- | --- |

(278)

Konkrēti, Kopiena ir pieņēmusi tiesību aktus par iepakojumu un iepakojuma atkritumiem (10). Viens no principiem, uz kuriem balstās šie tiesību akti, ir otrreizējas pārstrādes un otrreizējas izmantošanas princips: ja iepakojuma atkritumu veidošanos nevar novērst, pēc iespējas vairāk šo materiālu būtu jāatjauno, vēlams ar otrreizējās pārstrādes metodēm. Šajā kontekstā Eiropas Kopiena nesen ir noteikusi, ka ne vēlāk kā līdz 2008. gada 31. decembrim tiks sasniegts minimālais otrreizējās pārstrādes mērķis – 22,5 % no plastmasas materiāliem, kurus satur iepakojumu atkritumi (11).

| (279) | Konstatēja, ka Kopienas PŠŠ ražošanas nozare IP laikā patērēja 70 % no PET pudeļu otrreizējās pārstrādes, būdama galvenais šāda iepakojumu atkritumu veida tiešais lietotājs (12). No šiem datiem rodas iespaids, ka PET iepakojumu atkritumu otrreizējā pārstrāde Eiropā ir būtiskā mērā atkarīga no PŠŠ nozares, kura ir tās vissvarīgākais pircējs. |
| --- | --- |

(279)

Konstatēja, ka Kopienas PŠŠ ražošanas nozare IP laikā patērēja 70 % no PET pudeļu otrreizējās pārstrādes, būdama galvenais šāda iepakojumu atkritumu veida tiešais lietotājs (12). No šiem datiem rodas iespaids, ka PET iepakojumu atkritumu otrreizējā pārstrāde Eiropā ir būtiskā mērā atkarīga no PŠŠ nozares, kura ir tās vissvarīgākais pircējs.

| (280) | Komisija uzskata, ka maksājuma piemērošana veicinās tāda rūpniecības sektora dzīvotspējas garantēšanu, kurš kā nozīmīgākais pircējs ieņem galveno pozīciju PET iepakojumu atkritumu otrreizējā pārstrādē. |
| --- | --- |

(280)

Komisija uzskata, ka maksājuma piemērošana veicinās tāda rūpniecības sektora dzīvotspējas garantēšanu, kurš kā nozīmīgākais pircējs ieņem galveno pozīciju PET iepakojumu atkritumu otrreizējā pārstrādē.

| (281) | Iepriekš minētos secinājumus nemaina fakts, ka Kopienas pārstrādes nozare arī eksportē PERT atkritumus uz PRC, kā ierosinājušas dažas ieinteresētās puses. Patiešām konstatēja, ka liela daļa PET izlietoto iepakojumu patērē Kopienas PŠŠ ražotāji. |
| --- | --- |

(281)

Iepriekš minētos secinājumus nemaina fakts, ka Kopienas pārstrādes nozare arī eksportē PERT atkritumus uz PRC, kā ierosinājušas dažas ieinteresētās puses. Patiešām konstatēja, ka liela daļa PET izlietoto iepakojumu patērē Kopienas PŠŠ ražotāji.

6.   SECINĀJUMI PAR KOPIENAS INTERESĒM

| (282) | Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, tiek izdarīts provizorisks secinājums, ka nav nekādu pārliecinošu iemeslu, kas neļautu piemērot antidempinga pasākumus. |
| --- | --- |

(282)

Ņemot vērā visus iepriekš minētos faktorus, tiek izdarīts provizorisks secinājums, ka nav nekādu pārliecinošu iemeslu, kas neļautu piemērot antidempinga pasākumus.

H.   PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA ATTIECĪBĀ PRET TAIVĀNU

| (283) | Ņemot vērā atzinumus, kas norādīti 143. apsvērumā un turpmāk, pašreiz spēkā esošie Taivānai piemērotie antidempinga pasākumi vairs nav uzskatāmi par pamatotiem. Saskaņā ar Pamatregulas 11. pantu, piemērojot to kopīgi ar 9. pantu, gadījumā, ja pēc konsultācijām aizsardzības pasākumi vairs nav nepieciešami un ja pret to neiebilst padomdevēja komiteja, izmeklēšana vai procedūra tiek izbeigta. |
| --- | --- |

(283)

Ņemot vērā atzinumus, kas norādīti 143. apsvērumā un turpmāk, pašreiz spēkā esošie Taivānai piemērotie antidempinga pasākumi vairs nav uzskatāmi par pamatotiem. Saskaņā ar Pamatregulas 11. pantu, piemērojot to kopīgi ar 9. pantu, gadījumā, ja pēc konsultācijām aizsardzības pasākumi vairs nav nepieciešami un ja pret to neiebilst padomdevēja komiteja, izmeklēšana vai procedūra tiek izbeigta.

| (284) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka pašreiz pret Taivānu piemēroto aizsardzības pasākumu turpināšana nav nepieciešama un ka šī procedūra būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(284)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ir secinājusi, ka pašreiz pret Taivānu piemēroto aizsardzības pasākumu turpināšana nav nepieciešama un ka šī procedūra būtu jāizbeidz.

I.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

1.   ZAUDĒJUMU LIKVIDĒŠANAS LĪMENIS

| (285) | Antidempinga pasākumu līmenim vajadzētu būt pietiekamam, lai likvidētu zaudējumus, kurus Kopienas ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot tā maksājuma lielumu, kurš ir nepieciešams zaudējumus radošā dempinga seku likvidēšanai, tika uzskatīts, ka jebkuram pasākumam būtu jāļauj Kopienas nozarei nosegt savas izmaksas un iegūt tādu vispārēju peļņu pirms nodokļiem, kura varētu pamatoti tikt iegūta normālos konkurences apstākļos, t.i., bez importa par dempinga cenām. Tiek uzskatīts, ka bez importa par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte pirms nodokļiem varētu būt 5 % apmērā; tas ir līmenis, kurš tiek uzskatīts par adekvātu Kopienas nozares iesniegtajā sūdzībā. Tā kā nav saņemta nekāda informācija, kura apgalvotu pretējo, šis peļņas līmenis tika atzīts par adekvātu. |
| --- | --- |

(285)

Antidempinga pasākumu līmenim vajadzētu būt pietiekamam, lai likvidētu zaudējumus, kurus Kopienas ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. Aprēķinot tā maksājuma lielumu, kurš ir nepieciešams zaudējumus radošā dempinga seku likvidēšanai, tika uzskatīts, ka jebkuram pasākumam būtu jāļauj Kopienas nozarei nosegt savas izmaksas un iegūt tādu vispārēju peļņu pirms nodokļiem, kura varētu pamatoti tikt iegūta normālos konkurences apstākļos, t.i., bez importa par dempinga cenām. Tiek uzskatīts, ka bez importa par dempinga cenām Kopienas ražošanas nozares rentabilitāte pirms nodokļiem varētu būt 5 % apmērā; tas ir līmenis, kurš tiek uzskatīts par adekvātu Kopienas nozares iesniegtajā sūdzībā. Tā kā nav saņemta nekāda informācija, kura apgalvotu pretējo, šis peļņas līmenis tika atzīts par adekvātu.

| (286) | Pēc tam uz salīdzinājuma bāzes tika noteikts nepieciešamais cenas paaugstinājums, tajā pašā tirdzniecības līmenī, ņemot vērā vidējo svērto importa cenu, kāda tā noteikta pazemināto cenu aprēķiniem, ņemot vērā zaudējumus neradošu cenu par līdzīgu produktu, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(286)

Pēc tam uz salīdzinājuma bāzes tika noteikts nepieciešamais cenas paaugstinājums, tajā pašā tirdzniecības līmenī, ņemot vērā vidējo svērto importa cenu, kāda tā noteikta pazemināto cenu aprēķiniem, ņemot vērā zaudējumus neradošu cenu par līdzīgu produktu, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū.

| (287) | Zaudējumus neradošā cena tika iegūta, koriģējot Kopienas nozares pārdošanas cenu tādā veidā, lai tā atspoguļotu iepriekš minēto peļņas normu 5 %. Visas starpības, kuras radās šā salīdzinājuma rezultātā, tika izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(287)

Zaudējumus neradošā cena tika iegūta, koriģējot Kopienas nozares pārdošanas cenu tādā veidā, lai tā atspoguļotu iepriekš minēto peļņas normu 5 %. Visas starpības, kuras radās šā salīdzinājuma rezultātā, tika izteiktas kā procentuālā daļa no kopējās CIF importa vērtības.

2.   GALĪGIE PASĀKUMI

| (288) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājums būtu piemērojams attiecīgā produkta importam no Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas un Korejas Republikas tādā līmenī, kurš atbilst mazākajam no konstatētajiem zaudējumiem vai dempinga starpībām. |
| --- | --- |

(288)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 4. punktu antidempinga maksājums būtu piemērojams attiecīgā produkta importam no Ķīnas Tautas Republikas, Saūda Arābijas un Korejas Republikas tādā līmenī, kurš atbilst mazākajam no konstatētajiem zaudējumiem vai dempinga starpībām.

| (289) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likmes ir šādas:







  Valsts | Uzņēmums | Antidempinga maksājuma bāze (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province |

(289)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, maksājuma likmes ir šādas:

Valsts

Uzņēmums

Antidempinga maksājuma bāze (%)

Ķīnas Tautas Republika

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province

26,3

| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- |
| 31-33F, Baoan Tower, No800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Shanghai |

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

31-33F, Baoan Tower, No800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Shanghai

4,9

| Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province |

Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province

18,6

| Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County |

Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County

18,6

| Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd |
| --- |
| No.78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province |

Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd

No.78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province

18,6

| Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd |
| --- |
| Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411 |

Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd

Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411

24,6

| Xiake Color Spinning Co. Ltd |
| --- |
| No.39, East Street, Mazhen, Jiangyin, Jiangsu 214406 |

Xiake Color Spinning Co. Ltd

No.39, East Street, Mazhen, Jiangyin, Jiangsu 214406

49,7

Visi pārējie uzņēmumi

49,7

Saūda Arābija

| National Polyester Fibers Factory |
| --- |
| P.O. Box 42185, Riyadh 11541 |

National Polyester Fibers Factory

P.O. Box 42185, Riyadh 11541

20,9

| Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) |
| --- |
| P.O. Box 5101, Riyadh 11422 |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic)

P.O. Box 5101, Riyadh 11422

20,9

| Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- |
| P.O.Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447 |

Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

P.O.Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447

20,9

Visi pārējie uzņēmumi

20,9

Korejas Republika

| Huvis Corporation |
| --- |
| 151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul |

Huvis Corporation

151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul

5,7

| Saehan Industries Inc |
| --- |
| 254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul |

Saehan Industries Inc

254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul

10,6

| Sung Lim Co. Ltd. |
| --- |
| RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1, Youido-Dong, Youngdungpo-ku, Seoul |

Sung Lim Co. Ltd.

RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1, Youido-Dong, Youngdungpo-ku, Seoul

0

| Dongwoo Industry Co. Ltd. |
| --- |
| 729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do |

Dongwoo Industry Co. Ltd.

729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do

6,0

| East Young Co. Ltd. |
| --- |
| Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk, Korea |

East Young Co. Ltd.

Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk, Korea

6,0

| Estal Industrial Co. |
| --- |
| 845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam |

Estal Industrial Co.

845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam

6,0

| Geum Poong Corporation |
| --- |
| 62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi |

Geum Poong Corporation

62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi

6,0

| Keon Baek Co. Ltd. |
| --- |
| 1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do |

Keon Baek Co. Ltd.

1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do

6,0

| Samheung Co. Ltd. |
| --- |
| 557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do |

Samheung Co. Ltd.

557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do

6,0

Visi pārējie uzņēmumi

10,6

| (290) | Šajā regulā norādītās atsevišķo uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kuru konstatēja šīs izmeklēšanas laikā attiecībā pret šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (pretēji visu valsti aptverošajam maksājumam, kurš ir piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas tikai un vienīgi attiecīgo valstu izcelsmes produkta importam, kuru ražojuši attiecīgie uzņēmumi un minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie produkti, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas operatīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp juridiskās personas, kuras ir saistītas ar kādu no konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šo likmi, un tie tiek pakļauti maksājuma likmei, kura ir piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(290)

Šajā regulā norādītās atsevišķo uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes tika noteiktas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā konstatētajiem faktiem. Tāpēc tās atspoguļo stāvokli, kuru konstatēja šīs izmeklēšanas laikā attiecībā pret šiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājuma likmes (pretēji visu valsti aptverošajam maksājumam, kurš ir piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) ir piemērojamas tikai un vienīgi attiecīgo valstu izcelsmes produkta importam, kuru ražojuši attiecīgie uzņēmumi un minētās konkrētās juridiskās personas. Importētie produkti, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kurš nav konkrēti minēts šīs regulas operatīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, tostarp juridiskās personas, kuras ir saistītas ar kādu no konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šo likmi, un tie tiek pakļauti maksājuma likmei, kura ir piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (291) | Visas prasības, ar kurām pieprasa šo atsevišķo uzņēmumu antidempinga likmju piemērošanu (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai pārdošanas punktu izveides), ir adresējamas Komisijai (13) nekavējoties, kopā ar visu attiecīgo informāciju, konkrēti, par visām uzņēmuma darbības izmaiņām saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta tirdzniecību, kas saistās, piemēram, ar nosaukuma izmaiņām vai ražošanas un pārdošanas punktu izmaiņām. Nepieciešamības gadījumā Komisija pēc konsultācijām ar Padomdevēju komiteju liks priekšā attiecīgi grozīt šo regulu, aktualizējot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no atsevišķajām maksājuma likmēm. |
| --- | --- |

(291)

Visas prasības, ar kurām pieprasa šo atsevišķo uzņēmumu antidempinga likmju piemērošanu (piemēram, pēc juridiskās personas nosaukuma maiņas vai pēc jaunu ražošanas vai pārdošanas punktu izveides), ir adresējamas Komisijai (13) nekavējoties, kopā ar visu attiecīgo informāciju, konkrēti, par visām uzņēmuma darbības izmaiņām saistībā ar ražošanu, iekšzemes un eksporta tirdzniecību, kas saistās, piemēram, ar nosaukuma izmaiņām vai ražošanas un pārdošanas punktu izmaiņām. Nepieciešamības gadījumā Komisija pēc konsultācijām ar Padomdevēju komiteju liks priekšā attiecīgi grozīt šo regulu, aktualizējot to uzņēmumu sarakstu, kuri gūst labumu no atsevišķajām maksājuma likmēm.

3.   CENU LABOJUMI

| (292) | Viens no Saūda Arābijas uzņēmumiem, kas piekritis sadarboties, piedāvāja cenu labojumus saskaņā ar Pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tomēr ražotāja eksportētāja sākotnēji piedāvātās minimālās cenas nemazināja dempinga kaitīgo ietekmi. Tas pats attiecas arī uz pārskatītu piedāvājumu, ko iesniedza šis uzņēmums. Turklāt šā uzņēmuma pārdošanas struktūra Kopienā ir tāda, kas neļautu veikt uzņēmuma efektīvu uzraudzību. |
| --- | --- |

(292)

Viens no Saūda Arābijas uzņēmumiem, kas piekritis sadarboties, piedāvāja cenu labojumus saskaņā ar Pamatregulas 8. panta 1. punktu. Tomēr ražotāja eksportētāja sākotnēji piedāvātās minimālās cenas nemazināja dempinga kaitīgo ietekmi. Tas pats attiecas arī uz pārskatītu piedāvājumu, ko iesniedza šis uzņēmums. Turklāt šā uzņēmuma pārdošanas struktūra Kopienā ir tāda, kas neļautu veikt uzņēmuma efektīvu uzraudzību.

| (293) | Divi Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu labojumus, ko atbalstīja lietotāju asociācija. Tomēr šo piedāvājumu nevarēja pieņemt, jo tad noteikts importa apjoms būtu jāatbrīvo no galīgiem pasākumiem, un tādēļ tie nebūtu piemēroti, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei radītos zaudējumus. Kā alternatīvu šie eksportētāji piedāvāja piemērot minimālo cenu visam importam Kopienā, bet tādā līmenī, kas nemazina dempinga kaitīgo ietekmi. Tādēļ šos piedāvājumus noraidīja. Turklāt nevarēja pieņemt to, ka dažādas minimālās cenas tiek noteiktas dažādiem produktu veidiem, ko importējot nevar viegli atšķirt. Tas ļautu viegli apiet pienākumu ievērot minimālās cenas. Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka eksportētāju grāmatvedības dokumenti neatbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tādēļ cenu labojumu uzraudzība būtu jo īpaši sarežģīta. |
| --- | --- |

(293)

Divi Ķīnas ražotāji eksportētāji piedāvāja cenu labojumus, ko atbalstīja lietotāju asociācija. Tomēr šo piedāvājumu nevarēja pieņemt, jo tad noteikts importa apjoms būtu jāatbrīvo no galīgiem pasākumiem, un tādēļ tie nebūtu piemēroti, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei radītos zaudējumus. Kā alternatīvu šie eksportētāji piedāvāja piemērot minimālo cenu visam importam Kopienā, bet tādā līmenī, kas nemazina dempinga kaitīgo ietekmi. Tādēļ šos piedāvājumus noraidīja. Turklāt nevarēja pieņemt to, ka dažādas minimālās cenas tiek noteiktas dažādiem produktu veidiem, ko importējot nevar viegli atšķirt. Tas ļautu viegli apiet pienākumu ievērot minimālās cenas. Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka eksportētāju grāmatvedības dokumenti neatbilst starptautiskajiem grāmatvedības standartiem, un tādēļ cenu labojumu uzraudzība būtu jo īpaši sarežģīta.

| (294) | Vēl viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kam nepiešķīra ne TER, ne AR, ierosināja cenu labojumus, saskaņā ar kuriem palielinātos tā cenas, eksportējot uz Kopienu. Līdzās tam, ka piedāvātā cenu paaugstināšana nesamazinātu konstatēto kaitīgo dempingu, Komisija nepieņem cenu labojumus no uzņēmumiem, kuriem nav piešķirts ne TER, ne AR, jo šādā gadījumā nevar konstatēt atsevišķu dempingu. Pamatojoties uz to, šā ražotāja eksportētāja piedāvātie cenu labojumi bija jānoraida, |
| --- | --- |

(294)

Vēl viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kam nepiešķīra ne TER, ne AR, ierosināja cenu labojumus, saskaņā ar kuriem palielinātos tā cenas, eksportējot uz Kopienu. Līdzās tam, ka piedāvātā cenu paaugstināšana nesamazinātu konstatēto kaitīgo dempingu, Komisija nepieņem cenu labojumus no uzņēmumiem, kuriem nav piešķirts ne TER, ne AR, jo šādā gadījumā nevar konstatēt atsevišķu dempingu. Pamatojoties uz to, šā ražotāja eksportētāja piedāvātie cenu labojumi bija jānoraida,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tādu sintētisko poliestera štāpeļšķiedru importu, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, uz ko attiecas KN kods 5503 20 00 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā un Saūda Arābijā.

2.   Maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes neto cenai pirms nodokļa nomaksas, šādu uzņēmumu ražojumiem ir šāda:

| Valsts | Ražotājs | Maksājuma likme(%) | Taric papildus kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd. |
| Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province |

Valsts

Ražotājs

Maksājuma likme(%)

Taric papildus kods

Ķīnas Tautas Republika

Cixi Jiangnan Chemical Fiber Co. Ltd.

Sanbei Town Industry Area, Cixi City, Zhejiang Province

26,3

A590

| Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd. |
| --- |
| 31-33F, Baoan Tower, No 800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Shanghai |

Far Eastern Industries (Shanghai) Ltd.

31-33F, Baoan Tower, No 800, Dongfang Road, Pudong New District, 200122, Shanghai

4,9

A591

| Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province |

Hangzhou An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.37, East Avenue, Fu-Yang Town, Hangzhou, Zhejiang Province

18,6

A592

| Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd. |
| --- |
| No.9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County |

Deqing An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd.

No.9, Cangqian Road, Chengguan Town Deqing County

| Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd |
| --- |
| No.78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province |

Kunshan An Shun Pettechs Fibre Industry Co. Ltd

No.78, Huting Road, Bacheng Town, Kunshan, Jiangsu Province

| Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd |
| --- |
| Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411 |

Jiangyin Changlong Chemical Fiber Co. Ltd

Houxiang Industrial Zone, Changjing, Jiangsu 214411

24,6

A595

Visi pārējie uzņēmumi

49,7

A999

Saūda Arābija

| National Polyester Fibers Factory |
| --- |
| P.O. Box 42185, Riyadh 11541 |

National Polyester Fibers Factory

P.O. Box 42185, Riyadh 11541

20,9

A597

| Saudi Basic Industries Corporation (Sabic) |
| --- |
| P.O. Box 5101, Riyadh 11422 |

Saudi Basic Industries Corporation (Sabic)

P.O. Box 5101, Riyadh 11422

20,9

A598

| Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd) |
| --- |
| P.O.Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447 |

Arabian Industrial Fibres Company (Ibn Rushd)

P.O.Box 30701, Yanbu Al-Sinaiyah 21447

Visi pārējie uzņēmumi

20,9

A999

3.   Ja vien nav norādīts savādāk, ir piemērojami spēkā esošie noteikumi attiecībā uz muitas nodevām.

2. pants

Tabulas daļa 1. panta 2. punktā Regulā (EK) Nr. 2852/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tādu sintētisko poliestera štāpeļšķiedru importu, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai, uz ko attiecas KN kods 5503 20 00 un kuru izcelsme ir Korejas Republikā, aizstāj ar šādu:

| Korejas Republika | Ražotājs | Maksājuma likme (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Korejas Republika | Huvis Corporation |
| 151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul |

Korejas Republika

Ražotājs

Maksājuma likme (%)

Taric papildu kods

Korejas Republika

Huvis Corporation

151-7, Samsung-dong, Gangnam-gu, Seoul

5,7

A151

| Saehan Industries Inc |
| --- |
| 254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul |

Saehan Industries Inc

254-8, Kongduk-dong, Mapo-ku, Seoul

10,6

A599

| Sung Lim Co. Ltd. |
| --- |
| RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1; Youido-Dong, Youngdungpo-ku; Seoul |

Sung Lim Co. Ltd.

RM 911, Dae-Young Bldg, 44-1; Youido-Dong, Youngdungpo-ku; Seoul

0

A154

| Dongwoo Industry Co. Ltd. |
| --- |
| 729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do |

Dongwoo Industry Co. Ltd.

729, Geochon-Ri, Bongwha-up, Bongwha-Kun, Kyoungsangbuk-do

6,0

A608

| East Young Co. Ltd. |
| --- |
| Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk |

East Young Co. Ltd.

Bongwan #202, Gumi Techno Business Center, 267 Gongdan-Dong, Gumi-si, Kyungbuk

6,0

A609

| Estal Industrial Co. |
| --- |
| 845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam |

Estal Industrial Co.

845 Hokye-dong, Yangsan-City, Kyungnam

6,0

A610

| Geum Poong Corporation |
| --- |
| 62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi |

Geum Poong Corporation

62-2, Gachun-Ri, Samnam-Myon, Ulju-Ku, Ulsan-shi

6,0

A611

| Keon Baek Co. Ltd. |
| --- |
| 1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do |

Keon Baek Co. Ltd.

1188-3, Shinsang-Ri, Jinryang-Eup, Kyungsan-si, Kyungbuk-do

6,0

A612

| Samheung Co. Ltd. |
| --- |
| 557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do |

Samheung Co. Ltd.

557-12, Dongkyu-Ri, Pochon-Eub Pochon-Kun, Kyungki-do

6,0

A613

Visi pārējie uzņēmumi

10,6

A999

3. pants

Ar šo tiek izbeigta antidempinga procedūra, kura attiecas uz Taivānas izcelsmes sintētisko poliestera šķiedru importu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 10. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

L. LUX

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 12. lpp.).

1

(2)  OV L 204, 4.8.1999., 3. lpp.

2

(3)  OV L 332, 28.12.2000., 17. lpp.

3

(4)  OV C 309, 19.12.2003., 6. lpp.

4

(5)  OV C 309, 19.12.2003., 2. lpp.

5

(6)  OV L 175, 14.7.2000., 10. lpp.

6

(7)  OV L 274, 11.10.2002., 1. lpp.

7

(8)  Viens no ražotājiem, kurš sadarbojās un kurš nebija sūdzības iesniedzējs, ir paziņojis, ka viņa kopējā PŠŠ produkcija tiek pārdota nevis atklātā tirgū, bet saistītiem uzņēmumiem, veicot to kā specializētu pārdošanu.

8

(9)  Saskaņā ar novērtējumu Kopienas PŠŠ patēriņš neausto izstrādājumu jomā IP laikā veidoja aptuveni 25 % no kopējā PŠŠ patēriņa tirgus.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/62/EK (1994. gada 20. decembris) par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/12/EK (OV L 47, 18.2.2004., 26. lpp.).

10

(11)  Skatīt Direktīvas 94/62/EK 6.1. pantu.

11

(12)  Citi galīgās izmantošanas veidi ir pudeļu otrreizējā pārstrāde par pudelēm, kam izmanto 11 % no savāktajām PET pudelēm; poliestera loksnes, kam izmanto 7,5 %, un siksnu stiprinājumi, kam izmanto 7,6 %.

12

(13)  European Commission Directorate-General Trade J-79 05/16 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Brussels.

13

---

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/34

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 429/2005

(2005. gada 16. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 3223/94, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 17. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 16. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | 052 | 126,0 |
| 204 | 72,0 |
| 212 | 139,0 |
| 624 | 129,4 |
| 999 | 116,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 138,8 |
| 068 | 170,0 |
| 204 | 94,0 |
| 999 | 134,3 |
| 0709 10 00 | 220 | 20,5 |
| 999 | 20,5 |
| 0709 90 70 | 052 | 168,5 |
| 204 | 69,9 |
| 999 | 119,2 |
| 0805 10 20 | 052 | 56,6 |
| 204 | 48,0 |
| 212 | 63,3 |
| 220 | 49,3 |
| 400 | 50,1 |
| 421 | 35,9 |
| 624 | 58,9 |
| 999 | 51,7 |
| 0805 50 10 | 052 | 58,3 |
| 400 | 67,6 |
| 624 | 57,4 |
| 999 | 61,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 59,0 |
| 400 | 98,5 |
| 404 | 73,3 |
| 508 | 62,6 |
| 512 | 78,4 |
| 528 | 64,3 |
| 720 | 70,1 |
| 999 | 72,3 |
| 0808 20 50 | 052 | 157,0 |
| 388 | 59,2 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 51,1 |
| 528 | 56,4 |
| 720 | 38,6 |
| 999 | 75,8 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

052

126,0

204

72,0

212

139,0

624

129,4

999

116,6

0707 00 05

052

138,8

068

170,0

204

94,0

999

134,3

0709 10 00

220

20,5

999

20,5

0709 90 70

052

168,5

204

69,9

999

119,2

0805 10 20

052

56,6

204

48,0

212

63,3

220

49,3

400

50,1

421

35,9

624

58,9

999

51,7

0805 50 10

052

58,3

400

67,6

624

57,4

999

61,1

0808 10 80

388

59,0

400

98,5

404

73,3

508

62,6

512

78,4

528

64,3

720

70,1

999

72,3

0808 20 50

052

157,0

388

59,2

400

92,6

512

51,1

528

56,4

720

38,6

999

75,8

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/36

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 430/2005

(2005. gada 15. marts)

par Padomes Regulas (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā īstenošanas kārtību attiecībā uz datu pārraidei izmantojamo kodēšanu sākot ar 2006. gadu un izlases grupas lietojumu statistikas datu iegūšanai par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem

EIROPAS SAVIENĪBAS KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Savienības dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Padomes 1998. gada 9. marta Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (1), un jo īpaši tās 3., 4. panta 3. un 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 577/98 4. panta 3. punktu ir nepieciešami ieviešanas pasākumi, lai definētu datu pārraidē izmantojamo mainīgo lielumu kodēšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 577/98 4. panta 3. punktu ir nepieciešami ieviešanas pasākumi, lai definētu datu pārraidē izmantojamo mainīgo lielumu kodēšanu.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 577/98 4. panta 4. punktu mainīgo lielumu sarakstu, še turpmāk strukturālie mainīgie lielumi, var noteikt no apsekojuma mainīgajiem lielumiem, kas jāapseko vienīgi kā gada vidējie mainīgie lielumi par 52 nedēļu pārskata periodu, nevis kā ceturkšņa vidējie lielumi. Šā iemesla dēļ ir jāizstrādā nosacījumi par izlases grupas lietojumu statistikas datu iegūšanā par strukturālajiem mainīgiem lielumiem. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 577/98 4. panta 4. punktu mainīgo lielumu sarakstu, še turpmāk strukturālie mainīgie lielumi, var noteikt no apsekojuma mainīgajiem lielumiem, kas jāapseko vienīgi kā gada vidējie mainīgie lielumi par 52 nedēļu pārskata periodu, nevis kā ceturkšņa vidējie lielumi. Šā iemesla dēļ ir jāizstrādā nosacījumi par izlases grupas lietojumu statistikas datu iegūšanā par strukturālajiem mainīgiem lielumiem.

| (3) | Ņemot vērā nodarbinātības un bezdarba datu svarīgumu, šo rādītāju kopsummai ir jāsakrīt neatkarīgi no tā vai tā ir iegūta no gada izlases grupas vai pamatojoties uz gada vidējo mainīgo lielumu, kas iegūts no četru ceturkšņu pilnas izlases. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā nodarbinātības un bezdarba datu svarīgumu, šo rādītāju kopsummai ir jāsakrīt neatkarīgi no tā vai tā ir iegūta no gada izlases grupas vai pamatojoties uz gada vidējo mainīgo lielumu, kas iegūts no četru ceturkšņu pilnas izlases.

| (4) | Ņemot vērā ad hoc modulī apkopoto datu svarīgumu, šai informācijai ir jābūt savienojamai ar jebkuru citu apsekojuma mainīgo lielumu. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā ad hoc modulī apkopoto datu svarīgumu, šai informācijai ir jābūt savienojamai ar jebkuru citu apsekojuma mainīgo lielumu.

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmas komiteja, kas izveidota ar Padomes 1989. gada 19. jūnija Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (2), |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmas komiteja, kas izveidota ar Padomes 1989. gada 19. jūnija Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosacījumi par izlases grupas lietojumu strukturālo mainīgo lielumu datu vākšanā ir izklāstīti I pielikumā.

2. pants

Sākot ar 2006. gadu mainīgo lielumu kodi, ko izmanto datu pārraidei, ir norādīti II pielikumā.

3. pants

Regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas datuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 15. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2257/2003 (OV L 336, 23.12.2003., 6. lpp.).

1

(2)  Padomes 1989. gada 19. jūnija Lēmums ar ko nodibina Eiropas Kopienu Statistikas programmu komiteju (OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp.).

2

---

I PIELIKUMS

IZMANTOJAMĀS IZLASES GRUPAS LIETOJUMA NOSACĪJUMI STRUKTURĀLO MAINĪGO LIELUMU DATU VĀKŠANĀ

1.   Gada/ceturkšņa mainīgie lielumi

Kodēšanas sistēmas, kas norādīta II pielikumā, ailē “periodiskums” vārdi “reizi gadā” norāda strukturālos mainīgos lielumus, kurus apseko izvēles kārtībā tikai gada vidējo rādītāju veidā, izmantojot izlases grupas neatkarīgo novērojumu attiecībā uz 52 nedēļu pārskata periodu, nevis ceturkšņa vidējos rādītājus. Galvenie mainīgie lielumi, kurus apseko reizi ceturksnī, ir norādīti kā “reizi ceturksnī”.

2.   Rezultātu reprezentativitāte

Strukturālo mainīgo lielumu jebkura gada novērtējuma, kas reprezentē 1 % no darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem, relatīvā standartkļūda (neņemot vērā plānošanas efektu) nedrīkst pārsniegt:

| a) | 9 % dalībvalstīs ar iedzīvotāju skaitu no 1 līdz 20 miljoniem; |
| --- | --- |

a)

9 % dalībvalstīs ar iedzīvotāju skaitu no 1 līdz 20 miljoniem;

| b) | 5 % dalībvalstīs ar iedzīvotāju skaitu, kas lielāks par 20 miljoniem. |
| --- | --- |

b)

5 % dalībvalstīs ar iedzīvotāju skaitu, kas lielāks par 20 miljoniem.

Dalībvalstis, kurās ir mazāk par 1 miljonu iedzīvotāju, ir atbrīvotas no šīs precizitātes prasības un strukturālie mainīgie lielumi ir vācami kopējai izlasei, izņemot gadījumus, kad šī izlase atbilst a) apakšpunktā norādītajām prasībām.

Dalībvalstīs, kuras strukturālo mainīgo lielumu datu vākšanai izmanto izlases grupu, un, ja datu vākšana notiek vairākās apsekojuma kārtās, kopējam izlases grupas lielumam ir jābūt sastādītam no neatkarīgiem novērojumiem.

3.   Rezultātu atbilstība

Ir jānodrošina savstarpējā atbilstība starp izlases grupas gada rezultātu un pilnas izlases gada vidējo lielumu rādītājiem kā nodarbinātība, bezdarbs un ekonomiski neaktīvas personas pēc dzimuma un šādām vecuma grupām: 15-24, 25-34, 35-44, 45-54, 55+.

4.   Ad hoc moduļi

Izlasē, ko izmanto datu vākšanai ad hoc moduļos, ir jānodrošina informācija par strukturālajiem mainīgajiem lielumiem.

---

II PIELIKUMS

KODĒŠANAS SISTĒMA

| Nosaukums | Aile | Periodiskums | Kods | Apraksts | Filtrs/Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| DEMOGRĀFISKAIS PAMATS |
| HHSEQNUM | 1/2 | REIZI CETURKSNĪ | | Kārtas numurs mājsaimniecībā (tam ir jābūt vienam un tam pašam visās apsekojuma kārtās) | visi |
| 01-98 | Divciparu kārtas numurs, ko piešķir katram mājsaimniecības loceklim |
| HHLINK | 3 | REIZI GADĀ | | Radniecība ar respondentu mājsaimniecībā | HHTYPE = 1,3 |
| 1 | Respondents |
| 2 | Respondenta laulātais (vai kopdzīves partneris) |
| 3 | Respondenta bērns (vai tā/tās laulātā vai kopdzīves partnera bērns) |
| 4 | Respondenta augšupējs radinieks (vai tā laulātā/ kopdzīves partnera augšupējs radinieks) |
| 5 | Cits radinieks |
| 6 | Cita respondents |
| 9 | Neattiecas (HHTYPE ≠ 1,2) |
| HHSPOU | 4/5 | REIZI GADĀ | | Laulātā vai kopdzīves partnera kārtas numurs | HHTYPE = 1,3 |
| 01-98 | Laulātā vai kopdzīves partnera kārtas numurs mājsaimniecībā |
| 99 | Neattiecas (persona nepieder pie privātas mājsaimniecības vai personai nav partnera, vai partneris nepieder pie šīs privātās mājsaimniecības) |
| HHFATH | 6/7 | REIZI GADĀ | | Tēva kārtas numurs | HHTYPE = 1,3 |
| 01-98 | Tēva kārtas numurs mājsaimniecībā |
| 99 | Neattiecas (persona nepieder pie privātas mājsaimniecības vai tēvs nepieder pie šīs privātās mājsaimniecības) |
| HHMOTH | 8/9 | REIZI GADĀ | | Mātes kārtas numurs | HHTYPE = 1,3 |
| 01-98 | Mātes kārtas numurs mājsaimniecībā |
| 99 | Neattiecas (persona nepieder pie privātas mājsaimniecības vai māte nepieder pie šīs privātās mājsaimniecības) |
| SEX | 10 | REIZI CETURKSNĪ | | Dzimums | visi |
| 1 | Vīrietis |
| 2 | Sieviete |
| YEARBIR | 11/14 | REIZI CETURKSNĪ | | Dzimšanas gads

  Dzimšanas gadu ieraksta ar 4 ciparu skaitli | visi |
| DATEBIR | 15 | REIZI CETURKSNĪ | | Dzimšanas datums attiecībā pret pārskata posma beigām | visi |
| 1 | Personas dzimšanas datums ir starp 1. janvāri un pārskata nedēļas beigām |
| 2 | Personas dzimšanas datums ir pēc pārskata nedēļas beigām |
| MARSTAT | 16 | REIZI GADĀ | | Ģimenes stāvoklis | visi |
| 1 | Neprecējies |
| 2 | Precējies |
| 3 | Atraitnis |
| 4 | Šķīries vai juridiski dzīvo šķirti |
| tukšs | Nav atbildes |
| NATIONAL | 17/18 | REIZI CETURKSNĪ | | Valsts piederība

  Kodus skatīt ISO valstu klasifikācijā | visi |
| YEARESID | 19/20 | REIZI GADĀ | | Pastāvīgās uzturēšanās gadu skaits valstī | visi |
| 00 | Dzimis šajā valstī |
| 01-10 | Uzturēšanās gadu skaits valstī, ja persona tajā ir uzturējusies no 1 līdz 10 gadiem |
| 11 | Uzturējusies valstī ilgāk par 10 gadiem |
| tukšs | Nav atbildes |
| COUNTRYB | 21/22 | REIZI CETURKSNĪ | | Dzimšanas valsts

  Kodus skatīt ISO valstu klasifikācijā | YEARESID≠00 |
| 99 | Neattiecas (aile 19/20 = 00) |
| tukšs | Nav atbildes |
| PROXY | 23 | REIZI CETURKSNĪ | | Piedalīšanās veids apsekojumā | visi no 15 gadu vecuma vai vecāki |
| 1 | Tieša piedalīšanās |
| 2 | Piedalīšanās ar cita mājsaimniecības locekļa starpniecību |
| 9 | Neattiecas (bērns jaunāks par 15 gadiem) |
| tukšs | Nav atbildes |
| DARBA STATUSS |
| WSTATOR | 24 | REIZI CETURKSNĪ | | Darba statuss pārskata nedēļā | visi no 15 gadu vecuma vai vecāki |
| 1 | Pārskata nedēļas laikā ir darījis kādu darbu par atlīdzību vai peļņas nolūkā vienu stundu vai vairāk (ieskaitot ģimenē strādājošos, bet neskaitot obligātajā militārajā vai sabiedriskajā dienestā iesauktos) |
| 2 | Nav strādājis, bet ir bijis darba attiecībās vai viņam bijusi uzņēmējdarbība, kurā viņš pārskata nedēļā nav strādājis (ieskaitot ģimenē strādājošos, bet neskaitot obligātajā militārajā vai sabiedriskajā dienestā iesauktos) |
| 3 | Nav strādājis sakarā ar atlaišanu uz laiku |
| 4 | Ir bijis iesaukts obligātajā militārajā vai sabiedriskajā dienestā |
| 5 | Pārējie (15 gadu veci vai vecāki), kas pārskata nedēļā nav strādājuši un kas nav bijuši darba attiecībās vai kam nav bijis uzņēmējdarbības |
| 9 | Neattiecas (bērns jaunāks par 15 gadiem) |
| NOWKREAS | 25/26 | REIZI CETURKSNĪ | | Iemesli, kādēļ nav strādājis vispār, kaut arī bijis darba attiecībās | WSTATOR = 2 |
| 00 | Slikti laika apstākļi |
| 01 | Dīkstāve tehnisku vai ekonomisku iemeslu dēļ |
| 02 | Darba strīds |
| 03 | Izglītošanās skolā vai apmācība |
| 04 | Paša slimība, trauma vai īslaicīga darba nespēja |
| 05 | Grūtniecības atvaļinājums |
| 06 | Bērna kopšanas atvaļinājums |
| 07 | Brīvdienas |
| 08 | Kompensācijas atvaļinājums (sakarā ar darba laika uzkrāšanos vai līgumu par noteiktu darba stundu skaitu gadā) |
| 09 | Citi iemesli (piemēram, personiskie vai ģimenes pienākumi) |
| 99 | Neattiecas (WSTATOR = 1,3-5,9) |
| PAMATDARBA ATTIECĪBU RAKSTUROJUMS |
| STAPRO | 27 | REIZI CETURKSNĪ | | Profesionālais statuss | WSTATOR = 1,2 |
| 1 | Pašnodarbināta persona ar darbiniekiem |
| 2 | Pašnodarbināta persona bez darbiniekiem |
| 3 | Darbinieks |
| 4 | Ģimenē strādājošais |
| 9 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| SIGNISAL | 28 | REIZI CETURKSNĪ | | Pastāvīga mēnešalgas saņemšana | (WSTATOR = 2 vai 3) un NOWKREAS ≠ 04 un NOWKREAS ≠ 05 un STAPRO = 3 |
| 1 | Nav bijusi līdz 3 mēnešiem ieskaitot |
| 2 | Nav bijusi ilgāk par 3 mēnešiem un saņemtā mēnešalga vai sociālais pabalsts sastāda pusi vai vairāk no mēnešalgas |
| 3 | Nav bijusi ilgāk kā 3 mēnešiem un saņemtā mēnešalga vai sociālais pabalsts sastāda mazāk kā pusi no mēnešalgas |
| 4 | Nezinu |
| 9 | Neattiecas (WSTATOR ≠ 2, 3 vai NOWKREAS = 04 un NOWKREAS = 05 vai STAPRO ≠ 3) |
| NACE3D | 29/31 | REIZI CETURKSNĪ | | Vietējās vienības saimnieciskā darbība

  NACE Rev. 1.1 kodēts ar 2 ciparu vai, ja iespējams, 3 ciparu līmeņa kodu | WSTATOR = 1,2 |
| 000 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| ISCO4D | 32/35 | REIZI CETURKSNĪ | | Nodarbošanās

  ISCO-88 (COM) kodēts ar 3 ciparu vai, ja iespējams, 4 ciparu līmeņa kodu | WSTATOR = 1,2 |
| 9999 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| SUPVISOR | 36 | REIZI GADĀ | | Pārraudzības pienākumi | STAPRO = 3 |
| 1 | Jā |
| 2 | Nē |
| 9 | STAPRO ≠ 3 |
| tukšs | Nav atbildes |
| SIZEFIRM | 37/38 | REIZI GADĀ | | Vietējā vienībā strādājošo personu skaits | STAPRO = 1,3,4, tukšs |
| 01-10 | Precīzs cilvēku skaits, ja tas ir starp 1 un 10 |
| 11 | 11 līdz 19 personas |
| 12 | 20 līdz 49 personas |
| 13 | 50 personas un vairāk |
| 14 | Nezinu, bet mazāk par 11 personām |
| 15 | Nezinu, bet vairāk par 10 personām |
| 99 | Neattiecas (STAPRO = 2,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| COUNTRYW | 39/40 | REIZI CETURKSNĪ | | Darba vietas valsts

  Kodus skatīt ISO valstu klasifikācijā | WSTATOR = 1,2 |
| 99 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| REGIONW | 41/42 | REIZI CETURKSNĪ | | Darba vietas reģions

  NUTS 2 | WSTATOR = 1,2 |
| 99 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| YSTARTWK | 43/46 | REIZI CETURKSNĪ | | Gads, kad persona uzsākusi darbu pie šā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona

  Ierakstīt attiecīgā gada 4 ciparu skaitli | WSTATOR = 1,2 |
| 9999 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| MSTARTWK | 47/48 | REIZI CETURKSNĪ | | Mēnesis, kad persona uzsākusi darbu pie šā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona | YSTARTWK ≠ 9999, tukšs & REFYEAR-YSTARTWK <= 2 |
| 01-12 | Ierakstīt attiecīgā mēneša kārtas numuru |
| 99 | Neattiecas (YSTARTWK = 9999, tukšs vai REFYEAR-YSTARTWK>2) |
| tukšs | Nav atbildes |
| WAYJFOUN | 49 | REIZI GADĀ | | Vai meklējot pašreizējo darbu kādā brīdī bija iesaistīts valsts nodarbinātības birojs | STAPRO = 3 & darbā ir stājies pēdējo 12 mēnešu laikā |
| 0 | Nē |
| 1 | Jā |
| 9 | STAPRO ≠ 3 vai ir uzsākusi strādāt vairāk kā pirms 1 gada |
| tukšs | Nav atbildes |
| FTPT | 50 | REIZI CETURKSNĪ | | Pilnas slodzes / pusslodzes izšķiršana | WSTATOR = 1,2 |
| 1 | Darbs pilnā slodzē |
| 2 | Darbs nepilnā slodzē |
| 9 | WSTATOR ≠ 1,2 |
| tukšs | Nav atbildes |
| FTPTREAS | 51 | REIZI GADĀ | | Iemesli darbam nepilnā slodzē

  Darbs nepilnā slodzē, ko persona ir uzņēmusies: | FTPT = 2 |
| 1 | jo persona mācās skolā vai profesionālās mācībās |
| 2 | savas slimības vai darba nespējas dēļ |
| 3 | jo rūpējas par mazgadīgiem bērniem vai pieaugušajiem, kas zaudējuši darba spējas |
| 4 | Citi personīgie un ģimenes apstākļi |
| 5 | jo nav varējusi atrast darbu pilnā slodzē |
| 6 | Citu iemeslu dēļ |
| 9 | Neattiecas (FTPT ≠ 2) |
| tukšs | Nav atbildes |
| TEMP | 52 | REIZI CETURKSNĪ | | Darba pastāvīgums | STAPRO = 3 |
| 1 | Personai ir pastāvīgs darbs vai darba līgums uz nenoteiktu laiku |
| 2 | Personai ir pagaidu darbs/ierobežota ilguma darba līgums |
| 9 | Neattiecas (STAPRO ≠ 3) |
| tukšs | Nav atbildes |
| TEMPREAS | 53 | REIZI GADĀ | | Iemesli, kāpēc personai ir pagaidu darbs/ierobežota ilguma darba līgums

  Personai ir pagaidu darbs/ierobežota ilguma darba līgums, jo: | TEMP = 2 |
| 1 | Darba līgums ir noslēgts uz mācību termiņu (mācekļi, praktikanti, zinātniskie līdzstrādnieki, utt.) |
| 2 | Persona nevarēja atrast pastāvīgu darbu |
| 3 | Persona nevēlējās pastāvīgu darbu |
| 4 | Līgums ir noslēgts uz pārbaudes laiku |
| 9 | Neattiecas (TEMP ≠ 2) |
| tukšs | Nav atbildes |
| TEMPDUR | 54 | REIZI CETURKSNĪ | | Pagaidu darba vai ierobežota ilguma darba līguma kopējais ilgums | TEMP = 2 |
| 1 | Mazāk par 1 mēnesi |
| 2 | No 1 līdz 3 mēneši |
| 3 | No 4 līdz 6 mēneši |
| 4 | No 7 līdz 12 mēneši |
| 5 | No 13 līdz 18 mēneši |
| 6 | No 19 līdz 24 mēneši |
| 7 | No 25 līdz 36 mēneši |
| 8 | Vairāk par 3 gadiem |
| 9 | Neattiecas (TEMP ≠ 2) |
| tukšs | Nav atbildes |
| TEMPAGCY | 55 | REIZI GADĀ | | Līgums ar pagaidu nodarbinātības aģentūru | STAPRO = 3 |
| 0 | Nē |
| 1 | Jā |
| 9 | Neattiecas (STAPRO ≠ 3) |
| tukšs | Nav atbildes |
| NETIPISKS DARBS |
| SHIFTWK | 56 | REIZI GADĀ | | Maiņu darbs | STAPRO = 3 |
| 1 | Persona strādā maiņu darbu |
| 3 | Persona nekad nestrādā maiņās |
| 9 | Neattiecas (STAPRO ≠ 3) |
| tukšs | Nav atbildes |
| EVENWK | 57 | REIZI GADĀ | | Darbs vakaros | WSTATOR = 1 or WSTATOR = 2 |
| 1 | Persona parasti strādā vakara stundās |
| 2 | Persona dažreiz strādā vakara stundās |
| 3 | Persona nekad nestrādā vakara stundās |
| 9 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| NIGHTWK | 58 | REIZI GADĀ | | Darbs naktīs | WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2 |
| 1 | Persona parasti strādā pa nakti |
| 2 | Persona dažreiz strādā pa nakti |
| 3 | Persona nekad nestrādā pa nakti |
| 9 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| SATWK | 59 | REIZI GADĀ | | Darbs sestdienās | WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2 |
| 1 | Persona parasti strādā sestdienās |
| 2 | Persona dažreiz strādā sestdienās |
| 3 | Persona nekad nestrādā sestdienās |
| 9 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| SUNWK | 60 | REIZI GADĀ | | Darbs svētdienās | WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2 |
| 1 | Persona parasti strādā svētdienās |
| 2 | Persona dažreiz strādā svētdienās |
| 3 | Persona nekad nestrādā svētdienās |
| 9 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| NOSTRĀDĀTĀS STUNDAS |
| HWUSUAL | 61/62 | REIZI CETURKSNĪ | | Nedēļā parasti pamatdarbā strādāto stundu skaits | WSTATOR = 1,2 |
| 00 | Parasto darba ilgumu nevar norādīt, jo strādāto stundu skaits ievērojami mainās ik nedēļu vai ik mēnesi |
| 01-98 | Pamatdarbā parasti nostrādāto stundu skaits |
| 99 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| HWACTUAL | 63/64 | REIZI CETURKSNĪ | | Pārskata nedēļā faktiski strādāto stundu skaits pamatdarbā | WSTATOR = 1,2 |
| 00 | Persona, kam ir darbs vai uzņēmējdarbība un kas pārskata nedēļā nemaz nav strādājusi pamatdarbā (WSTATOR = 2) |
| 01-98 | Pārskata nedēļā faktiski nostrādāto stundu skaits pamatdarbā |
| 99 | Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9) |
| tukšs | Nav atbildes |
| HWOVERP | 65/66 | REIZI CETURKSNĪ | | Apmaksātās virsstundas pamatdarbā pārskata nedēļā | STAPRO = 3 |
| 00-98 | Apmaksāto virsstundu skaits |
| 99 | Neattiecas (STAPRO 3) |
| tukšs | Nav atbildes |
| HWOVERPU | 67/68 | REIZI CETURKSNĪ | | Neapmaksāto virsstundu skaits pamatdarbā pārskata nedēļā | STAPRO = 3 |
| 00-98 | Neapmaksāto virsstundu skaits |
| 99 | Neattiecas (STAPRO ≠ 3) |
| tukšs | Nav atbildes |
| HOURREAS | 69/70 | REIZI CETURKSNĪ | | Galvenais iemesls kādēļ pārskata nedēļā faktiski nostrādāto stundu skaits atšķiras no personas parastā darba ilguma | HWUSUAL = 00-98 & HWACTUAL = 01-98 |
| | Persona strādāja vairāk nekā parasti sakarā ar: |
| 01 | — | mainīgu darba ilgumu (piemēram, elastīgs darba laiks) |

Nosaukums

Aile

Periodiskums

Kods

Apraksts

Filtrs/Piezīmes

DEMOGRĀFISKAIS PAMATS

HHSEQNUM

1/2

REIZI CETURKSNĪ

Kārtas numurs mājsaimniecībā (tam ir jābūt vienam un tam pašam visās apsekojuma kārtās)

visi

01-98

Divciparu kārtas numurs, ko piešķir katram mājsaimniecības loceklim

HHLINK

3

REIZI GADĀ

Radniecība ar respondentu mājsaimniecībā

HHTYPE = 1,3

1

Respondents

2

Respondenta laulātais (vai kopdzīves partneris)

3

Respondenta bērns (vai tā/tās laulātā vai kopdzīves partnera bērns)

4

Respondenta augšupējs radinieks (vai tā laulātā/ kopdzīves partnera augšupējs radinieks)

5

Cits radinieks

6

Cita respondents

9

Neattiecas (HHTYPE ≠ 1,2)

HHSPOU

4/5

REIZI GADĀ

Laulātā vai kopdzīves partnera kārtas numurs

HHTYPE = 1,3

01-98

Laulātā vai kopdzīves partnera kārtas numurs mājsaimniecībā

99

Neattiecas (persona nepieder pie privātas mājsaimniecības vai personai nav partnera, vai partneris nepieder pie šīs privātās mājsaimniecības)

HHFATH

6/7

REIZI GADĀ

Tēva kārtas numurs

HHTYPE = 1,3

01-98

Tēva kārtas numurs mājsaimniecībā

99

Neattiecas (persona nepieder pie privātas mājsaimniecības vai tēvs nepieder pie šīs privātās mājsaimniecības)

HHMOTH

8/9

REIZI GADĀ

Mātes kārtas numurs

HHTYPE = 1,3

01-98

Mātes kārtas numurs mājsaimniecībā

99

Neattiecas (persona nepieder pie privātas mājsaimniecības vai māte nepieder pie šīs privātās mājsaimniecības)

SEX

10

REIZI CETURKSNĪ

Dzimums

visi

1

Vīrietis

2

Sieviete

YEARBIR

11/14

REIZI CETURKSNĪ

Dzimšanas gads

Dzimšanas gadu ieraksta ar 4 ciparu skaitli

visi

DATEBIR

15

REIZI CETURKSNĪ

Dzimšanas datums attiecībā pret pārskata posma beigām

visi

1

Personas dzimšanas datums ir starp 1. janvāri un pārskata nedēļas beigām

2

Personas dzimšanas datums ir pēc pārskata nedēļas beigām

MARSTAT

16

REIZI GADĀ

Ģimenes stāvoklis

visi

1

Neprecējies

2

Precējies

3

Atraitnis

4

Šķīries vai juridiski dzīvo šķirti

tukšs

Nav atbildes

NATIONAL

17/18

REIZI CETURKSNĪ

Valsts piederība

Kodus skatīt ISO valstu klasifikācijā

visi

YEARESID

19/20

REIZI GADĀ

Pastāvīgās uzturēšanās gadu skaits valstī

visi

00

Dzimis šajā valstī

01-10

Uzturēšanās gadu skaits valstī, ja persona tajā ir uzturējusies no 1 līdz 10 gadiem

11

Uzturējusies valstī ilgāk par 10 gadiem

tukšs

Nav atbildes

COUNTRYB

21/22

REIZI CETURKSNĪ

Dzimšanas valsts

Kodus skatīt ISO valstu klasifikācijā

YEARESID≠00

99

Neattiecas (aile 19/20 = 00)

tukšs

Nav atbildes

PROXY

23

REIZI CETURKSNĪ

Piedalīšanās veids apsekojumā

visi no 15 gadu vecuma vai vecāki

1

Tieša piedalīšanās

2

Piedalīšanās ar cita mājsaimniecības locekļa starpniecību

9

Neattiecas (bērns jaunāks par 15 gadiem)

tukšs

Nav atbildes

DARBA STATUSS

WSTATOR

24

REIZI CETURKSNĪ

Darba statuss pārskata nedēļā

visi no 15 gadu vecuma vai vecāki

1

Pārskata nedēļas laikā ir darījis kādu darbu par atlīdzību vai peļņas nolūkā vienu stundu vai vairāk (ieskaitot ģimenē strādājošos, bet neskaitot obligātajā militārajā vai sabiedriskajā dienestā iesauktos)

2

Nav strādājis, bet ir bijis darba attiecībās vai viņam bijusi uzņēmējdarbība, kurā viņš pārskata nedēļā nav strādājis (ieskaitot ģimenē strādājošos, bet neskaitot obligātajā militārajā vai sabiedriskajā dienestā iesauktos)

3

Nav strādājis sakarā ar atlaišanu uz laiku

4

Ir bijis iesaukts obligātajā militārajā vai sabiedriskajā dienestā

5

Pārējie (15 gadu veci vai vecāki), kas pārskata nedēļā nav strādājuši un kas nav bijuši darba attiecībās vai kam nav bijis uzņēmējdarbības

9

Neattiecas (bērns jaunāks par 15 gadiem)

NOWKREAS

25/26

REIZI CETURKSNĪ

Iemesli, kādēļ nav strādājis vispār, kaut arī bijis darba attiecībās

WSTATOR = 2

00

Slikti laika apstākļi

01

Dīkstāve tehnisku vai ekonomisku iemeslu dēļ

02

Darba strīds

03

Izglītošanās skolā vai apmācība

04

Paša slimība, trauma vai īslaicīga darba nespēja

05

Grūtniecības atvaļinājums

06

Bērna kopšanas atvaļinājums

07

Brīvdienas

08

Kompensācijas atvaļinājums (sakarā ar darba laika uzkrāšanos vai līgumu par noteiktu darba stundu skaitu gadā)

09

Citi iemesli (piemēram, personiskie vai ģimenes pienākumi)

99

Neattiecas (WSTATOR = 1,3-5,9)

PAMATDARBA ATTIECĪBU RAKSTUROJUMS

STAPRO

27

REIZI CETURKSNĪ

Profesionālais statuss

WSTATOR = 1,2

1

Pašnodarbināta persona ar darbiniekiem

2

Pašnodarbināta persona bez darbiniekiem

3

Darbinieks

4

Ģimenē strādājošais

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

SIGNISAL

28

REIZI CETURKSNĪ

Pastāvīga mēnešalgas saņemšana

(WSTATOR = 2 vai 3) un NOWKREAS ≠ 04 un NOWKREAS ≠ 05 un STAPRO = 3

1

Nav bijusi līdz 3 mēnešiem ieskaitot

2

Nav bijusi ilgāk par 3 mēnešiem un saņemtā mēnešalga vai sociālais pabalsts sastāda pusi vai vairāk no mēnešalgas

3

Nav bijusi ilgāk kā 3 mēnešiem un saņemtā mēnešalga vai sociālais pabalsts sastāda mazāk kā pusi no mēnešalgas

4

Nezinu

9

Neattiecas (WSTATOR ≠ 2, 3 vai NOWKREAS = 04 un NOWKREAS = 05 vai STAPRO ≠ 3)

NACE3D

29/31

REIZI CETURKSNĪ

Vietējās vienības saimnieciskā darbība

NACE Rev. 1.1 kodēts ar 2 ciparu vai, ja iespējams, 3 ciparu līmeņa kodu

WSTATOR = 1,2

000

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

ISCO4D

32/35

REIZI CETURKSNĪ

Nodarbošanās

ISCO-88 (COM) kodēts ar 3 ciparu vai, ja iespējams, 4 ciparu līmeņa kodu

WSTATOR = 1,2

9999

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

SUPVISOR

36

REIZI GADĀ

Pārraudzības pienākumi

STAPRO = 3

1

Jā

2

Nē

9

STAPRO ≠ 3

tukšs

Nav atbildes

SIZEFIRM

37/38

REIZI GADĀ

Vietējā vienībā strādājošo personu skaits

STAPRO = 1,3,4, tukšs

01-10

Precīzs cilvēku skaits, ja tas ir starp 1 un 10

11

11 līdz 19 personas

12

20 līdz 49 personas

13

50 personas un vairāk

14

Nezinu, bet mazāk par 11 personām

15

Nezinu, bet vairāk par 10 personām

99

Neattiecas (STAPRO = 2,9)

tukšs

Nav atbildes

COUNTRYW

39/40

REIZI CETURKSNĪ

Darba vietas valsts

Kodus skatīt ISO valstu klasifikācijā

WSTATOR = 1,2

99

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

REGIONW

41/42

REIZI CETURKSNĪ

Darba vietas reģions

NUTS 2

WSTATOR = 1,2

99

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

YSTARTWK

43/46

REIZI CETURKSNĪ

Gads, kad persona uzsākusi darbu pie šā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona

Ierakstīt attiecīgā gada 4 ciparu skaitli

WSTATOR = 1,2

9999

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

MSTARTWK

47/48

REIZI CETURKSNĪ

Mēnesis, kad persona uzsākusi darbu pie šā darba devēja vai kā pašnodarbināta persona

YSTARTWK ≠ 9999, tukšs & REFYEAR-YSTARTWK <= 2

01-12

Ierakstīt attiecīgā mēneša kārtas numuru

99

Neattiecas (YSTARTWK = 9999, tukšs vai REFYEAR-YSTARTWK>2)

tukšs

Nav atbildes

WAYJFOUN

49

REIZI GADĀ

Vai meklējot pašreizējo darbu kādā brīdī bija iesaistīts valsts nodarbinātības birojs

STAPRO = 3 & darbā ir stājies pēdējo 12 mēnešu laikā

0

Nē

1

Jā

9

STAPRO ≠ 3 vai ir uzsākusi strādāt vairāk kā pirms 1 gada

tukšs

Nav atbildes

FTPT

50

REIZI CETURKSNĪ

Pilnas slodzes / pusslodzes izšķiršana

WSTATOR = 1,2

1

Darbs pilnā slodzē

2

Darbs nepilnā slodzē

9

WSTATOR ≠ 1,2

tukšs

Nav atbildes

FTPTREAS

51

REIZI GADĀ

Iemesli darbam nepilnā slodzē

Darbs nepilnā slodzē, ko persona ir uzņēmusies:

FTPT = 2

1

jo persona mācās skolā vai profesionālās mācībās

2

savas slimības vai darba nespējas dēļ

3

jo rūpējas par mazgadīgiem bērniem vai pieaugušajiem, kas zaudējuši darba spējas

4

Citi personīgie un ģimenes apstākļi

5

jo nav varējusi atrast darbu pilnā slodzē

6

Citu iemeslu dēļ

9

Neattiecas (FTPT ≠ 2)

tukšs

Nav atbildes

TEMP

52

REIZI CETURKSNĪ

Darba pastāvīgums

STAPRO = 3

1

Personai ir pastāvīgs darbs vai darba līgums uz nenoteiktu laiku

2

Personai ir pagaidu darbs/ierobežota ilguma darba līgums

9

Neattiecas (STAPRO ≠ 3)

tukšs

Nav atbildes

TEMPREAS

53

REIZI GADĀ

Iemesli, kāpēc personai ir pagaidu darbs/ierobežota ilguma darba līgums

Personai ir pagaidu darbs/ierobežota ilguma darba līgums, jo:

TEMP = 2

1

Darba līgums ir noslēgts uz mācību termiņu (mācekļi, praktikanti, zinātniskie līdzstrādnieki, utt.)

2

Persona nevarēja atrast pastāvīgu darbu

3

Persona nevēlējās pastāvīgu darbu

4

Līgums ir noslēgts uz pārbaudes laiku

9

Neattiecas (TEMP ≠ 2)

tukšs

Nav atbildes

TEMPDUR

54

REIZI CETURKSNĪ

Pagaidu darba vai ierobežota ilguma darba līguma kopējais ilgums

TEMP = 2

1

Mazāk par 1 mēnesi

2

No 1 līdz 3 mēneši

3

No 4 līdz 6 mēneši

4

No 7 līdz 12 mēneši

5

No 13 līdz 18 mēneši

6

No 19 līdz 24 mēneši

7

No 25 līdz 36 mēneši

8

Vairāk par 3 gadiem

9

Neattiecas (TEMP ≠ 2)

tukšs

Nav atbildes

TEMPAGCY

55

REIZI GADĀ

Līgums ar pagaidu nodarbinātības aģentūru

STAPRO = 3

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (STAPRO ≠ 3)

tukšs

Nav atbildes

NETIPISKS DARBS

SHIFTWK

56

REIZI GADĀ

Maiņu darbs

STAPRO = 3

1

Persona strādā maiņu darbu

3

Persona nekad nestrādā maiņās

9

Neattiecas (STAPRO ≠ 3)

tukšs

Nav atbildes

EVENWK

57

REIZI GADĀ

Darbs vakaros

WSTATOR = 1 or WSTATOR = 2

1

Persona parasti strādā vakara stundās

2

Persona dažreiz strādā vakara stundās

3

Persona nekad nestrādā vakara stundās

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

NIGHTWK

58

REIZI GADĀ

Darbs naktīs

WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2

1

Persona parasti strādā pa nakti

2

Persona dažreiz strādā pa nakti

3

Persona nekad nestrādā pa nakti

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

SATWK

59

REIZI GADĀ

Darbs sestdienās

WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2

1

Persona parasti strādā sestdienās

2

Persona dažreiz strādā sestdienās

3

Persona nekad nestrādā sestdienās

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

SUNWK

60

REIZI GADĀ

Darbs svētdienās

WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2

1

Persona parasti strādā svētdienās

2

Persona dažreiz strādā svētdienās

3

Persona nekad nestrādā svētdienās

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

NOSTRĀDĀTĀS STUNDAS

HWUSUAL

61/62

REIZI CETURKSNĪ

Nedēļā parasti pamatdarbā strādāto stundu skaits

WSTATOR = 1,2

00

Parasto darba ilgumu nevar norādīt, jo strādāto stundu skaits ievērojami mainās ik nedēļu vai ik mēnesi

01-98

Pamatdarbā parasti nostrādāto stundu skaits

99

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

HWACTUAL

63/64

REIZI CETURKSNĪ

Pārskata nedēļā faktiski strādāto stundu skaits pamatdarbā

WSTATOR = 1,2

00

Persona, kam ir darbs vai uzņēmējdarbība un kas pārskata nedēļā nemaz nav strādājusi pamatdarbā (WSTATOR = 2)

01-98

Pārskata nedēļā faktiski nostrādāto stundu skaits pamatdarbā

99

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

HWOVERP

65/66

REIZI CETURKSNĪ

Apmaksātās virsstundas pamatdarbā pārskata nedēļā

STAPRO = 3

00-98

Apmaksāto virsstundu skaits

99

Neattiecas (STAPRO 3)

tukšs

Nav atbildes

HWOVERPU

67/68

REIZI CETURKSNĪ

Neapmaksāto virsstundu skaits pamatdarbā pārskata nedēļā

STAPRO = 3

00-98

Neapmaksāto virsstundu skaits

99

Neattiecas (STAPRO ≠ 3)

tukšs

Nav atbildes

HOURREAS

69/70

REIZI CETURKSNĪ

Galvenais iemesls kādēļ pārskata nedēļā faktiski nostrādāto stundu skaits atšķiras no personas parastā darba ilguma

HWUSUAL = 00-98 & HWACTUAL = 01-98

Persona strādāja vairāk nekā parasti sakarā ar:

01

—

mainīgu darba ilgumu (piemēram, elastīgs darba laiks)

16

— virsstundām

02

— citiem iemesliem

Persona strādāja mazāk nekā parasti sakarā ar:

03

— sliktiem laika apstākļiem

04

— dīkstāvi ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ

05

— darba strīdu

06

— mācībām skolā vai profesionālām mācībām

07

| — | mainīgu darba ilgumu (piemēram, elastīgs darba laiks) |
| --- | --- |

—

mainīgu darba ilgumu (piemēram, elastīgs darba laiks)

08

— paša slimību, traumu vai pārejošu darba nespēju

09

— grūtniecības vai bērna kopšanas atvaļinājumu

10

| — | īpašu atvaļinājumu personisku vai ģimenes apstākļu dēļ |
| --- | --- |

—

īpašu atvaļinājumu personisku vai ģimenes apstākļu dēļ

11

— gadskārtējiem svētkiem

12

— banku brīvdienām

13

— darba uzsākšanu/maiņu pārskata nedēļas laikā

14

| — | darba izbeigšanu, neuzsākot jaunu darbu pārskata nedēļas laikā |
| --- | --- |

—

darba izbeigšanu, neuzsākot jaunu darbu pārskata nedēļas laikā

15

— citiem iemesliem

97

Persona, kam pārskata nedēļas laikā ir bijis parastais darba ilgums (HWUSUAL = HWACTUAL = 01-98)

98

Persona, kuras darba ilgums ievērojami mainās ik nedēļu vai ik mēnesi un kura nav uzrādījusi iemeslu atšķirībai starp faktisko un parasto darba ilgumu (HWUSUAL = 00 & HOURREAS#01-16)

99

Neattiecas (WSTATOR = 2-5,9 vai HWUSUAL = tukšs vai HWACTUAL = tukšs)

tukšs

Nav atbildes

WISHMORE

71

REIZI CETURKSNĪ

Vēlme parasti strādāt vairāk par pašreizējo stundu skaitu

(WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2)

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5, 9)

tukšs

Nav atbildes

WAYMORE

72

REIZI GADĀ

Veids kādā persona vēlētos strādāt vairāk

WISHMORE = 1

1

Stājoties papildu darbā

2

Stājoties darbā, kur jāstrādā vairāk stundu nekā pašreizējā darbā

3

Tikai pašreizējā darbā

4

Jebkurā no iepriekšminētajiem veidiem

9

Neattiecas (WISHMORE ≠ 1)

tukšs

Nav atbildes

HWWISH

73/74

REIZI CETURKSNĪ

Kopējais stundu skaits, cik persona vēlas strādāt

WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2

01-98

Kopējais vēlamais darba stundu skaits

99

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

HOMEWK

75

REIZI GADĀ

Darbs mājās

WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2

1

Persona parasti strādā mājās

2

Persona dažreiz strādā mājās

3

Persona nekad nestrādā mājās

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

LOOKOJ

76

REIZI CETURKSNĪ

Meklē citu darbu

WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2

0

Persona nemeklē citu darbu

1

Persona meklē citu darbu

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

LOOKREAS

77

REIZI GADĀ

Iemesli cita darba meklēšanai

LOOKOJ = 1

1

| — | pastāv risks vai ir skaidrs, ka persona zaudēs pašreizējo darbu |
| --- | --- |

—

pastāv risks vai ir skaidrs, ka persona zaudēs pašreizējo darbu

2

— pašreizējo darbu uzskata par pārejas darbu

3

| — | meklē papildu darbu, lai pievienotu vairāk stundu pašreizējā darba stundām |
| --- | --- |

—

meklē papildu darbu, lai pievienotu vairāk stundu pašreizējā darba stundām

4

| — | meklē darbu, kur strādātu vairāk stundu nekā pašreizējā darbā |
| --- | --- |

—

meklē darbu, kur strādātu vairāk stundu nekā pašreizējā darbā

5

| — | meklē darbu, kur strādātu mazāk stundu nekā pašreizējā darbā |
| --- | --- |

—

meklē darbu, kur strādātu mazāk stundu nekā pašreizējā darbā

6

| — | vēlas labākus darba apstākļus (piem., atalgojumu, darba vai komandējumu laiku, darba kvalitāti) |
| --- | --- |

—

vēlas labākus darba apstākļus (piem., atalgojumu, darba vai komandējumu laiku, darba kvalitāti)

7

— citi iemesli

9

— Neattiecas (LOOKOJ ≠ 1)

tukšs

Nav atbildes

SECOND JOB

EXIST2J

78

REIZI CETURKSNĪ

Vairāk nekā viena darba vai uzņēmumu esamība

WSTATOR = 1 vai WSTATOR = 2

1

Personai pārskata nedēļā bija tikai viens darbs vai uzņēmējdarbība

2

Personai pārskata nedēļā bija vairāk nekā viens darbs vai uzņēmējdarbība (kas nav darba vai uzņēmējdarbības maiņas dēļ)

9

Neattiecas (WSTATOR = 3-5,9)

tukšs

Nav atbildes

STAPRO2J

79

REIZI CETURKSNĪ

Profesionālais statuss (otrajā darbā)

EXIST2J = 2

1

Pašnodarbināta persona ar darbiniekiem

2

Pašnodarbināta persona bez darbiniekiem

3

Darbinieks

4

Ģimenē strādājošais

9

Neattiecas (EXIST2J = 1,9 tukšs)

tukšs

Nav atbildes

NACE2J2D

80/81

REIZI CETURKSNĪ

Vietējās vienības saimnieciskā darbība (otrā darbā)

NACE Rev. 1.1

EXIST2J = 2

00

Neattiecas (EXIST2J = 1,9,tukšs)

tukšs

Nav atbildes

HWACTUA2

82/83

REIZI CETURKSNĪ

Pārskata nedēļā faktiski strādāto stundu skaits otrā darbā

EXIST2J = 2

00

Persona otrā darbā pārskata nedēļā nav strādājusi

01-98

Pārskata nedēļas laikā faktiski strādāto stundu skaits otrā darbā

99

Neattiecas (EXIST2J = 1,9, tukšs)

tukšs

Nav atbildes

NENODARBINĀTAS PERSONAS IEPRIEKŠĒJĀ DARBA PIEREDZE

EXISTPR

84

REIZI CETURKSNĪ

Iepriekšējās darba pieredzes esamība

WSTATOR = 3-5

0

Persona nekad nav nodarbināta (izteikti gadījuma rakstura darbu, piemēram, darbu brīvdienās, obligāto militāro vai sabiedrisko dienestu neuzskata par nodarbinātību)

1

Personai ir bijis darbs (izteikti gadījuma rakstura darbu, piemēram, darbu brīvdienās, obligāto militāro vai sabiedrisko dienestu neuzskata par nodarbinātību)

9

Neattiecas (WSTATOR = 1,2 vai 9)

tukšs

Nav atbildes

YEARPR

85/88

REIZI CETURKSNĪ

Gads, kurā persona pēdējo reizi strādājusi

Ieraksta gadu, kurā persona pēdējo reizi ir strādājusi, ar 4 ciparu skaitli

EXISTPR = 1

9999

Neattiecas (EXISTPR = 0, 9, tukšs)

tukšs

Nav atbildes

MONTHPR

89/90

REIZI CETURKSNĪ

Mēnesis, kurā persona pēdējo reizi strādājusi

YEARPR 9999, tukšs & REFYEAR-YEARPR <= 2

01-12

Ieraksta mēneša numuru, kurā persona pēdējo reizi ir strādājusi

99

Neattiecas (YEARPR = 9999, tukšs or REFYEAR-YEARPR>2)

tukšs

Nav atbildes

LEAVREAS

91/92

REIZI GADĀ

Pēdējā darba vai uzņēmējdarbības atstāšanas galvenais iemesls

EXISTPR = 1 un REFYEAR-YEARPR<8

00

Atlaišana vai štatu samazināšana

01

Beidzies darbs, kas bijis ierobežotu laiku

02

Persona rūpējas par bērniem vai pieaugušajiem, kas zaudējuši darba spējas

03

Citi personiskie vai ģimenes apstākļi

04

Paša slimība vai darba nespēja

05

Izglītošanās vai mācības

06

Priekšlaicīga pensionēšanās

07

Parasta pensionēšanās

08

Obligātais militārais vai sabiedriskais dienests

09

Citi iemesli

99

Neattiecas (EXISTPR = 0, 9, tukšs, vai EXISTPR = 1 un nav strādājis pēdējos 8 gadus)

tukšs

Nav atbildes

STAPROPR

93

REIZI CETURKSNĪ tikai, ja ir strādājis pēdējos 12 mēnešus REIZI GADĀ citādi

Profesionālais statuss pēdējā darbā

EXISTPR = 1 un REFYEAR-YEARPR<8

1

Pašnodarbināta persona ar darbiniekiem

2

Pašnodarbināta persona bez darbiniekiem

3

Darbinieks

4

Ģimenē strādājošais

9

Neattiecas (EXISTPR = 0, 9, tukšs, vai EXISTPR = 1 Un nav strādājis pēdējos 8 gadus)

tukšs

Nav atbildes

NACEPR2D

94/95

REIZI CETURKSNĪ, ja ir strādājis pēdējos 12 mēnešus REIZI GADĀ citādi

Vietējās vienības, kurā persona pēdējoreiz strādājusi, saimnieciskā darbība

EXISTPR = 1 un REFYEAR-YEARPR<8

NACE Rev. 1.1

00

Neattiecas (EXISTPR = 0, 9, tukšs, vai EXISTPR = 1 un nav strādājis pēdējos 8 gadus)

tukšs

Nav atbildes

ISCOPR3D

96/98

REIZI CETURKSNĪ ja ir strādājis pēdējos 12 mēnešus, REIZI GADĀ citādi

Amats pēdējā darba vietā

ISCO-88 (COM)

EXISTPR = 1 un REFYEAR-YEARPR<8

999

Neattiecas (EXISTPR = 0, 9, tukšs, vai EXISTPR = 1 strādājis pēdējos astoņus gadus)

tukšs

Nav atbildes

DARBA MEKLĒŠANA

SEEKWORK

99

REIZI CETURKSNĪ

Darba meklēšana iepriekšējo četru nedēļu laikā

(WSTATOR = 3-5 vai SIGNISAL = 3) un vecums<75

1

Persona jau ir atradusi darbu, kas sāksies ne vēlāk kā 3 mēnešu laikā

2

Persona jau ir atradusi darbu, kas sāksies ilgāk kā pēc 3 mēnešiem un citu darbu nemeklē

3

Persona nemeklē darbu un nav atradusi darbu, kas sāksies kaut kad vēlāk

4

Persona meklē darbu

9

Neattiecas (WSTATOR = 1, 2 vai 9 un SIGNISAL ≠ 3) vai vecums vienāds vai lielāks par 75

SEEKREAS

100

REIZI GADĀ

Iemesli, kādēļ persona nemeklē darbu

Persona nemeklē darbu:

SEEKWORK = 3

1

| — | jo gaida aicinājumu atgriezties darbā (personas, kas atbrīvotas uz laiku) |
| --- | --- |

—

jo gaida aicinājumu atgriezties darbā (personas, kas atbrīvotas uz laiku)

2

— sakarā ar paša slimību vai darba nespēju

3

| — | rūpējas par bērniem vai pieaugušajiem, kas zaudējuši darba spējas |
| --- | --- |

—

rūpējas par bērniem vai pieaugušajiem, kas zaudējuši darba spējas

4

— citu personisko vai ģimenes apstākļu dēļ

5

| — | sakarā ar mācībām skolā vai profesionālām mācībām |
| --- | --- |

—

sakarā ar mācībām skolā vai profesionālām mācībām

6

— sakarā ar pensionēšanos

7

— uzskata, ka darbs nav pieejams

8

— citu iemeslu dēļ

9

Neattiecas (SEEKWORK ≠ 3)

tukšs

Nav atbildes

SEEKTYPE

101

REIZI CETURKSNĪ

Meklējamā (vai atrastā) darba veids

SEEKWORK = 1, 2, 4 vai LOOKOJ = 1

Meklējamā darba (SEEKWORK = 1, 2 atrastā darba veids) ir:

1

Kā pašnodarbinātai personai

Kā darbiniekam:

2

| — | un meklē tikai darbu pilnā slodzē (vai tas jau ir atrasts) |
| --- | --- |

—

un meklē tikai darbu pilnā slodzē (vai tas jau ir atrasts)

3

| — | un meklē darbu pilnā slodzē, bet, ja tas nav pieejams, uzņemsies darbu nepilnā slodzē |
| --- | --- |

—

un meklē darbu pilnā slodzē, bet, ja tas nav pieejams, uzņemsies darbu nepilnā slodzē

4

| — | un meklē darbu nepilnā slodzē, bet, ja tas nav pieejams, uzņemsies darbu pilnā slodzē |
| --- | --- |

—

un meklē darbu nepilnā slodzē, bet, ja tas nav pieejams, uzņemsies darbu pilnā slodzē

5

| — | un meklē tikai darbu nepilnā slodzē (vai tas jau ir atrasts) |
| --- | --- |

—

un meklē tikai darbu nepilnā slodzē (vai tas jau ir atrasts)

6

| — | un persona nav norādījusi, vai meklē darbu pilnā vai nepilnā slodzē (vai tas jau ir atrasts) |
| --- | --- |

—

un persona nav norādījusi, vai meklē darbu pilnā vai nepilnā slodzē (vai tas jau ir atrasts)

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 3 vai LOOKOJ=0, tukšs)

Tukšs

Nav atbildes

SEEKDUR

102

REIZI CETURKSNĪ

Darba meklējumu ilgums

SEEKWORK = 1, 4 vai LOOKOJ = 1

0

Meklējumi vēl nav sākti

1

Mazāk par 1 mēnesi

2

1-2 mēneši

3

3-5 mēneši

4

6-11 mēneši

5

12-17 mēneši

6

18-23 mēneši

7

24-47 mēneši

8

4 gadi un ilgāk

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 2, 3 vai LOOKOJ = 0, tukšs)

Tukšs

Nav atbildes

METODES, KAS LIETOTAS DARBA MEKLĒŠANAI PĒDĒJO ČETRU NEDĒĻU LAIKĀ

METHODA

103

REIZI CETURKSNĪ

Vērsusies valsts nodarbinātības birojā, lai atrastu darbu

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ=0,tukšs)

METHODB

104

REIZI CETURKSNĪ

Vērsusies privātā nodarbinātības aģentūrā, lai atrastu darbu

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0, tukšs)

METHODC

105

REIZI CETURKSNĪ

Tieši vērsusies pie darba devējiem

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0, tukšs)

METHODD

106

REIZI CETURKSNĪ

Jautājusi draugiem, radiem, arodbiedrībām u. c.

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODE

107

REIZI CETURKSNĪ

Ievietojusi sludinājumus laikrakstos vai žurnālos vai atbildējusi uz sludinājumiem

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODF

108

REIZI CETURKSNĪ

Pētījusi darba piedāvājumus laikrakstos vai žurnālos

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODG

109

REIZI CETURKSNĪ

Piedalījās pārbaudījumā, intervijā vai eksāmenā

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODH

110

REIZI CETURKSNĪ

Meklējusi zemi, telpas vai aprīkojumu

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODI

111

REIZI CETURKSNĪ

Kārtoja atļaujas, licences, finanšu līdzekļus

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODJ

112

REIZI CETURKSNĪ

Gaidījusi darba pieteikuma rezultātus

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODK

113

REIZI CETURKSNĪ

Gaidījusi uzaicinājumu no valsts nodarbinātības biroja

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODL

114

REIZI CETURKSNĪ

Gaidījusi konkursa rezultātus darbam valsts sektorā

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

METHODM

115

REIZI CETURKSNĪ

Citas izmantotās metodes

SEEKWORK = 4 vai LOOKOJ = 1

0

Nē

1

Jā

9

Neattiecas (WSTATOR = 9 vai SEEKWORK = 1-3 vai LOOKOJ = 0,tukšs)

WANTWORK

116

REIZI CETURKSNĪ

Tādas personas vēlēšanās strādāt, kura nemeklē darbu

Persona nemeklē darbu:

SEEKWORK = 3

1

— bet tomēr vēlētos strādāt

2

— un nevēlas strādāt

9

Neattiecas (SEEKWORK ≠ 3)

Tukšs

Nav atbildes

AVAILBLE

117

REIZI CETURKSNĪ

Iespējas sākt strādāt divu nedēļu laikā

SEEKWORK = 1, 4 vai WANTWORK = 1, tukšs vai WISHMORE=1 vai SIGNISAL = 3

Ja darbu atrastu tūlīt:

1

Persona varētu sākt darbu tūlīt (2 nedēļu laikā)

2

Persona nevarētu sākt darbu tūlīt (2 nedēļu laikā)

9

Neattiecas (SEEKWORK ≠ 1 un SEEKWORK ≠ 4 un WANTWORK ≠ 1 un WANTWORK ≠ tukšs un WISHMORE ≠ 1 un SIGNISAL ≠ 3)

AVAIREAS

118

REIZI GADĀ

Iemesli, kādēļ persona nevar sākt darbu 2 nedēļu laikā

Persona nevar sākt strādāt tūlīt (2 nedēļu laikā), jo:

AVAILBLE = 2

1

— viņam/viņai ir jāpabeidz izglītošanās vai mācības

2

| — | jo viņam/viņai ir jābeidz obligātais militārais vai sabiedriskais dienests |
| --- | --- |

—

jo viņam/viņai ir jābeidz obligātais militārais vai sabiedriskais dienests

3

| — | jo viņš/viņa nevar atstāt pašreizējo darbu divu nedēļu laikā pēc atlūguma iesniegšanas iepriekšējās paziņošanas termiņa dēļ |
| --- | --- |

—

jo viņš/viņa nevar atstāt pašreizējo darbu divu nedēļu laikā pēc atlūguma iesniegšanas iepriekšējās paziņošanas termiņa dēļ

4

| — | personisku vai ģimenes apstākļu dēļ (tai skaitā grūtniecības laiks) |
| --- | --- |

—

personisku vai ģimenes apstākļu dēļ (tai skaitā grūtniecības laiks)

5

— sakarā ar paša slimību vai darba nespēju

6

— citu iemeslu dēļ

9

Neattiecas (AVAILBLE ≠ 2)

tukšs

Nav atbildes

PRESEEK

119

REIZI GADĀ

Stāvoklis tieši pirms tam, kad persona sākusi meklēt darbu (vai gaidījusi jaunā darba sākšanos)

SEEKWORK = 1, 2, 4

1

Persona strādāja (t.sk. mācekļi un praktikanti)

2

Personai bija pilna laika mācībās skolā (izņemot mācekļus un praktikantus)

3

Persona bija iesaukta obligātajā militārajā vai sabiedriskajā dienestā

4

Persona bija mājas/ģimenes pienākumi

5

Citi iemesli (piemēram, pensionēšanās)

9

Neattiecas (SEEKWORK = 3, 9)

tukšs

Nav atbildes

NEEDCARE

120

REIZI GADĀ

Vajadzība pēc aprūpes iestādēm

Persona nemeklē darbu vai strādā nepilnas slodzes darbu, jo:

FTPTREAS = 3 vai SEEKREAS = 3

1

nav pieejami piemēroti bērnu aprūpes pakalpojumi vai tos nevar atļauties

2

nav pieejami piemēroti slimu, nespējīgu vai vecu cilvēku aprūpes pakalpojumi vai tos nevar atļauties

3

nav pieejami piemēroti aprūpes pakalpojumi gan bērniem, gan slimiem, nespējīgiem vai veciem cilvēkiem vai tos nevar atļauties

4

Aprūpes pakalpojumu esamība neiespaido personas lēmumu strādāt nepilnas slodzes darbu vai nemeklēt darbu

9

Neattiecas (FTPTREAS ≠ 3 un SEEKREAS ≠ 3)

Tukšs

Nav atbildes

REGISTER

121

REIZI GADĀ

Reģistrēšanās valsts nodarbinātības birojā

visi vecumā no 15 līdz 74 gadu

1

Persona ir reģistrēta valsts nodarbinātības birojā un saņem pabalstu vai palīdzību

2

Persona ir reģistrēta valsts nodarbinātības birojā, bet nesaņem pabalstu vai palīdzību

3

Persona nav reģistrēta valsts nodarbinātības birojā, bet saņem pabalstu vai palīdzību

4

Persona nav reģistrēta valsts nodarbinātības birojā un nesaņem pabalstu vai palīdzību

9

Neattiecas (persona jaunāka par 15 gadiem un vecāka par 75 gadiem)

tukšs

Nav atbildes

PAMATDARBA STATUSS

MAINSTAT

(nav obligāti)

122

REIZI GADĀ

Pamatstatuss

visi no 15 gadu vecuma

1

Strādā nekvalificētā vai kvalificētā darbā, to skaitā neatalgotu darbu ģimenes uzņēmumā vai saimniecībā, ietverot mācekļa laiku vai atalgotu praksi u. c.

2

Bezdarbnieks

3

Skolēns, students, paaugstina kvalifikāciju, iegūst neapmaksātu darba pieredzi

4

Pensijā vai priekšlaicīgā pensijā vai ir pārtraukta uzņēmējdarbība

5

Pastāvīgi darba nespējīgs

6

Atrodas obligātajā militārajā dienestā

7

Veic mājas darbus

8

Cita neaktīva persona

9

Neattiecas (bērnam ir mazāk par 15 gadiem)

tukšs

Nav atbildes

IZGLĪTĪBA UN APMĀCĪBA

EDUCSTAT

123

REIZI CETURKSNĪ

Students vai māceklis, kas pēdējo četru nedēļu laikā ieguva izglītību vai atradās mācībās

visi no 15 gadu vecuma

1

Bija students vai māceklis

3

Persona saņem izglītību, bet pašreiz atrodas brīvdienās

2

Nav students vai māceklis

9

Neattiecas (bērnam ir mazāk par 15 gadiem)

tukšs

Nav atbildes

EDUCLEVL

124

REIZI CETURKSNĪ

Izglītības vai mācību līmenis

EDUCSTAT = 1 vai 3

1

ISCED 1

2

ISCED 2

3

ISCED 3

4

ISCED 4

5

ISCED 5

6

ISCED 6

9

Neattiecas (EDUCSTAT = 2, 9, tukšs)

tukšs

Nav atbildes

EDUCFILD

(nav obligāti)

125/127

REIZI GADĀ

Šīs izglītības vai mācību joma

EDUCSTAT = 1 vai 3 un EDUCLEVL = 3 līdz 6

000

Vispārējās programmas

100

Pedagogu sagatavošana un izglītības zinātne

200

Humanitārās zinātnes, valodas, māksla

222

Svešvalodas

300

Sociālās zinātnes, uzņēmējdarbība, jurisprudence

400

Zinātne, matemātika un datorzinības

420

Zinātnes par dzīvību (ieskaitot bioloģiju un zinātnes par apkārtējo vidi)

440

Eksaktās dabas zinātnes (ieskaitot fiziku, ķīmiju un Zemes zinātnes)

460

Matemātika un statistika

481

Datorzinātnes

482

Datoru lietošana

500

Inženierzinātnes, ražošana un būvniecība

600

Lauksaimniecība un veterinārija

700

Veselība un labklājība

800

Pakalpojumi

900

Nezināms

999

Neattiecas (EDUCSTAT = 2, 9, tukšs vai EDUCLEVL ≠ (3 līdz 6))

tukšs

Nav atbildes

COURATT

128

REIZI CETURKSNĪ

Vai pēdējo četru nedēļu laikā jūs apmeklējāt kādus kursus, seminārus, konferences vai ņēmāt privātstundas vai norādījumus, kas neietilpst regulārajā izglītības sistēmā (še turpmāk mācību programmu darbības)

Visi no 15 gadu vecuma

1

Jā

2

Nē

9

Neattiecas (bērnam ir mazāk par 15 gadiem)

tukšs

Nav atbildes

COURLEN

129/131

REIZI CETURKSNĪ

Visu mācību programmu darbību kopējais stundu skaits pēdējās četrās nedēļās

COURATT = 1

3 skaitļi

Stundu skaits

999

Neattiecas (COURATT = 2, 9, tukšs)

tukšs

Nav atbildes

COURPURP

(nav obligāti)

132

REIZI GADĀ

Pēdējās mācību programmas darbības jomas

COURATT = 1

1

Pamatā attiecas uz darbu (profesionālā)

2

Pamatā personīga/sociāla

9

Neattiecas (COURATT = 2, 9, tukšs)

tukšs

Nav atbildes

COURFILD

(nav obligāti)

133/135

REIZI GADĀ

Pēdējās mācību programmas darbības joma

COURATT = 1

000

Vispārējās programmas

100

Pedagogu sagatavošana un izglītības zinātne

200

Humanitārās zinātnes, valodas, māksla

222

Svešvalodas

300

Sociālās zinātnes, uzņēmējdarbība, jurisprudence

400

Zinātne, matemātika un datorzinības

420

Zinātnes par dzīvību (ieskaitot bioloģiju un zinātnes par apkārtējo vidi)

440

Eksaktās dabas zinātnes (ieskaitot fiziku, ķīmiju un Zemes zinātnes)

460

Matemātika un statistika

481

Datorzinātnes

482

Datoru lietošana

500

Inženierzinātnes, ražošana un būvniecība

600

Lauksaimniecība un veterinārija

700

Veselība un labklājība

800

Pakalpojumi

900

Nezināma

999

Neattiecas (COURATT = 2, 9, tukšs)

tukšs

Nav atbildes

COURWORH

(nav obligāti)

136

REIZI GADĀ

Vai pēdējā mācību programmas darbība notika apmaksāto darba stundu laikā?

COURATT = 1

1

Tikai apmaksāto darba stundu laikā

2

Galvenokārt apmaksāto darba stundu laikā

3

Galvenokārt ārpus apmaksātā darba laika

4

Tikai ārpus apmaksātā darba laika

5

Šajā laikā nestrādā

9

Neattiecas (COURATT = 2, 9, tukšs)

tukšs

Nav atbildes

HATLEVEL

137/138

REIZI CETURKSNĪ

Augstākais sekmīgi pabeigtās izglītības vai mācību līmenis

Visi no 15 gadu vecuma

00

Oficiālas izglītības nav vai ir zem ISCED 1

11

ISCED 1

21

ISCED 2

22

ISCED 3c (mazāk par diviem gadiem)

31

ISCED 3c (divi gadi vai ilgāk)

32

ISCED 3 a, b

30

ISCED 3 (neizšķirot iespējams a, b vai c , 2 g+)

41

ISCED 4a, b

42

ISCED 4c

43

ISCED 4 (neizšķirot iespējams a, b vai c)

51

ISCED 5b

52

ISCED 5a

60

ISCED 6

99

Neattiecas (bērns jaunāks par 15 gadiem)

Tukšs

Nav atbildes

HATFIELD

139/141

REIZI GADĀ

Augstākās sekmīgi pabeigtās izglītības vai mācību joma

HATLEVEL = 22 līdz 60

000

Vispārējās programmas

100

Pedagogu sagatavošana un izglītības zinātne

200

Humanitārās zinātnes, valodas, māksla

222

Svešvalodas

300

Sociālās zinātnes, uzņēmējdarbība, jurisprudence

400

Zinātne, matemātika un datorzinības

420

Zinātnes par dzīvību (ieskaitot bioloģiju un zinātnes par apkārtējo vidi)

440

Eksaktās dabas zinātnes (ieskaitot fiziku, ķīmiju un Zemes zinātnes)

460

Matemātika un statistika

481

Datorzinātnes

482

Datoru lietošana

500

Inženierzinātnes, ražošana un būvniecība

600

Lauksaimniecība un veterinārija

700

Veselība un labklājība

800

Pakalpojumi

900

Nezināms

999

Neattiecas (HATLEVEL = 00, 11, 21, 99, Tukšs)

tukšs

Nav atbildes

HATYEAR

142/145

REIZI GADĀ

Gads, kurā ir sekmīgi pabeigts augstākās izglītības vai mācību līmenis

Gadu, kurā ir sekmīgi pabeigts augstākās izglītības vai mācību līmenis, ieraksta ar 4 ciparu skaitli

visi no 15 gadu vecuma

9999

Neattiecas (bērns jaunāks par 15 gadiem)

tukšs

Nav atbildes

SITUĀCIJA VIENU GADU PIRMS APSEKOJUMA

WSTAT1Y

146

REIZI GADĀ

Situācija attiecībā uz darbību vienu gadu pirms apsekojuma

visi no 15 gadu vecuma

1

Strādājis nekvalificētu vai kvalificētu darbu, to skaitā neatalgotu darbu ģimenes uzņēmumā vai saimniecībā, ietverot mācekļa laiku vai atalgotu praksi u. c.

2

Bezdarbnieks

3

Skolēns, students, tālākas mācības, iegūst neapmaksātu darba pieredzi

4

Pensijā vai ir priekšlaicīgā pensijā vai ir pārtraukta uzņēmējdarbība

5

Pastāvīgi darba nespējīgs

6

Atrodas obligātajā militārajā dienestā

7

Veicis mājas darbus

8

Cita neaktīva persona

9

Neattiecas (bērns jaunāks par 15 gadiem)

tukšs

Nav atbildes

STAPRO1Y

147

REIZI GADĀ

Profesionālais statuss vienu gadu pirms atsekojuma

WSTAT1Y = 1

1

Pašnodarbināta persona ar darbiniekiem

2

Pašnodarbināta persona bez darbiniekiem

3

Darbinieks

4

Ģimenē strādājošais

9

Neattiecas (WSTAT1Y ≠ 1)

tukšs

Nav atbildes

NACE1Y2D

148/149

REIZI GADĀ

Tās vietējās vienības saimnieciskā darbība, kurā persona strādājusi vienu gadu pirms apsekojuma

NACE Rev. 1.1

WSTAT1Y = 1

00

Neattiecas (WSTAT1Y ≠ 1)

tukšs

Nav atbildes

COUNTR1Y

150/151

REIZI GADĀ

Pastāvīgās dzīvesvietas valsts gadu pirms apsekojuma

Kodus skatīt ISO valstu klasifikācijā

Visi no 1 gada vecuma

99

Neattiecas (bērns jaunāks par 1 gadu)

tukšs

Nav atbildes

REGION1Y

152/153

REIZI GADĀ

Pastāvīgās dzīvesvietas reģions gadu pirms apsekojuma

NUTS 2

Visi no 1 gada vecuma

99

Neattiecas (persona, kura ir mainījusi pastāvīgās dzīvesvietas valsti vai bērns jaunāks par vienu gadu)

tukšs

Nav atbildes

IENĀKUMI

INCMON

(nav obligāti)

Var iesniegt ar 18 mēnešu aizkavēšanos

154/161

REIZI GADĀ

Mēneša izpeļņa (pēc nodokļiem) pamatdarbā

STAPRO=3

00000000-99999998

Mēneša izpeļņa (pēc nodokļiem) pamatdarbā, ieskaitot ikmēneša piemaksas, ieraksta ar 8 ciparu skaitli (valsts valūtā)

99999999

Neattiecas (STAPRO ≠ 3)

tukšs

Nav atbildes

TEHNISKI DATI SAISTĪBĀ AR INTERVIJU

REFYEAR

162/165

REIZI CETURKSNĪ

Apsekojuma gads

Gada pēdējie 4 cipari

STAPRO = 3

REFWEEK

166/167

REIZI CETURKSNĪ

Pārskata nedēļa

Nedēļas numurs no pirmdienas līdz svētdienai

visi

INTWEEK

168/169

REIZI CETURKSNĪ

Intervijas nedēļa

Nedēļas numurs no pirmdienas līdz svētdienai

visi

COUNTRY

170/171

REIZI CETURKSNĪ

Valsts

Kodus skatīt ISO valstu klasifikācijā

visi

REGION

172/173

REIZI CETURKSNĪ

Mājsaimniecības reģions

NUTS 2

visi

DEGURBA

174

REIZI CETURKSNĪ

Urbanizācijas līmenis

NUTS 2

visi

1

Blīvi apdzīvots apgabals

2

Vidēji apdzīvots apgabals

3

Mazapdzīvots apgabals

HHNUM

175/180

REIZI CETURKSNĪ

Mājsaimniecības sērijas numurs

Sēriju numurus piešķir valsts statistikas iestādes un saglabājas nemainīgi visās apsekojuma kārtās.

Ierakstiem, kas attiecas uz dažādiem tās pašas mājsaimniecības locekļiem, ir tas pats sērijas numurs

visi

HHTYPE

181

REIZI CETURKSNĪ

Mājsaimniecības veids

visi

1

Persona dzīvo privātā mājsaimniecībā (vai pastāvīgi viesnīcā) un ir apsekota šajā mājsaimniecībā

2

Persona dzīvo kādā iestādē un ir apsekota šajā iestādē

3

Persona dzīvo kādā iestādē, bet tiek apsekota šajā privātajā mājsaimniecībā

4

Persona dzīvo citā privātā mājsaimniecībā dalībvalsts teritorijā, bet ir apsekota savā sākotnējā mājsaimniecībā

HHINST

182

REIZI CETURKSNĪ

Iestādes veids

HHTYPE = 2,3

1

Mācību iestāde

2

Slimnīca

3

Cita labklājības iestāde

4

Reliģiskā iestāde (nav jau iekļauta 1-3)

5

Darbinieku viesnīcas, strādnieku mītnes būvlaukumos, studentu viesnīcas, augstskolu dzīvojamās telpas u. c.

6

Militāra iestāde

7

Cita (piemēram, cietums)

9

Neattiecas (HHTYPE = 1,4)

tukšs

Nav atbildes

COEFFY

183/188

REIZI GADĀ

Gada vērtēšanas koeficients

visi

0000-9999

Ailē 183-186 ir veseli skaitļi

00-99

Ailē 187-188 ir decimāldaļas

COEFFQ

189/194

REIZI CETURKSNĪ

Ceturkšņa vērtēšanas koeficients

visi

0000-9999

Ailē 189-192 ir veseli skaitļi

00-99

Ailē 193-194 ir decimāldaļas

COEFFH

195/200

REIZI GADĀ

Ceturkšņa vērtēšanas koeficients mājsaimniecības raksturojuma izlasei personu izlases gadījumā)

visi

0000-9999

Ailē 195-198 ir veseli skaitļi

00-99

Ailē 199-200 ir decimāldaļas

INTWAVE

201

REIZI CETURKSNĪ

Kārtējā apsekojuma secības numurs

visi

1-8

Kārtas secības numurs

INTQUEST

202

REIZI CETURKSNĪ

Izmantotā anketa

visi

1

Tikai galvenie mainīgie lielumi

2

Visa anketa

---

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/61 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/61

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 431/2005

(2005. gada 16. marts),

ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1518/2003 attiecībā uz izvešanas atļauju izdošanas datumiem cūkgaļas nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2759/75 par cūkgaļas tirgus kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 3. panta 3. punktam Komisijas 2003. gada 28. augusta Regulā (EK) Nr. 1518/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai cūkgaļas nozarē (2), izvešanas atļaujas izdod nākamajā trešdienā pēc tās nedēļas, kuras laikā atļaujas pieteikumi tika iesniegti, ja Komisija pēc šā laika posma beigām nav veikusi nevienu no īpašajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 3. panta 3. punktam Komisijas 2003. gada 28. augusta Regulā (EK) Nr. 1518/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai cūkgaļas nozarē (2), izvešanas atļaujas izdod nākamajā trešdienā pēc tās nedēļas, kuras laikā atļaujas pieteikumi tika iesniegti, ja Komisija pēc šā laika posma beigām nav veikusi nevienu no īpašajiem pasākumiem.

| (2) | Ņemot vērā valsts svētkus 2005. gadā un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, laikposms starp pieteikumu iesniegšanas dienu un atļauju izdošanas dienu būs pārāk īss, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus pārvaldi. Attiecīgi šis laikposms ir jāpagarina. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā valsts svētkus 2005. gadā un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, laikposms starp pieteikumu iesniegšanas dienu un atļauju izdošanas dienu būs pārāk īss, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus pārvaldi. Attiecīgi šis laikposms ir jāpagarina.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1518/2003 3. panta 3. punkta, 2005. gadā atļaujas izdod saskaņā ar šīs regulas pielikumā norādītajiem datumiem.

Šo atkāpi piemēro, ja pirms minētajiem izdošanas datumiem nav veikts neviens no Regulas (EK) Nr. 1518/2003 3. panta 4. punktā minētajiem īpašajiem pasākumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1365/2000 (OV L 156, 29.6.2000., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 217, 29.8.2003., 35. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1361/2004 (OV L 253, 29.7.2004., 9. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Atļaujas pieteikumu iesniegšanas periods | Izdošanas datums |
| --- | --- |
| No 2005. gada 21. līdz 25. martam | 2005. gada 31. marts |
| No 2005. gada 2. līdz 6. maijam | 2005. gada 12. maijs |
| No 2005. gada 9. līdz 13. maijam | 2005. gada 19. maijs |
| No 2005. gada 8. līdz 12. augustam | 2005. gada 18. augusts |
| No 2005. gada 24. līdz 28. oktobrim | 2005. gada 4. novembris |
| No 2005. gada 19. līdz 23.decembrim | 2005. gada 29. decembris |

Atļaujas pieteikumu iesniegšanas periods

Izdošanas datums

No 2005. gada 21. līdz 25. martam

2005. gada 31. marts

No 2005. gada 2. līdz 6. maijam

2005. gada 12. maijs

No 2005. gada 9. līdz 13. maijam

2005. gada 19. maijs

No 2005. gada 8. līdz 12. augustam

2005. gada 18. augusts

No 2005. gada 24. līdz 28. oktobrim

2005. gada 4. novembris

No 2005. gada 19. līdz 23.decembrim

2005. gada 29. decembris

---

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/63

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 432/2005

(2005. gada 16. marts),

ar ko 2005. gadam paredz atkāpi no Regulas (EK) Nr. 596/2004 un (EK) Nr. 633/2004 attiecībā uz izvešanas atļauju izdošanas datumiem olu un mājputnu gaļas nozarē

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2771/75 par olu tirgus kopīgo organizāciju (1), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes 1975. gada 29. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2777/75 par mājputnu gaļas tirgus kopīgo organizāciju (2), un jo īpaši tās 3. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Atbilstīgi 3. panta 3. punktam Komisijas Regulā (EK) Nr. 596/2004 (3) un 3. panta 3. punktam Komisijas Regulā (EK) Nr. 633/2004 (4) ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai olu un mājputnu gaļas nozarē, izvešanas atļaujas izdod nākamajā trešdienā pēc tās nedēļas, kuras laikā atļaujas pieteikumi tika iesniegti, ja Komisija pēc šā laika posma beigām nav veikusi nevienu no īpašajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Atbilstīgi 3. panta 3. punktam Komisijas Regulā (EK) Nr. 596/2004 (3) un 3. panta 3. punktam Komisijas Regulā (EK) Nr. 633/2004 (4) ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus izvešanas atļauju sistēmas īstenošanai olu un mājputnu gaļas nozarē, izvešanas atļaujas izdod nākamajā trešdienā pēc tās nedēļas, kuras laikā atļaujas pieteikumi tika iesniegti, ja Komisija pēc šā laika posma beigām nav veikusi nevienu no īpašajiem pasākumiem.

| (2) | Ņemot vērā valsts svētkus 2005. gadā un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, laikposms starp pieteikumu iesniegšanas dienu un atļauju izdošanas dienu būs pārāk īss, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus pārvaldi. Attiecīgi šis laikposms ir jāpagarina. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā valsts svētkus 2005. gadā un to, ka Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis šo svētku laikā iznāks neregulāri, laikposms starp pieteikumu iesniegšanas dienu un atļauju izdošanas dienu būs pārāk īss, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus pārvaldi. Attiecīgi šis laikposms ir jāpagarina.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Mājputnu gaļas un olu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 596/2004 3. panta 3. punkta un Regulas (EK) Nr. 633/2004 3. panta 3. punkta, 2005. gadā atļaujas izdod saskaņā ar šīs regulas pielikumā norādītajiem datumiem.

Šo atkāpi piemēro, ja pirms minētajiem izdošanas datumiem nav veikts neviens no Regulas (EK) Nr. 596/2004 3. panta 4. punktā un Regulas (EK) Nr. 633/2004 3. panta 4. punktā minētajiem īpašajiem pasākumiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 282, 1.11.1975., 49. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 282, 1.11.1975., 77. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003.

2

(3)  OV L 94, 31.3.2004., 33. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1475/2004 (OV L 271, 19.8.2004.).

3

(4)  OV L 100, 6.4.2004., 8. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1498/2004 (OV L 275, 25.8.2004.).

4

---

PIELIKUMS

| Atļaujas pieteikumu iesniegšanas periods | Izdošanas datums |
| --- | --- |
| No 2005. gada 21. līdz 25. martam | 2005. gada 31. marts |
| No 2005. gada 2. līdz 6. maijam | 2005. gada 12. maijs |
| No 2005. gada 9. līdz 13. maijam | 2005. gada 19. maijs |
| No 2005. gada 8. līdz 12. augustam | 2005. gada 18. augusts |
| No 2005. gada 24. līdz 28. oktobrim | 2005. gada 4. novembris |
| No 2005. gada 19. līdz 23. decembrim | 2005. gada 29. decembris |

Atļaujas pieteikumu iesniegšanas periods

Izdošanas datums

No 2005. gada 21. līdz 25. martam

2005. gada 31. marts

No 2005. gada 2. līdz 6. maijam

2005. gada 12. maijs

No 2005. gada 9. līdz 13. maijam

2005. gada 19. maijs

No 2005. gada 8. līdz 12. augustam

2005. gada 18. augusts

No 2005. gada 24. līdz 28. oktobrim

2005. gada 4. novembris

No 2005. gada 19. līdz 23. decembrim

2005. gada 29. decembris

---

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/65 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/65

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 433/2005

(2005. gada 16. marts),

ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1966. gada 22. septembra Regulu Nr. 136/66/EEK par taukvielu tirgu kopējo organizāciju (1), un jo īpaši tās 3. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. pantu gadījumos, kad Kopienas cenas pārsniedz pasaules cenas, starpību starp šīm cenām var segt ar eksporta kompensāciju, eksportējot olīveļļu uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. pantu gadījumos, kad Kopienas cenas pārsniedz pasaules cenas, starpību starp šīm cenām var segt ar eksporta kompensāciju, eksportējot olīveļļu uz trešām valstīm.

| (2) | Sīki izstrādāti noteikumi olīveļļas eksporta kompensāciju noteikšanai un piešķiršanai noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 616/72 (2). |
| --- | --- |

(2)

Sīki izstrādāti noteikumi olīveļļas eksporta kompensāciju noteikšanai un piešķiršanai noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 616/72 (2).

| (3) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punktu kompensācijai ir jābūt vienādai visā Kopienā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punktu kompensācijai ir jābūt vienādai visā Kopienā.

| (4) | Atbilstīgi Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 4. punktam kompensāciju par olīveļļu nosaka, ņemot vērā esošo situāciju un nākotnes perspektīvas attiecībā uz olīveļļas cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī olīveļļas cenas pasaules tirgū. Tomēr gadījumos, kad situācija pasaules tirgū liedz noteikt visizdevīgākās olīveļļas cenas, var ņemt vērā galveno konkurējošo augu eļļu cenu pasaules tirgū un reģistrēto starpību starp šīm cenām un olīveļļas cenām atsauces laikposmā. Kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt starpību starp olīveļļas cenām Kopienā un pasaules tirgū, kas, kur nepieciešams, ir koriģēta, lai ņemtu vērā izmaksas, kas ir saistītas ar produktu eksportu pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 4. punktam kompensāciju par olīveļļu nosaka, ņemot vērā esošo situāciju un nākotnes perspektīvas attiecībā uz olīveļļas cenām un resursiem Kopienas tirgū, kā arī olīveļļas cenas pasaules tirgū. Tomēr gadījumos, kad situācija pasaules tirgū liedz noteikt visizdevīgākās olīveļļas cenas, var ņemt vērā galveno konkurējošo augu eļļu cenu pasaules tirgū un reģistrēto starpību starp šīm cenām un olīveļļas cenām atsauces laikposmā. Kompensācijas apjoms nedrīkst pārsniegt starpību starp olīveļļas cenām Kopienā un pasaules tirgū, kas, kur nepieciešams, ir koriģēta, lai ņemtu vērā izmaksas, kas ir saistītas ar produktu eksportu pasaules tirgū.

| (5) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta trešā ievilkuma b) apakšpunktu var izlemt par kompensācijas noteikšanu konkursa kārtībā. Konkursa procedūrai jāattiecas uz kompensācijas apjomu, un tā var attiekties uz konkrētām galamērķa valstīm, daudzumiem, īpašībām un iepakojumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta trešā ievilkuma b) apakšpunktu var izlemt par kompensācijas noteikšanu konkursa kārtībā. Konkursa procedūrai jāattiecas uz kompensācijas apjomu, un tā var attiekties uz konkrētām galamērķa valstīm, daudzumiem, īpašībām un iepakojumu.

| (6) | Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta otro ievilkumu kompensācija par olīveļļu var būt dažāda, atkarībā no galamērķa, gadījumos, kad to prasa situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas Nr. 136/66/EEK 3. panta 3. punkta otro ievilkumu kompensācija par olīveļļu var būt dažāda, atkarībā no galamērķa, gadījumos, kad to prasa situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības.

| (7) | Kompensācijas ir jānosaka vismaz reizi mēnesī. Vajadzības gadījumā kompensācijas var mainīt šajā laikposmā. |
| --- | --- |

(7)

Kompensācijas ir jānosaka vismaz reizi mēnesī. Vajadzības gadījumā kompensācijas var mainīt šajā laikposmā.

| (8) | Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai olīveļļas tirgū un jo īpaši olīveļļas cenām Kopienā un trešo valstu tirgos, kompensācija ir jānosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

(8)

Piemērojot iepriekš izklāstītos noteikumus pašreizējai situācijai olīveļļas tirgū un jo īpaši olīveļļas cenām Kopienā un trešo valstu tirgos, kompensācija ir jānosaka saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un taukvielu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eļļas un taukvielu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Eksporta kompensācijas par Regulas Nr. 136/66/EEK 1. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem produktiem nosaka saskaņā ar pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 17. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 16. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV 172, 30.9.1966., 3025/66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 865/2004 (OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp.).

1

(2)  OV L 78, 31.3.1972., 1. lpp. Regluā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2962/77 (OV L 348, 30.12.1977., 53. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 16. martsa regulai, ar ko nosaka olīveļļas eksporta kompensācijas

| Produkta kods | Galamērķis | Mērvienība | Kompensācijas apjoms |
| --- | --- | --- | --- |
| 1509 10 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 10 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1509 90 00 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9100 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 1510 00 90 9900 | A00 | EUR/100 kg | 0,00 |
| NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).
  Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). |

Produkta kods

Galamērķis

Mērvienība

Kompensācijas apjoms

1509 10 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 10 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1509 90 00 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9100

A00

EUR/100 kg

0,00

1510 00 90 9900

A00

EUR/100 kg

0,00

NB: Produktu kodi, kā arī A sērijas galamērķa kodi ir noteikti grozītajā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24.12.1987., 1. lpp.).

Galamērķa ciparu kodi ir noteikti Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.).

---

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Komisija

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/67 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/67

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 25. februāris),

ar kuru groza Lēmumu 94/140/EK, ar ko izveido Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevēju komiteju

(2005/223/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 94/140/EK (1) tiek izveidota Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevēja komiteja (turpmāk – “Komiteja”), kuras pienākums ir sniegt padomus jautājumos saistībā ar krāpšanas un nelikumību novēršanu un attiecīgu saukšanu pie atbildības, kā arī jautājumos saistībā ar sadarbību dalībvalstu starpā un sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju šajā jomā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 94/140/EK (1) tiek izveidota Krāpšanas novēršanas koordinēšanas padomdevēja komiteja (turpmāk – “Komiteja”), kuras pienākums ir sniegt padomus jautājumos saistībā ar krāpšanas un nelikumību novēršanu un attiecīgu saukšanu pie atbildības, kā arī jautājumos saistībā ar sadarbību dalībvalstu starpā un sadarbību starp dalībvalstīm un Komisiju šajā jomā.

| (2) | Kopš Komitejas izveides Kopienas pasākumi tās finanšu interešu tiesiskai aizsardzībai tika būtiski paplašināti un nostiprināti, jo īpaši ar pasākumiem tiesību aktu veidā un organizatoriskām izmaiņām Komisijā. |
| --- | --- |

(2)

Kopš Komitejas izveides Kopienas pasākumi tās finanšu interešu tiesiskai aizsardzībai tika būtiski paplašināti un nostiprināti, jo īpaši ar pasākumiem tiesību aktu veidā un organizatoriskām izmaiņām Komisijā.

| (3) | Tādējādi ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (2) tika pieņemti vispārīgi noteikumi, ar kuriem definē, ko nozīmē pārkāpums, un nosaka attiecīgos administratīvos pasākumus un sodus finanšu interešu aizsardzības jomā, kā arī ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (3) tika pieņemti īpaši noteikumi, ko piemēro Kopienas visās darbības jomās un kas attiecas uz Komisijas veiktajām administratīvajām pārbaudēm un apskatēm uz vietas. |
| --- | --- |

(3)

Tādējādi ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (2) tika pieņemti vispārīgi noteikumi, ar kuriem definē, ko nozīmē pārkāpums, un nosaka attiecīgos administratīvos pasākumus un sodus finanšu interešu aizsardzības jomā, kā arī ar Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (3) tika pieņemti īpaši noteikumi, ko piemēro Kopienas visās darbības jomās un kas attiecas uz Komisijas veiktajām administratīvajām pārbaudēm un apskatēm uz vietas.

| (4) | Ar Amsterdamas Līgumu EK Līgumam pievienotais 280. pants deva jaunu institucionālu satvaru cīņā pret krāpšanu. Jaunajā dokumentā jo īpaši paredzētas Kopienas un dalībvalstu savstarpēji dalītas pilnvaras un cieša un regulāra sadarbība starp kompetentajām iestādēm dalībvalstīs un Komisiju nolūkā aizsargāt Kopienu finanšu intereses. |
| --- | --- |

(4)

Ar Amsterdamas Līgumu EK Līgumam pievienotais 280. pants deva jaunu institucionālu satvaru cīņā pret krāpšanu. Jaunajā dokumentā jo īpaši paredzētas Kopienas un dalībvalstu savstarpēji dalītas pilnvaras un cieša un regulāra sadarbība starp kompetentajām iestādēm dalībvalstīs un Komisiju nolūkā aizsargāt Kopienu finanšu intereses.

| (5) | Ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (4) Komisijā tika izveidots Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš ir atbildīgs par administratīvās izmeklēšanas veikšanu, lai cīnītos pret krāpšanu; birojs ir atbildīgs par visām darbībām, kas attiecas uz Kopienas interešu aizsardzību pret nelikumīgu rīcību, kas var būt pamatā administratīvai izskatīšanai vai krimināllietai. |
| --- | --- |

(5)

Ar Komisijas Lēmumu 1999/352/EK, EOTK, Euratom (4) Komisijā tika izveidots Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), kurš ir atbildīgs par administratīvās izmeklēšanas veikšanu, lai cīnītos pret krāpšanu; birojs ir atbildīgs par visām darbībām, kas attiecas uz Kopienas interešu aizsardzību pret nelikumīgu rīcību, kas var būt pamatā administratīvai izskatīšanai vai krimināllietai.

| (6) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (5) un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (6) tika noteikts Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) tiesiskais satvars, jo īpaši, tam nosakot par pienākumu nodrošināt sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisiju nolūkā koordinēt darbības, kas paredz Kopienas finanšu interešu aizsardzību pret krāpšanu. |
| --- | --- |

(6)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (5) un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (6) tika noteikts Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) tiesiskais satvars, jo īpaši, tam nosakot par pienākumu nodrošināt sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisiju nolūkā koordinēt darbības, kas paredz Kopienas finanšu interešu aizsardzību pret krāpšanu.

| (7) | Euro aizsardzībai pret viltošanu ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2001 (7) tika organizēta cieša un regulāra sadarbība, īpaši starp valsts iestādēm un Komisiju, kuras uzdevums ir ar attiecīgās konsultatīvās komitejas palīdzību nodrošināt Eiropas vienotās valūtas vispārēju aizsardzību. Ar Padomes Lēmumu 2001/923/EK (8) Komisijai uzdots par pienākumu pārvaldīt un īstenot sadarbībā ar dalībvalstīm Kopienas apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programma). |
| --- | --- |

(7)

Euro aizsardzībai pret viltošanu ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1338/2001 (7) tika organizēta cieša un regulāra sadarbība, īpaši starp valsts iestādēm un Komisiju, kuras uzdevums ir ar attiecīgās konsultatīvās komitejas palīdzību nodrošināt Eiropas vienotās valūtas vispārēju aizsardzību. Ar Padomes Lēmumu 2001/923/EK (8) Komisijai uzdots par pienākumu pārvaldīt un īstenot sadarbībā ar dalībvalstīm Kopienas apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programma).

| (8) | Ņemot vērā šos jaunos Kopienas tiesību aktu virzienus un Komitejas horizontālo darbību, ir jāpielāgo šīs Komitejas padomdevējas kompetences un dalībvalstu pārstāvēšana tajā, kur attiecīgās valsts kompetentajām iestādēm jāspēj palīdzēt dalībvalstu pārstāvjiem. Lai nodrošinātu Komitejas darbu fleksibilitāti, ir jāparedz iespēja veidot nozaru darba grupas. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā šos jaunos Kopienas tiesību aktu virzienus un Komitejas horizontālo darbību, ir jāpielāgo šīs Komitejas padomdevējas kompetences un dalībvalstu pārstāvēšana tajā, kur attiecīgās valsts kompetentajām iestādēm jāspēj palīdzēt dalībvalstu pārstāvjiem. Lai nodrošinātu Komitejas darbu fleksibilitāti, ir jāparedz iespēja veidot nozaru darba grupas.

| (9) | Attiecīgi ir jāgroza Lēmums 94/140/EK, |
| --- | --- |

(9)

Attiecīgi ir jāgroza Lēmums 94/140/EK,

IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.

1. pants

Lēmumu 94/140/EK groza šādi:

| 1) | Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šo:
  “1.   Komisija var lūgt Komitejai padomu jautājumos saistībā ar krāpšanas un nelikumību novēršanu un attiecīgu saukšanu pie atbildības un par jebkuru nelikumīgu darbību, kas skar Kopienas finanšu intereses, kā arī jautājumos saistībā ar sadarbību dalībvalstu kompetento iestāžu starpā un sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisiju, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, kā arī lai labāk organizētu ciešu un regulāru sadarbību starp kompetentajām iestādēm cīņā pret krāpšanu.
  Komisija var lūgt Komitejai padomu jautājumos saistībā ar darbībām Kopienas finanšu interešu saglabāšanai, euro monētu un banknošu aizsardzībai pret viltošanu.
  Tāpat Komisija var lūgt Komitejai padomu visos jautājumos saistībā ar Kopienas finanšu interešu tiesisku aizsardzību, tostarp ar policijas un tiesu darbību sadarbības un attīstības jautājumos cīņā pret krāpšanu.” |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 2. panta 1. punktu aizstāj ar šo:

“1.   Komisija var lūgt Komitejai padomu jautājumos saistībā ar krāpšanas un nelikumību novēršanu un attiecīgu saukšanu pie atbildības un par jebkuru nelikumīgu darbību, kas skar Kopienas finanšu intereses, kā arī jautājumos saistībā ar sadarbību dalībvalstu kompetento iestāžu starpā un sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm un Komisiju, lai aizsargātu Kopienas finanšu intereses, kā arī lai labāk organizētu ciešu un regulāru sadarbību starp kompetentajām iestādēm cīņā pret krāpšanu.

Komisija var lūgt Komitejai padomu jautājumos saistībā ar darbībām Kopienas finanšu interešu saglabāšanai, euro monētu un banknošu aizsardzībai pret viltošanu.

Tāpat Komisija var lūgt Komitejai padomu visos jautājumos saistībā ar Kopienas finanšu interešu tiesisku aizsardzību, tostarp ar policijas un tiesu darbību sadarbības un attīstības jautājumos cīņā pret krāpšanu.”

| 2) | 3. pantu groza šādi:






  a) | 3. panta 1. punktu aizstāj ar šo:
  “1.   Komitejā ir divi pārstāvji no katras dalībvalsts; tiem var palīdzēt divi valsts attiecīgo kompetento iestāžu pārstāvji.”; |
| --- | --- | --- |

2)

3. pantu groza šādi:

a)

3. panta 1. punktu aizstāj ar šo:

“1.   Komitejā ir divi pārstāvji no katras dalībvalsts; tiem var palīdzēt divi valsts attiecīgo kompetento iestāžu pārstāvji.”;

| b) | 3. panta 3. punktu aizstāj ar šo:
  “3.   Saskaņojot ar Komisiju, Komiteja var veidot darba grupas, lai atvieglotu to darbību tādās nozarēs, kas ir tās kompetencē.
  Komisija nodrošina Komitejai sekretariāta darbību.” |
| --- | --- |

b)

3. panta 3. punktu aizstāj ar šo:

“3.   Saskaņojot ar Komisiju, Komiteja var veidot darba grupas, lai atvieglotu to darbību tādās nozarēs, kas ir tās kompetencē.

Komisija nodrošina Komitejai sekretariāta darbību.”

| 3) | 6. pantā atsauci uz Līguma 214. pantu aizstāj ar atsauci uz Līguma 287. pantu. |
| --- | --- |

3)

6. pantā atsauci uz Līguma 214. pantu aizstāj ar atsauci uz Līguma 287. pantu.

2. pants

Šīs lēmums stājas spēkā tā publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 25. februārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Siim KALLAS

---

(1)  OV L 61, 4.3.1994., 27. lpp.

1

(2)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

2

(3)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

3

(4)  OV L 136, 31.5.1999., 20. lpp.

4

(5)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

5

(6)  OV L 136, 31.5.1999., 8. lpp.

6

(7)  OV L 181, 4.7.2001., 6. lpp.

7

(8)  OV L 339, 21.12.2001., 50. lpp.

8

---

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/69 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/69

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 14. marts),

ar ko groza Lēmumu 2003/136/EK attiecībā uz plāna izbeigšanu par savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri Luksemburgā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 589)

(Autentisks ir vienīgi teksts franču valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/224/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra kontrolei (1), un jo īpaši tās 16. panta 1. punktu un 20. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | 2001. gadā savvaļas cūku populācijā Luksemburgā tika apstiprināta saslimšana ar klasisko cūku mēri. |
| --- | --- |

(1)

2001. gadā savvaļas cūku populācijā Luksemburgā tika apstiprināta saslimšana ar klasisko cūku mēri.

| (2) | Komisijas 2003. gada 27. februāra Lēmums 2003/136/EK, ar ko apstiprina klasiskā cūku mēra izskaušanas plānu un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri Luksemburgā (2), tika pieņemts kā viens no pasākumiem klasiskā cūku mēra apkarošanai. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas 2003. gada 27. februāra Lēmums 2003/136/EK, ar ko apstiprina klasiskā cūku mēra izskaušanas plānu un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri Luksemburgā (2), tika pieņemts kā viens no pasākumiem klasiskā cūku mēra apkarošanai.

| (3) | Luksemburga ir iesniegusi informāciju, kas liecina, ka situācija ar klasisko cūku mēri savvaļas cūku populācijā Luksemburgā ir ievērojami uzlabojusies un ka apstiprinātais savvaļas cūku vakcinācijas plāns pret klasisko cūku mēri vairs nav jāpielieto. |
| --- | --- |

(3)

Luksemburga ir iesniegusi informāciju, kas liecina, ka situācija ar klasisko cūku mēri savvaļas cūku populācijā Luksemburgā ir ievērojami uzlabojusies un ka apstiprinātais savvaļas cūku vakcinācijas plāns pret klasisko cūku mēri vairs nav jāpielieto.

| (4) | Tāpēc jāgroza Lēmums 2003/136/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc jāgroza Lēmums 2003/136/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2003/136/EK groza šādi:

| 1. | Lēmuma 2. pantu svītro. |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 2. pantu svītro.

| 2. | Lēmuma 3. pantu aizstāj ar šo:
  “3. pants
  Luksemburga nodrošina, ka normatīvie un administratīvie akti 1. pantā minēto plānu īstenošanai stājas spēkā lēmuma pielikumā minētajos apgabalos.” |
| --- | --- |

2.

Lēmuma 3. pantu aizstāj ar šo:

“3. pants

Luksemburga nodrošina, ka normatīvie un administratīvie akti 1. pantā minēto plānu īstenošanai stājas spēkā lēmuma pielikumā minētajos apgabalos.”

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai un Luksemburgas Lielhercogistei.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 53, 28.2.2003., 52. lpp.

2

---

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/70

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 14. marts),

ar ko labo Lēmumu 2003/526/EK attiecībā uz klasiskā cūku mēra kontroles pasākumiem Francijā, Luksemburgā, Slovākijā un Vācijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 600)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/225/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1990. gada 26. jūnija Direktīvu 90/425/EEK par veterinārajām un zootehniskajām pārbaudēm, kas piemērojamas dažu dzīvu dzīvnieku un produktu Kopienas iekšējā tirdzniecībā iekšējā tirgus izveidei (1), un jo īpaši tās 10. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Reaģējot uz klasiskā cūku mēra uzliesmojumiem atsevišķās dalībvalstīs, Komisija 2003. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu 2003/526/EK par aizsardzības pasākumiem pret klasiskā cūku mēra izplatīšanos Francijā, Luksemburgā, Slovākijā un Vācijā (2). Ar šo lēmumu tika ieviesti atsevišķi papildu pasākumi klasiskā cūku mēra izplatības kontrolei. |
| --- | --- |

(1)

Reaģējot uz klasiskā cūku mēra uzliesmojumiem atsevišķās dalībvalstīs, Komisija 2003. gada 18. jūlijā pieņēma Lēmumu 2003/526/EK par aizsardzības pasākumiem pret klasiskā cūku mēra izplatīšanos Francijā, Luksemburgā, Slovākijā un Vācijā (2). Ar šo lēmumu tika ieviesti atsevišķi papildu pasākumi klasiskā cūku mēra izplatības kontrolei.

| (2) | Atsevišķās Reinzemes-Pfalcas teritorijās Vācijā, Moselle departamentā Francijā un Luksemburgā situācija ar klasisko cūku mēri ir ievērojami uzlabojusies. Tas pats attiecināms arī uz Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom rajonu veterinārās un pārtikas pārvaldes teritorijām un Púchov rajonu Slovākijā. Tāpēc Lēmuma 2003/526/EK noteikumi attiecībā uz šiem apgabaliem vairs nav piemērojami. |
| --- | --- |

(2)

Atsevišķās Reinzemes-Pfalcas teritorijās Vācijā, Moselle departamentā Francijā un Luksemburgā situācija ar klasisko cūku mēri ir ievērojami uzlabojusies. Tas pats attiecināms arī uz Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom rajonu veterinārās un pārtikas pārvaldes teritorijām un Púchov rajonu Slovākijā. Tāpēc Lēmuma 2003/526/EK noteikumi attiecībā uz šiem apgabaliem vairs nav piemērojami.

| (3) | Ņemot vērā vispārējo situāciju ar klasisko cūku mēri citos Francijas, Slovākijas un Vācijas apgabalos, ir lietderīgi pagarināt Lēmuma 2003/526/EK spēkā esamību. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā vispārējo situāciju ar klasisko cūku mēri citos Francijas, Slovākijas un Vācijas apgabalos, ir lietderīgi pagarināt Lēmuma 2003/526/EK spēkā esamību.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/526/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2003/526/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2003/526/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 11. pantā vārdus “2005. gada 30. aprīlis” aizstāj ar vārdiem “2006. gada 30. aprīlis”. |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 11. pantā vārdus “2005. gada 30. aprīlis” aizstāj ar vārdiem “2006. gada 30. aprīlis”.

| 2) | Pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

2)

Pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 224, 18.8.1990., 29. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002., 14. lpp.).

1

(2)  OV L 183, 22.7.2003., 46. lpp. Lēmums grozīts ar Lēmumu 2004/831/EK (OV L 359, 4.12.2004., 61. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

I DAĻA

Francijas un Vācijas apgabali, kas minēti 2., 3., 5., 6., 7. un 8. pantā

| 1. | Vācija: Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē






  a) | Kreise – Bad Dürkheim, Donnersbergkreis un Südliche Weinstraße; |
| --- | --- | --- |

1.

Vācija: Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē

a)

Kreise – Bad Dürkheim, Donnersbergkreis un Südliche Weinstraße;

| b) | pilsētas – Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens un Kaiserslautern; |
| --- | --- |

b)

pilsētas – Speyer, Landau, Neustadt an der Weinstraße, Pirmasens un Kaiserslautern;

| c) | Kreis Alzey-Worms – apdzīvotās vietas Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim un Alzey; |
| --- | --- |

c)

Kreis Alzey-Worms – apdzīvotās vietas Stein-Bockenheim, Wonsheim, Siefersheim, Wöllstein, Gumbsheim, Eckelsheim, Wendelsheim, Nieder-Wiesen, Nack, Erbes-Büdesheim, Flonheim, Bornheim, Lonsheim, Bermershein vor der Höhe, Albig, Bechenheim, Offenheim, Mauchenheim, Freimersheim, Wahlheim, Kettenheim, Esselborn, Dintesheim, Flomborn, Eppelsheim, Ober-Flörsheim, Hangen-Weisheim, Gundersheim, Bermersheim, Gundheim, Framersheim, Gau-Heppenheim, Monsheim un Alzey;

| d) | Kreis Bad Kreuznach – apdzīvotās vietas Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg un Bad Kreuznach; |
| --- | --- |

d)

Kreis Bad Kreuznach – apdzīvotās vietas Becherbach, Reiffelbach, Schmittweiler, Callbach, Meisenheim, Breitenheim, Rehborn, Lettweiler, Abtweiler, Raumbach, Bad Sobernheim, Odernheim a. Glan, Staudernheim, Oberhausen a. d. Nahe, Duchroth, Hallgarten, Feilbingert, Hochstätten, Niederhausen, Norheim, Bad Münster a. Stein-Ebernburg, Altenbamberg, Traisen, Fürfeld, Tiefenthal, Neu-Bamberg, Frei-Laubersheim, Hackenheim, Volxheim, Pleitersheim, Pfaffen-Schwabenheim, Biebelsheim, Guldental, Bretzenheim, Langenlonsheim, Laubenheim, Dorsheim, Rümmelsheim, Windesheim, Stromberg, Waldlaubersheim, Warmsroth, Schweppenhausen, Eckenroth, Roth, Boos, Hüffelsheim, Schloßböckelheim, Rüdesheim, Weinsheim, Oberstreit, Waldböckelheim, Mandel, Hargesheim, Roxheim, Gutenberg un Bad Kreuznach;

| e) | Kreis Germersheim – pašvaldības Lingenfeld, Bellheim un Germersheim; |
| --- | --- |

e)

Kreis Germersheim – pašvaldības Lingenfeld, Bellheim un Germersheim;

| f) | Kreis Kaizerslautern – pašvaldības Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl un Bruchmühlbach-Miesau, apdzīvotās vietas Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden un Kottweiler-Schwanden; |
| --- | --- |

f)

Kreis Kaizerslautern – pašvaldības Weilerbach, Otterbach, Otterberg, Enkenbach-Alsenborn, Hochspeyer, Kaiserslautern-Süd, Landstuhl un Bruchmühlbach-Miesau, apdzīvotās vietas Ramstein-Miesenbach, Hütschenhausen, Steinwenden un Kottweiler-Schwanden;

| g) | Kreis Kusel – apdzīvotās vietas Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a. d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach un Bosenbach; |
| --- | --- |

g)

Kreis Kusel – apdzīvotās vietas Odenbach, Adenbach, Cronenberg, Ginsweiler, Hohenöllen, Lohnweiler, Heinzenhausen, Nussbach, Reipoltskirchen, Hefersweiler, Relsberg, Einöllen, Oberweiler-Tiefenbach, Wolfstein, Kreimbach-Kaulbach, Rutsweiler a. d. Lauter, Rothselberg, Jettenbach un Bosenbach;

| h) | Rhein-Pfalz-Kreis – pašvaldības Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg un Altrip; |
| --- | --- |

h)

Rhein-Pfalz-Kreis – pašvaldības Dudenhofen, Waldsee, Böhl-Iggelheim, Schifferstadt, Römerberg un Altrip;

| i) | Kreis Südwestpfalz – pašvaldības Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land un Thaleischweiler-Fröschen, apdzīvotās vietas Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben un Knopp-Labach. |
| --- | --- |

i)

Kreis Südwestpfalz – pašvaldības Waldfischbach-Burgalben, Rodalben, Hauenstein, Dahner-Felsenland, Pirmasens-Land un Thaleischweiler-Fröschen, apdzīvotās vietas Schmitshausen, Herschberg, Schauerberg, Weselberg, Obernheim-Kirchenarnbach, Hettenhausen, Saalstadt, Wallhalben un Knopp-Labach.

| 2. | Francijā:

  Bas-Rhine un Moselle departamenta teritorija,






  — | kas atrodas uz rietumiem no autoceļa D 264 no robežas ar Vāciju pie Wissembourg līdz Soultz sous forêts, uz ziemeļiem no autoceļa D 28 no Soultz sous forêts līdz Reichshoffen (apgabalā ir iekļauta visa Reichshoffen pašvaldības teritorija), uz austrumiem no autoceļa D 62 no Reichshoffen līdz Bitche un tad uz austrumiem no autoceļa D 35 no Bitche līdz robežai ar Vāciju (Ohrenthal), uz dienvidiem no robežas ar Vāciju no Ohrenthal līdz Wissembourg un |
| --- | --- | --- |

2.

Francijā:

Bas-Rhine un Moselle departamenta teritorija,

—

kas atrodas uz rietumiem no autoceļa D 264 no robežas ar Vāciju pie Wissembourg līdz Soultz sous forêts, uz ziemeļiem no autoceļa D 28 no Soultz sous forêts līdz Reichshoffen (apgabalā ir iekļauta visa Reichshoffen pašvaldības teritorija), uz austrumiem no autoceļa D 62 no Reichshoffen līdz Bitche un tad uz austrumiem no autoceļa D 35 no Bitche līdz robežai ar Vāciju (Ohrenthal), uz dienvidiem no robežas ar Vāciju no Ohrenthal līdz Wissembourg un

| — | Surbourg un Offwiller pašvaldību un Mouterhouse un Ingwiller valsts mežu teritorijas. |
| --- | --- |

—

Surbourg un Offwiller pašvaldību un Mouterhouse un Ingwiller valsts mežu teritorijas.

II DAĻA

Slovākijas apgabali, kas minēti 2., 3., 5., 7. un 8. pantā

Rajonu veterinārās un pārtikas pārvalžu (DVFA) teritorijas Trnava (kas ietver Piešťany, Hlohovec un Trnava rajonu), Trenčín (kas ietver Trenčín un Bánovce nad Bebravou rajonu), Prievidza (kas ietver Prievidza un Partizánske rajonu), Púchov (tikai Ilava rajons), Žiar nad Hronom (kas ietver Žiar nad Hronom, Žarnovica un Banská Štiavnica rajonu), Zvolen (kas ietver Zvolen, Krupina un Detva rajonu), Banská Bystrica (kas ietver Banská Bystrica un Brezno rajonu), Lučenec (kas ietver Lučenec un Poltár rajonu) un Veľký Krtíš.”

---

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/72

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 14. marts),

ar ko groza Lēmumu 2005/59/EK attiecībā uz apgabaliem Slovākijā, kuros jāīsteno plāni par klasiskā cūku mēra apkarošanu savvaļas cūkām un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 601)

(Autentisks ir tikai teksts slovaku valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/226/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/89/EK par Kopienas pasākumiem klasiskā cūku mēra izskaušanai (1), un jo īpaši tās 16. panta 1. punktu un 20. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisija pieņēma 2005. gada 26. janvāra Komisijas Lēmumu 2005/59/EK, ar ko apstiprina plānus par klasiskā cūku mēra izskaušanu savvaļas cūkām un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri Slovākijā (2) kā vienu no šīs slimības apkarošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisija pieņēma 2005. gada 26. janvāra Komisijas Lēmumu 2005/59/EK, ar ko apstiprina plānus par klasiskā cūku mēra izskaušanu savvaļas cūkām un savvaļas cūku ārkārtas vakcināciju pret klasisko cūku mēri Slovākijā (2) kā vienu no šīs slimības apkarošanas pasākumiem.

| (2) | Slovākijas varas iestādes ir informējušas Komisiju par slimības attīstību savvaļas cūku populācijā pēdējā laikā. Šī informācija norāda, ka klasiskais cūku mēris savvaļas cūku populācijā ir sekmīgi izskausts Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom un Púchov rajona veterinārās un pārtikas pārvaldes teritorijās un ka apstiprinātais slimības izskaušanas plāns uz tām vairs nav attiecināms. Saskaņā ar epidemioloģisko informāciju vakcinācijas plāns ir jāpaplašina, iekļaujot tajā savvaļas cūku vakcināciju pret klasisko cūku mēri Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica un Banská Štiavnica rajonos. |
| --- | --- |

(2)

Slovākijas varas iestādes ir informējušas Komisiju par slimības attīstību savvaļas cūku populācijā pēdējā laikā. Šī informācija norāda, ka klasiskais cūku mēris savvaļas cūku populācijā ir sekmīgi izskausts Levice, Nitra, Topoľčany, Nové Mesto nad Váhom un Púchov rajona veterinārās un pārtikas pārvaldes teritorijās un ka apstiprinātais slimības izskaušanas plāns uz tām vairs nav attiecināms. Saskaņā ar epidemioloģisko informāciju vakcinācijas plāns ir jāpaplašina, iekļaujot tajā savvaļas cūku vakcināciju pret klasisko cūku mēri Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica un Banská Štiavnica rajonos.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/59/EK. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums 2005/59/EK.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2005/59/EK pielikumu aizstāj ar tekstu, kas iekļauts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Slovākijas Republikai.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

---

(1)  OV L 316, 1.12.2001., 5. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

1

(2)  OV L 24, 27.1.2005., 46. lpp.

2

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

1.   Apgabali, kuros ir jāīsteno slimības izskaušanas plāns

Rajonu veterinārās un pārtikas pārvalžu (DVFA) teritorijas Trnava (kas ietver Piešťany, Hlohovec un Trnava rajonus), Trenčín (kas ietver Trenčín un Bánovce nad Bebravou rajonus), Prievidza (kas ietver Prievidza un Partizánske rajonus), Púchov (tikai Ilava rajons), Žiar nad Hronom (kas ietver Žiar nad Hronom, Žarnovica un Banská Štiavnica rajonus), Zvolen (kas ietver Zvolen, Krupina un Detva rajonus), Banská Bystrica (kas ietver Banská Bystrica un Brezno rajonus), Lučenec (kas ietver Lučenec un Poltár rajonus) un Veľký Krtíš.

2.   Apgabali, kuros ir jāīsteno ārkārtas vakcinācijas plāns

Trenčín, Bánovce nad Bebravou, Prievidza, Partizánske, Zvolen, Krupina, Detva, Veľký Krtíš, Lučenec, Poltár, Ilava, Žiar nad Hronom, Žarnovica un Banská Štiavnica rajonu teritorija.”

---

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu

| 17.3.2005 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 71/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2005

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 71/74

---

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA 2005/227/KĀDP

(2005. gada 16. marts),

ar ko atjauno pasākumus, atbalstot sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai pilnvaru ieviešanu (ICTY)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 15. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2004. gada 30. martā ir pieņēmusi Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, atbalstot sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai pilnvaru ieviešanu (ICTY) (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2004. gada 30. martā ir pieņēmusi Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP, ar kuru atjauno pasākumus, atbalstot sekmīgu Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai pilnvaru ieviešanu (ICTY) (1).

| (2) | Padome 2005. gada 31. janvārī ir pieņēmusi Lēmumu 2005/83/KĀDP (2), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP, aizstājot Kopējās nostājas pielikumā iekļauto personu sarakstu ar minētā lēmuma pielikumā iekļauto sarakstu. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2005. gada 31. janvārī ir pieņēmusi Lēmumu 2005/83/KĀDP (2), ar ko īsteno Kopējo nostāju 2004/293/KĀDP, aizstājot Kopējās nostājas pielikumā iekļauto personu sarakstu ar minētā lēmuma pielikumā iekļauto sarakstu.

| (3) | Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP spēkā esamības termiņš beidzas 2005. gada 30. martā. |
| --- | --- |

(3)

Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP spēkā esamības termiņš beidzas 2005. gada 30. martā.

| (4) | Padome uzskata par vajadzīgu Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP spēkā esamības termiņu pagarināt vēl par 12 mēnešiem, |
| --- | --- |

(4)

Padome uzskata par vajadzīgu Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP spēkā esamības termiņu pagarināt vēl par 12 mēnešiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO NOSTĀJU.

1. pants

Ar šo Kopējās nostājas 2004/293/KĀDP, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2005/83/KĀDP, spēkā esamības termiņu pagarina par divpadsmit mēnešiem.

2. pants

Šī Kopējā nostāja stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

3. pants

Šo Kopējo nostāju publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 16. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

---

(1)  OV L 94, 31.3.2004., 65. lpp.

1

(2)  OV L 29, 2.2.2005., 50. lpp.

2

---