# Az Európai Unió L 79/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 79 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. március 24. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 79

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. március 24.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 456/2005/EK határozata (2005. március 9.) a digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tevő, többéves közösségi program létrehozásáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2005/1/EK irányelve (2005. március 9.) a 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, a 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról (
  1
  ) | 9 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

*

Az Európai Parlament és a Tanács 456/2005/EK határozata (2005. március 9.) a digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tevő, többéves közösségi program létrehozásáról (
  1
  )

1

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2005/1/EK irányelve (2005. március 9.) a 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, a 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról (
  1
  )

1

9

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 24.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 456/2005/EK HATÁROZATA

(2005. március 9.)

a digitális tartalmat Európán belül hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tevő, többéves közösségi program létrehozásáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 157. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | Az információs társadalom fejlődése és a széles sáv megjelenése az Európai Unió valamennyi polgárának életére befolyással lesz, többek között a tudáshoz való hozzáférés előmozdításán és a tudás megszerzésének új módszerein keresztül, így növelve a keresletet az új tartalom, alkalmazások és szolgáltatások iránt. |
| --- | --- |

(1)

Az információs társadalom fejlődése és a széles sáv megjelenése az Európai Unió valamennyi polgárának életére befolyással lesz, többek között a tudáshoz való hozzáférés előmozdításán és a tudás megszerzésének új módszerein keresztül, így növelve a keresletet az új tartalom, alkalmazások és szolgáltatások iránt.

| (2) | Az internethasználat a Közösségben továbbra is jelentős mértékben növekszik. Az internet által kínált lehetőségeket ki kell aknázni annak érdekében, hogy minden egyén és szervezet számára lehetővé váljék az információ és a tudás megosztásának társadalmi és gazdasági hasznából való részesedés. Európa mára elérte azt a fejlettségi szintet, hogy a digitális tartalomban rejlő lehetőségek kiaknázhatóvá váljanak. |
| --- | --- |

(2)

Az internethasználat a Közösségben továbbra is jelentős mértékben növekszik. Az internet által kínált lehetőségeket ki kell aknázni annak érdekében, hogy minden egyén és szervezet számára lehetővé váljék az információ és a tudás megosztásának társadalmi és gazdasági hasznából való részesedés. Európa mára elérte azt a fejlettségi szintet, hogy a digitális tartalomban rejlő lehetőségek kiaknázhatóvá váljanak.

| (3) | A 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács a következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az új áruk és szolgáltatások által ösztönzött, tudásalapú digitális társadalomra való áttérés hatékony tényezővé válik a növekedésben, a versenyképességben és a munkahelyteremtésben. Ez alkalommal a tartalomiparágnak a hozzáadottérték-teremtésben és az európai kulturális sokszínűség hasznosításában és összekapcsolásában betöltött szerepe külön elismerést nyert. |
| --- | --- |

(3)

A 2000. március 23-24-i lisszaboni Európai Tanács a következtetéseiben hangsúlyozta, hogy az új áruk és szolgáltatások által ösztönzött, tudásalapú digitális társadalomra való áttérés hatékony tényezővé válik a növekedésben, a versenyképességben és a munkahelyteremtésben. Ez alkalommal a tartalomiparágnak a hozzáadottérték-teremtésben és az európai kulturális sokszínűség hasznosításában és összekapcsolásában betöltött szerepe külön elismerést nyert.

| (4) | A Lisszaboni Stratégiát továbbfejlesztő e-Europe 2005 cselekvési terv a biztonságos szolgáltatások, alkalmazások és tartalom szélessávú hálózatokon történő megjelenésének ösztönzésére szolgáló cselekvésre hív fel, így teremtve kedvező környezetet a magánberuházásokhoz, az új munkahelyek létrehozásához, a termelékenység javításához, a közszolgáltatások modernizálásához, valamint így kínálva lehetőséget mindenki számára a globális információs társadalomban való részvételre. |
| --- | --- |

(4)

A Lisszaboni Stratégiát továbbfejlesztő e-Europe 2005 cselekvési terv a biztonságos szolgáltatások, alkalmazások és tartalom szélessávú hálózatokon történő megjelenésének ösztönzésére szolgáló cselekvésre hív fel, így teremtve kedvező környezetet a magánberuházásokhoz, az új munkahelyek létrehozásához, a termelékenység javításához, a közszolgáltatások modernizálásához, valamint így kínálva lehetőséget mindenki számára a globális információs társadalomban való részvételre.

| (5) | Európában egy széles közösség körében egyre nyilvánvalóbban növekszik a kereslet a kiegyensúlyozott hozzáférési és felhasználási jogokkal járó minőségi digitális tartalom iránt, amelybe beletartoznak a civil társadalom tagjai, a diákok, a kutatók, a kis- és középvállalkozások és egyéb szakmai felhasználók, valamint a különleges szükségletekkel rendelkezők, akik bővíteni kívánják ismereteiket és az „újrafelhasználók”, akik szolgáltatások megteremtése érdekében kívánják hasznosítani a digitálistartalom-forrásokat. |
| --- | --- |

(5)

Európában egy széles közösség körében egyre nyilvánvalóbban növekszik a kereslet a kiegyensúlyozott hozzáférési és felhasználási jogokkal járó minőségi digitális tartalom iránt, amelybe beletartoznak a civil társadalom tagjai, a diákok, a kutatók, a kis- és középvállalkozások és egyéb szakmai felhasználók, valamint a különleges szükségletekkel rendelkezők, akik bővíteni kívánják ismereteiket és az „újrafelhasználók”, akik szolgáltatások megteremtése érdekében kívánják hasznosítani a digitálistartalom-forrásokat.

| (6) | A digitális tartalom terén érdekelt felek a tartalomszolgáltatók (ideértve a digitális tartalmat létrehozó, gyűjtő vagy az oltalommal rendelkező köz- és magánszervezeteket és intézményeket is) és a tartalomfelhasználók (ideértve azokat a végfelhasználó szervezeteket és vállalkozásokat, amelyek a digitális tartalmat újra felhasználják és/vagy ahhoz értéket adnak hozzá). Különleges figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások bevonására. |
| --- | --- |

(6)

A digitális tartalom terén érdekelt felek a tartalomszolgáltatók (ideértve a digitális tartalmat létrehozó, gyűjtő vagy az oltalommal rendelkező köz- és magánszervezeteket és intézményeket is) és a tartalomfelhasználók (ideértve azokat a végfelhasználó szervezeteket és vállalkozásokat, amelyek a digitális tartalmat újra felhasználják és/vagy ahhoz értéket adnak hozzá). Különleges figyelmet kell fordítani a kis- és középvállalkozások bevonására.

| (7) | A Tanács 2001/48/EK rendeletével (3) elfogadott e-tartalom (eContent) program (2001-2004) előtérbe helyezte az európai digitális tartalom interneten történő fejlesztését és felhasználását, valamint az európai weboldalak nyelvi sokszínűségét az információs társadalomban. Az e-tartalom program félidős értékeléséről szóló, 2003. október 10-i bizottsági közlemény megerősíti a cselekvés fontosságát ezen a területen. |
| --- | --- |

(7)

A Tanács 2001/48/EK rendeletével (3) elfogadott e-tartalom (eContent) program (2001-2004) előtérbe helyezte az európai digitális tartalom interneten történő fejlesztését és felhasználását, valamint az európai weboldalak nyelvi sokszínűségét az információs társadalomban. Az e-tartalom program félidős értékeléséről szóló, 2003. október 10-i bizottsági közlemény megerősíti a cselekvés fontosságát ezen a területen.

| (8) | A technológiai haladás lehetőséget biztosít a tartalomhoz való értékhozzáadásra integrált tudás formájában, továbbá a szolgáltatások szintjén az interoperabilitás javítására, amely a digitális tartalomhoz történő hozzáférés, annak felhasználása és terjesztése tekintetében alapvető jelentőségű. Ez különösen fontos az e program által megcélzandó, közérdekű területeken. |
| --- | --- |

(8)

A technológiai haladás lehetőséget biztosít a tartalomhoz való értékhozzáadásra integrált tudás formájában, továbbá a szolgáltatások szintjén az interoperabilitás javítására, amely a digitális tartalomhoz történő hozzáférés, annak felhasználása és terjesztése tekintetében alapvető jelentőségű. Ez különösen fontos az e program által megcélzandó, közérdekű területeken.

| (9) | A szilárd üzleti modellek támogatása erősíti az e program keretében kezdeményezett projektek folytonosságát, és ezzel fejleszti a digitális tartalom további felhasználásán alapuló szolgáltatások magasabb gazdasági megtérüléséhez szükséges feltételeket. |
| --- | --- |

(9)

A szilárd üzleti modellek támogatása erősíti az e program keretében kezdeményezett projektek folytonosságát, és ezzel fejleszti a digitális tartalom további felhasználásán alapuló szolgáltatások magasabb gazdasági megtérüléséhez szükséges feltételeket.

| (10) | A digitális tartalom által az információs társadalomban támasztott kihívások kezelésére jogalkotási keretet alakítottak ki (4)
   (5)
   (6). |
| --- | --- |

(10)

A digitális tartalom által az információs társadalomban támasztott kihívások kezelésére jogalkotási keretet alakítottak ki (4)
   (5)
   (6).

| (11) | A tagállamok eltérő gyakorlata továbbra is technikai akadályokat okoz, amelyek a Közösségen belül gátat szabnak a közszolgálati információkhoz történő széles körű hozzáférésnek, az információk felhasználásának, újrafelhasználásának, valamint hasznosításának. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamok eltérő gyakorlata továbbra is technikai akadályokat okoz, amelyek a Közösségen belül gátat szabnak a közszolgálati információkhoz történő széles körű hozzáférésnek, az információk felhasználásának, újrafelhasználásának, valamint hasznosításának.

| (12) | Amennyiben a digitális tartalom személyes adatot érint, akkor meg kell felelnie a 95/46/EK (7) és a 2002/58/EK (8) irányelvnek, a felhasznált technológiáknak a magánélet tiszteletben tartására alkalmasnak és — amennyiben lehetséges — a magánélet védelmét erősítőnek kell lenniük. |
| --- | --- |

(12)

Amennyiben a digitális tartalom személyes adatot érint, akkor meg kell felelnie a 95/46/EK (7) és a 2002/58/EK (8) irányelvnek, a felhasznált technológiáknak a magánélet tiszteletben tartására alkalmasnak és — amennyiben lehetséges — a magánélet védelmét erősítőnek kell lenniük.

| (13) | Az információk tartalmával kapcsolatos közösségi cselekvéseknek elő kell mozdítaniuk a Közösség nyelvi és kulturális sokszínűségét. |
| --- | --- |

(13)

Az információk tartalmával kapcsolatos közösségi cselekvéseknek elő kell mozdítaniuk a Közösség nyelvi és kulturális sokszínűségét.

| (14) | Ennek a határozatnak a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Ennek a határozatnak a végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (9) összhangban kell elfogadni.

| (15) | A Bizottságnak biztosítania kell a program — különösen az oktatáshoz és a kultúrához, valamint az Európai Interoperabilitási Keretrendszerhez kapcsolódó — közösségi kezdeményezésekkel és programokkal való összhangját és ezek egymást kiegészítő jellegét. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottságnak biztosítania kell a program — különösen az oktatáshoz és a kultúrához, valamint az Európai Interoperabilitási Keretrendszerhez kapcsolódó — közösségi kezdeményezésekkel és programokkal való összhangját és ezek egymást kiegészítő jellegét.

| (16) | Ez a határozat a program teljes időtartamára megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 1999. május 6-án létrejött intézményközi megállapodás (10) 33. pontja szerint a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapul szolgál. |
| --- | --- |

(16)

Ez a határozat a program teljes időtartamára megállapítja azt a pénzügyi keretet, amely az éves költségvetési eljárás során a költségvetési fegyelemről és a költségvetési eljárás javításáról szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között 1999. május 6-án létrejött intézményközi megállapodás (10) 33. pontja szerint a költségvetési hatóság számára elsődleges hivatkozási alapul szolgál.

| (17) | Mivel a tervezett intézkedések céljait — nevezetesen a digitális tartalom hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tételét Európában — a tagállamok a szóban forgó területek transznacionális jellege miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és az intézkedések európai alkalmazási köre és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően a Közösség intézkedéseket fogadhat el. A fenti cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem haladja meg a célok eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(17)

Mivel a tervezett intézkedések céljait — nevezetesen a digitális tartalom hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tételét Európában — a tagállamok a szóban forgó területek transznacionális jellege miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és az intézkedések európai alkalmazási köre és hatása miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritás elvének megfelelően a Közösség intézkedéseket fogadhat el. A fenti cikkben meghatározott arányosság elvének megfelelően ez a határozat nem haladja meg a célok eléréséhez feltétlenül szükséges mértéket,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A program célja

(1)   Ez a határozat a 2005—2008-ig terjedő időszakra egy olyan közösségi programot hoz létre, amelynek a célja a digitális tartalom hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tétele a Közösségen belül, megkönnyítve közösségi szinten a közérdekű információk létrehozását és terjesztését.

A program neve: „e-tartalom-plusz” („eContentplus”, a továbbiakban: a program).

(2)   A program általános céljainak eléréséhez a következő cselekvési irányvonalat kell követni:

| a) | a digitális tartalomhoz való hozzáférésnek, a digitális tartalom felhasználásának és hasznosításának megkönnyítése közösségi szinten, |
| --- | --- |

a)

a digitális tartalomhoz való hozzáférésnek, a digitális tartalom felhasználásának és hasznosításának megkönnyítése közösségi szinten,

| b) | a digitális tartalmat illetően a minőség javításának elősegítése és a legjobb gyakorlat erősítése a tartalomszolgáltatók és -felhasználók, valamint az ágazatok közötti viszonylatban, |
| --- | --- |

b)

a digitális tartalmat illetően a minőség javításának elősegítése és a legjobb gyakorlat erősítése a tartalomszolgáltatók és -felhasználók, valamint az ágazatok közötti viszonylatban,

| c) | a digitális tartalom területén érdekelt felek közötti együttműködés és a tudatosság megerősítése. |
| --- | --- |

c)

a digitális tartalom területén érdekelt felek közötti együttműködés és a tudatosság megerősítése.

A cselekvési irányvonal keretében végrehajtandó tevékenységek I. mellékletben felsorolt célterületei: a közszolgálati információk, a területi adatok és az oktatási, kulturális és tudományos tartalom. A programot a II. melléklettel összhangban kell végrehajtani.

2. cikk

Részvétel

(1)   A program részvételre nyitva áll a tagállamokban letelepedett jogi személyek számára. A részvétel nyitva áll a tagjelölt országokban letelepedett jogi személyek számára is, a tagjelölt országokkal fennálló vagy megkötendő egyezményekkel összhangban.

(2)   A program az EGT-megállapodás rendelkezéseivel összhangban nyitva állhat az EGT-megállapodásban részes EFTA államokban letelepedett jogi személyek részére is.

(3)   A Közösségnek a program keretében nyújtandó pénzügyi támogatása nélkül a program nyitva állhat harmadik országokban letelepedett jogi személyek, valamint nemzetközi szervezetek részére is, amennyiben azok részvétele ténylegesen hozzájárul a program végrehajtásához. Az ilyen részvétel engedélyezéséről hozott határozatot a 4. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban kell elfogadni.

3. cikk

A Bizottság hatásköre

(1)   A Bizottság felel a program végrehajtásáért.

(2)   A Bizottság e határozat alapján munkaprogramot dolgoz ki.

(3)   A program végrehajtása során a Bizottság a tagállamokkal szoros együttműködésben biztosítja az általános összhangot és az egyéb vonatkozó közösségi politikákkal, programokkal és cselekvésekkel való kiegészítő jelleget, amelyek hatással vannak az európai digitális tartalom fejlődésére és használatára, valamint a nyelvi sokszínűség támogatására az információs társadalomban, így különösen a közösségi kutatási és technológai fejlesztési programok, az IDA, az e-ten (eTEN), az e-integráció (eInclusion), az e-tanulás (eLearning), a MODINIS és a Biztonságosabb internet (Safer Internet) programokat.

(4)   Az alábbiak alkalmazásában a Bizottság a 4. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban jár el:

| a) | a munkaprogram elfogadása és módosítása; |
| --- | --- |

a)

a munkaprogram elfogadása és módosítása;

| b) | az ajánlattételi felhívások követelményeinek és tartalmának meghatározása az 1. cikkben megállapított célkitűzésekkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

az ajánlattételi felhívások követelményeinek és tartalmának meghatározása az 1. cikkben megállapított célkitűzésekkel összhangban;

| c) | a közösségi finanszírozásra irányuló ajánlattételi felhívások alapján ajánlott projektek értékelése, amennyiben a közösségi hozzájárulás becsült összege eléri vagy meghaladja az 1 millió EUR-t; |
| --- | --- |

c)

a közösségi finanszírozásra irányuló ajánlattételi felhívások alapján ajánlott projektek értékelése, amennyiben a közösségi hozzájárulás becsült összege eléri vagy meghaladja az 1 millió EUR-t;

| d) | a II. mellékletben megállapított szabályoktól való bármely eltérés esetén. |
| --- | --- |

d)

a II. mellékletben megállapított szabályoktól való bármely eltérés esetén.

(5)   A Bizottság tájékoztatja a 4. cikkben említett bizottságot a program végrehajtásának előrehaladásáról.

4. cikk

A bizottság

(1)   A Bizottságot munkájában egy bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 4. és 7. cikkét — a 8. cikkének rendelkezéseire is figyelemmel — kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 4. cikkének (3) bekezdésében megállapított időtartam három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

5. cikk

Felügyelet és értékelés

(1)   A közösségi támogatás hatékony felhasználása érdekében a Bizottság biztosítja az e határozatban meghatározott cselekvések előzetes felmérését, nyomon követését és utólagos értékelését.

(2)   A Bizottság felügyeli a program keretébe tartozó projektek végrehajtását. A Bizottság értékeli a projektek végrehajtásának módját és hatását annak megállapítása érdekében, hogy az eredeti célok teljesültek-e.

(3)   A Bizottság legkésőbb 2006 közepéig jelentést készít az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának az 1. cikk (2) bekezdésében említett cselekvési irányvonalak végrehajtásáról. Ennek keretében a Bizottság beszámol arról, hogy a 2007-2008-ra szánt összeg összhangban áll-e a pénzügyi tervvel. Adott esetben a Bizottság a 2007-2008-as költségvetési eljárások keretében megteszi a szükséges intézkedéseket az éves előirányzatok és a pénzügyi terv közötti összhang biztosítása érdekében. A Bizottság a program befejezésekor végső értékelő jelentést nyújt be.

(4)   A Bizottság mennyiségi és minőségi értékelésének eredményeit — bármely, e határozat módosítására vonatkozó megfelelő javaslattal együtt — megküldi az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Az eredményeket az Európai Unió 2007. és 2009. évre vonatkozó általános költségvetés-tervezetének bemutatását megelőzően kell megküldeni.

6. cikk

Pénzügyi keret

(1)   Az e határozat szerinti közösségi cselekvések végrehajtásának pénzügyi kerete a 2005. január 1-jétől 2008. december 31-ig terjedő időszakra 149 millió EUR, amelyből 55,6 millió EUR a 2006. december 31-ig terjedő időszakra szól.

(2)   A 2006. december 31-ét követő időszakra ez az összeg csak akkor tekintendő megerősítettnek, amennyiben az ezen időszak tekintetében összhangban áll a 2007-től kezdődő időszakra szóló hatályos pénzügyi tervvel.

(3)   A 2005-2008 közötti időszakra vonatkozó éves előirányzatokat a költségvetési hatóság engedélyezi a pénzügyi terv keretei között. A kiadások indikatív bontását a III. melléklet tartalmazza.

Kelt Strasbourgban, 2005. március 9-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. P. BORREL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  HL C 117., 2004.4.30. 49. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2004. április 22-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2004. szeptember 24-i közös álláspontja (HL C 25. E, 2005.2.1., 19. o.) és az Európai Parlament 2005. január 27-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé). A Tanács 2005. február 28-i határozata.

2

(3)  HL L 14., 2001.1.18., 32. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. november 17-i 2003/98/EK irányelve a közszféra információinak további felhasználásáról (HL L 345., 2003.12.31., 90. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. május 22-i 2001/29/EK irányelve az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról (HL L 167., 2001.6.22., 10. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1996. március 11-i 96/9/EK irányelve az adatbázisok jogi védelméről (HL L 77., 1996.3.27., 20. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1995. október 24-i 95/46/EK irányelve a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 281., 1995.11.23., 31. o.). A legutóbb az 1882/2003/EK rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított irányelv.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK 2002. július 12-i irányelve az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7. 31., 37. o.).

8

(9)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

9

(10)  HL C 172., 1999.6.18., 1. o. A legutóbb az Európai Parlament és a Tanács 2003/429/EK határozatával módosított megállapodás (HL L 147., 2003.6.14., 25. o.).

10

---

I. MELLÉKLET

Cselekvések

I.   BEVEZETÉS

Az e-tartalom-plusz program általános célja a digitális tartalom hozzáférhetőbbé, felhasználhatóbbá és hasznosíthatóbbá tétele a Közösségen belül, megkönnyítve közösségi szinten a közérdekű információk létrehozását és terjesztését.

Az e-tartalom-plusz program kedvezőbb feltételeket teremt a digitális tartalomhoz való hozzáféréshez és a digitális tartalom kezeléséhez egy többnyelvű és multikulturális környezetben. Bővíti a felhasználók választási lehetőségeit, és támogatja az ismeretekkel gazdagított digitális tartalommal való interakció új módjait, amelyek a tartalom dinamikusabbá és a sajátos terület (tanulás, kultúra, különleges szükségletekkel bíró személyek) megfelelővé tétele szempontjából egyre lényegesebbek.

A program strukturált keretet biztosít az európai minőségi digitális tartalom — a Digitális Tartalom Európai Térsége — számára, megkönnyítve a tapasztalatok és a legmegfelelőbb gyakorlat átadását, valamint a tartalomágazatok, a tartalomszolgáltatók és a felhasználók közötti kölcsönös termékeny együttműködést.

| a) | a digitális tartalomhoz való hozzáférés, felhasználás és hasznosítás megkönnyítése közösségi szinten; |
| --- | --- |

a)

a digitális tartalomhoz való hozzáférés, felhasználás és hasznosítás megkönnyítése közösségi szinten;

| b) | a digitális tartalmat illetően a minőség javításának elősegítése és a legjobb gyakorlat erősítése a tartalomszolgáltatók és -felhasználók, valamint az ágazatok közötti viszonylatban; |
| --- | --- |

b)

a digitális tartalmat illetően a minőség javításának elősegítése és a legjobb gyakorlat erősítése a tartalomszolgáltatók és -felhasználók, valamint az ágazatok közötti viszonylatban;

| c) | a digitális tartalom területén érdekelt felek közötti együttműködés és a tudatosság megerősítése. |
| --- | --- |

c)

a digitális tartalom területén érdekelt felek közötti együttműködés és a tudatosság megerősítése.

II.   CSELEKVÉSI IRÁNYVONALAK

| A. | A digitális tartalomhoz való hozzáférésnek, a digitális tartalom felhasználásának és hasznosításának megkönnyítése közösségi szinten
  Az ezen cselekvési irányvonal alapján végrehajtandó tevékenységek magukban foglalják az érdekelt felek közötti hálózatok és társulások létrehozását ösztönözve új szolgáltatások kialakítását.
  A célterületek: a közszolgálati információk, a területi adatok, a tanulásra és a kultúrára vonatkozó tartalom.A következő területekre kell összpontosítani:





  a) | a közszolgálati információk fontossága szélesebb körű elismerésének, piaci értékének és a felhasználásához kapcsolódó társadalmi következményeknek a támogatása. A tevékenységek elősegítik a közszolgálati információk határokon átnyúló, közszektorbeli szervezetek és magánvállalkozások — beleértve a kis-, és középvállalkozásokat is — közötti hatékony felhasználását és hasznosítását, magasabb hozzáadott értékkel rendelkező termékek és szolgáltatások érdekében; |
| --- | --- | --- |

A.

A digitális tartalomhoz való hozzáférésnek, a digitális tartalom felhasználásának és hasznosításának megkönnyítése közösségi szinten

Az ezen cselekvési irányvonal alapján végrehajtandó tevékenységek magukban foglalják az érdekelt felek közötti hálózatok és társulások létrehozását ösztönözve új szolgáltatások kialakítását.

A célterületek: a közszolgálati információk, a területi adatok, a tanulásra és a kultúrára vonatkozó tartalom.

a)

a közszolgálati információk fontossága szélesebb körű elismerésének, piaci értékének és a felhasználásához kapcsolódó társadalmi következményeknek a támogatása. A tevékenységek elősegítik a közszolgálati információk határokon átnyúló, közszektorbeli szervezetek és magánvállalkozások — beleértve a kis-, és középvállalkozásokat is — közötti hatékony felhasználását és hasznosítását, magasabb hozzáadott értékkel rendelkező termékek és szolgáltatások érdekében;

| b) | a közszektorbeli intézmények, a magánvállalkozások — beleértve a kis-, és középvállalkozásokat is — és az állampolgárok ösztönzése a területi adatoknak egy európai szintű együttműködési mechanizmuson keresztül történő szélesebb körű felhasználására. A tevékenységek technikai és szervezeti kérdésekre is kiterjednek, elkerülve ezáltal az átfedéseket, valamint a fejletlen területi adathalmazokat. Elősegítik a határokon átnyúló interoperabilitást, támogatják a térképészeti ügynökségek összehangolását, és elősegítik a mobil felhasználóknak szánt új, európai szintű szolgáltatások megjelenését. Támogatják a nyílt szabványok felhasználását; |
| --- | --- |

b)

a közszektorbeli intézmények, a magánvállalkozások — beleértve a kis-, és középvállalkozásokat is — és az állampolgárok ösztönzése a területi adatoknak egy európai szintű együttműködési mechanizmuson keresztül történő szélesebb körű felhasználására. A tevékenységek technikai és szervezeti kérdésekre is kiterjednek, elkerülve ezáltal az átfedéseket, valamint a fejletlen területi adathalmazokat. Elősegítik a határokon átnyúló interoperabilitást, támogatják a térképészeti ügynökségek összehangolását, és elősegítik a mobil felhasználóknak szánt új, európai szintű szolgáltatások megjelenését. Támogatják a nyílt szabványok felhasználását;

| c) | a digitális tárgyak nyílt európai tudásbázisa elterjedésének előmozdítása oktatási és kutatási közösségek és magánszemélyek részére. A tevékenységek támogatni fogják a digitális tanulási tartalommal foglalkozó, társult üzleti modellekkel létrehozott transzeurópai kereskedelmi szolgáltatások létesítését. A tevékenységek továbbá ösztönzik a nyílt szabványok felhasználását, valamint olyan nagy felhasználói csoportok létrehozását, amelyek elemzik és tesztelik az előzetes szabványosítási és előírási rendszereket figyelemmel arra, hogy a digitális tanulási tartalomhoz megállapított globális szabványok meghatározására szolgáló eljárásba az európai többnyelvű és multikulturális szempontok is bekerüljenek; |
| --- | --- |

c)

a digitális tárgyak nyílt európai tudásbázisa elterjedésének előmozdítása oktatási és kutatási közösségek és magánszemélyek részére. A tevékenységek támogatni fogják a digitális tanulási tartalommal foglalkozó, társult üzleti modellekkel létrehozott transzeurópai kereskedelmi szolgáltatások létesítését. A tevékenységek továbbá ösztönzik a nyílt szabványok felhasználását, valamint olyan nagy felhasználói csoportok létrehozását, amelyek elemzik és tesztelik az előzetes szabványosítási és előírási rendszereket figyelemmel arra, hogy a digitális tanulási tartalomhoz megállapított globális szabványok meghatározására szolgáló eljárásba az európai többnyelvű és multikulturális szempontok is bekerüljenek;

| d) | transzeurópai információs infrastruktúra megjelenésének elősegítése a kiváló minőségű európai kulturális és tudományos digitális forrásokhoz történő hozzáférés és azok felhasználása a virtuális könyvtárak, közösségi memóriák stb. összekapcsolásával. A tevékenységeknek magukba kell foglalniuk a digitalizációval és a gyűjteményépítéssel, a digitális tárgyak megóvásával és a kulturális és tudományos digitális források nyilvántartásával kapcsolatos összehangolt megközelítéseket. A hatékony engedélyezési rendszerek és a kollektív elővásárlási jogok engedélyezése segítségével javíthatja a kulturális és tudományos digitális eszközökhöz való hozzáférést. |
| --- | --- |

d)

transzeurópai információs infrastruktúra megjelenésének elősegítése a kiváló minőségű európai kulturális és tudományos digitális forrásokhoz történő hozzáférés és azok felhasználása a virtuális könyvtárak, közösségi memóriák stb. összekapcsolásával. A tevékenységeknek magukba kell foglalniuk a digitalizációval és a gyűjteményépítéssel, a digitális tárgyak megóvásával és a kulturális és tudományos digitális források nyilvántartásával kapcsolatos összehangolt megközelítéseket. A hatékony engedélyezési rendszerek és a kollektív elővásárlási jogok engedélyezése segítségével javíthatja a kulturális és tudományos digitális eszközökhöz való hozzáférést.

| B. | A digitális tartalmat illetően a minőség javításának elősegítése és a legjobb gyakorlat megerősítése a tartalomszolgáltatók és -felhasználók, valamint a különböző ágazatok közötti viszonylatban
  Az ezen cselekvési irányvonal alapján végrehajtandó tevékenységek célja, hogy megkönnyítsék a legjobb gyakorlat azonosítását és széleskörű terjesztését a módszereket, eljárásokat és működtetést illetően a kiválóbb minőségű, hatékonyabb és eredményesebb digitális tartalom létrehozása, felhasználása és terjesztése érdekében.
  Ezek a tevékenységek magukban foglalják azokat a kísérleteket, amelyek szemléltetik a digitális tartalom kereshetőségének, felhasználhatóságának és újrafelhasználhatóságának, alakíthatóságának és interoperabilitásának lehetőségeit a fennálló jogszabályi kereten belül, és az eljárás kezdeti szakaszától kezdődően tiszteletben tartják a különböző célcsoportok és piacok követelményeit egy egyre inkább többnyelvű és multikulturális környezetben, és túllépnek az egyszerű lokalizációs technológiákon.
  Ezek a tevékenységek ki fogják aknázni a digitális tartalom gépileg értelmezhető adatokkal (a vonatkozó leíró terminológián, szókincsen és ontológián alapuló szemantikailag jól meghatározott metaadatok) való bővítésében rejlő előnyöket.
  A kísérleteket tematikus csoportosításban kell elvégezni. A megszerzett ismeretek összegyűjtése, terjesztése és az ágazatok közötti termékeny együttműködés a kísérletek szerves részét képezi.
  A célzott alkalmazási területek: a közszolgálati információk, a területi adatok, a digitális tanulási és kulturális tartalom, valamint a tudományos és egyetemi oktatási digitális tartalom. |
| --- | --- |

B.

A digitális tartalmat illetően a minőség javításának elősegítése és a legjobb gyakorlat megerősítése a tartalomszolgáltatók és -felhasználók, valamint a különböző ágazatok közötti viszonylatban

Az ezen cselekvési irányvonal alapján végrehajtandó tevékenységek célja, hogy megkönnyítsék a legjobb gyakorlat azonosítását és széleskörű terjesztését a módszereket, eljárásokat és működtetést illetően a kiválóbb minőségű, hatékonyabb és eredményesebb digitális tartalom létrehozása, felhasználása és terjesztése érdekében.

Ezek a tevékenységek magukban foglalják azokat a kísérleteket, amelyek szemléltetik a digitális tartalom kereshetőségének, felhasználhatóságának és újrafelhasználhatóságának, alakíthatóságának és interoperabilitásának lehetőségeit a fennálló jogszabályi kereten belül, és az eljárás kezdeti szakaszától kezdődően tiszteletben tartják a különböző célcsoportok és piacok követelményeit egy egyre inkább többnyelvű és multikulturális környezetben, és túllépnek az egyszerű lokalizációs technológiákon.

Ezek a tevékenységek ki fogják aknázni a digitális tartalom gépileg értelmezhető adatokkal (a vonatkozó leíró terminológián, szókincsen és ontológián alapuló szemantikailag jól meghatározott metaadatok) való bővítésében rejlő előnyöket.

A kísérleteket tematikus csoportosításban kell elvégezni. A megszerzett ismeretek összegyűjtése, terjesztése és az ágazatok közötti termékeny együttműködés a kísérletek szerves részét képezi.

A célzott alkalmazási területek: a közszolgálati információk, a területi adatok, a digitális tanulási és kulturális tartalom, valamint a tudományos és egyetemi oktatási digitális tartalom.

| C. | A digitális tartalom területén érdekelt felek közötti együttműködés és a tudatosság megerősítése
  Az ezen cselekvési terv alapján végrehajtandó tevékenységek magukban foglalják a digitális tartalomra vonatkozó jogszabályokhoz kapcsolódó intézkedéseket, és elősegítik a digitális tartalom területén érdekelt felek közötti egyre erősödő együttműködést, valamint a tudatosság mértékének növekedését. Ezek a tevékenységek támogatják az értékelési követelmények, a felügyeleti és az elemzési eszközök fejlesztését, a program hatásának vizsgálatát, valamint az eredmények terjesztését. Sor kerül a felmerülő lehetőségek és problémák azonosítására és elemezésére (pl. a bizalom, a minőség megjelölés, a szellemi tulajdonjogok az oktatásban), valamint adott esetben a megoldási javaslatok kidolgozására. |
| --- | --- |

C.

A digitális tartalom területén érdekelt felek közötti együttműködés és a tudatosság megerősítése

Az ezen cselekvési terv alapján végrehajtandó tevékenységek magukban foglalják a digitális tartalomra vonatkozó jogszabályokhoz kapcsolódó intézkedéseket, és elősegítik a digitális tartalom területén érdekelt felek közötti egyre erősödő együttműködést, valamint a tudatosság mértékének növekedését. Ezek a tevékenységek támogatják az értékelési követelmények, a felügyeleti és az elemzési eszközök fejlesztését, a program hatásának vizsgálatát, valamint az eredmények terjesztését. Sor kerül a felmerülő lehetőségek és problémák azonosítására és elemezésére (pl. a bizalom, a minőség megjelölés, a szellemi tulajdonjogok az oktatásban), valamint adott esetben a megoldási javaslatok kidolgozására.

---

II. MELLÉKLET

A program végrehajtásának eszközei

| (1) | A Bizottság a programot az I. mellékletben meghatározott technikai tartalommal összhangban hajtja végre. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság a programot az I. mellékletben meghatározott technikai tartalommal összhangban hajtja végre.

| (2) | A program végrehajtására a következő közvetett cselekvésekkel kerül sor:






  a) | megosztott költségű cselekvések






  i. | a létező termékek, eljárások és/vagy szolgáltatások javítása és/vagy a közösségi politikák igényeinek való megfelelés érdekében létrehozott, az ismeretek gyarapítását célzó projektek. A közösségi finanszírozás általában nem haladja meg a projekt költségeinek 50 %-át. A közszolgálati szervek költségei a többletköltségek 100%-nak megfelelő összegig visszatéríthetők; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

A program végrehajtására a következő közvetett cselekvésekkel kerül sor:

a)

megosztott költségű cselekvések

i.

a létező termékek, eljárások és/vagy szolgáltatások javítása és/vagy a közösségi politikák igényeinek való megfelelés érdekében létrehozott, az ismeretek gyarapítását célzó projektek. A közösségi finanszírozás általában nem haladja meg a projekt költségeinek 50 %-át. A közszolgálati szervek költségei a többletköltségek 100%-nak megfelelő összegig visszatéríthetők;

| ii. | az ismeretterjesztésre szolgáló legjobb gyakorlat. Ezeket a cselekvéseket általában tematikus bontásban kezelik és tematikus hálózatokon keresztül kapcsolják össze. Az ebben a francia bekezdésben meghatározott intézkedésekre vonatkozó közösségi hozzájárulás a cselekvés különleges céljai eléréséhez szükségesnek vagy megfelelőnek ítélt közvetlen költségekre korlátozódik; |
| --- | --- |

ii.

az ismeretterjesztésre szolgáló legjobb gyakorlat. Ezeket a cselekvéseket általában tematikus bontásban kezelik és tematikus hálózatokon keresztül kapcsolják össze. Az ebben a francia bekezdésben meghatározott intézkedésekre vonatkozó közösségi hozzájárulás a cselekvés különleges céljai eléréséhez szükségesnek vagy megfelelőnek ítélt közvetlen költségekre korlátozódik;

| iii. | tematikus hálózatok: a hálózatok a különböző érdekelt feleket adott technológiai és szervezeti célok köré csoportosítják a tevékenységek összehangolásának és az ismeretek átadásának megkönnyítése érdekében. Összekapcsolhatók a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvéssel. A támogatás a hálózat összehangolásának és beüzemelésének támogatható többletköltségeire szolgál. A közösségi hozzájárulás fedezheti ezen intézkedések támogatható többletköltségeit. |
| --- | --- |

iii.

tematikus hálózatok: a hálózatok a különböző érdekelt feleket adott technológiai és szervezeti célok köré csoportosítják a tevékenységek összehangolásának és az ismeretek átadásának megkönnyítése érdekében. Összekapcsolhatók a legjobb gyakorlatra vonatkozó cselekvéssel. A támogatás a hálózat összehangolásának és beüzemelésének támogatható többletköltségeire szolgál. A közösségi hozzájárulás fedezheti ezen intézkedések támogatható többletköltségeit.

| b) | kapcsolódó intézkedések
  A kapcsolódó intézkedések hozzájárulnak a program végrehajtásához, illetőleg a jövőbeni tevékenységek előkészítéséhez. Nem tartozhatnak ide a termékek, eljárások vagy szolgáltatások kereskedelmi értékesítésére szolgáló intézkedések, a marketing tevékenységek, valamint az eladások ösztönzése.






  i. | a programot támogató tanulmányok, beleértve a jövőbeni tevékenységek előkészítését; |
| --- | --- | --- |

b)

kapcsolódó intézkedések

A kapcsolódó intézkedések hozzájárulnak a program végrehajtásához, illetőleg a jövőbeni tevékenységek előkészítéséhez. Nem tartozhatnak ide a termékek, eljárások vagy szolgáltatások kereskedelmi értékesítésére szolgáló intézkedések, a marketing tevékenységek, valamint az eladások ösztönzése.

i.

a programot támogató tanulmányok, beleértve a jövőbeni tevékenységek előkészítését;

| ii. | információcsere, a konferenciák, a szemináriumok, workshopok, vagy az egyéb ülések, valamint a csoportosított tevékenységek irányítása; |
| --- | --- |

ii.

információcsere, a konferenciák, a szemináriumok, workshopok, vagy az egyéb ülések, valamint a csoportosított tevékenységek irányítása;

| iii. | terjesztési, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek. |
| --- | --- |

iii.

terjesztési, tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek.

| (3) | A megosztott költségű cselekvések kiválasztására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban a Bizottság internetes honlapján közzétett ajánlattételi felhívások alapján kerül sor. |
| --- | --- |

(3)

A megosztott költségű cselekvések kiválasztására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban a Bizottság internetes honlapján közzétett ajánlattételi felhívások alapján kerül sor.

| (4) | A közösségi támogatás iránti pályázatok tartalmazzák, adott esetben, a projekt finanszírozásának összetevőit felsoroló pénzügyi tervet, beleértve a Közösségtől kért pénzügyi támogatást, valamint bármely egyéb támogatás iránti kérelmet vagy az egyéb forrásból származó támogatást. |
| --- | --- |

(4)

A közösségi támogatás iránti pályázatok tartalmazzák, adott esetben, a projekt finanszírozásának összetevőit felsoroló pénzügyi tervet, beleértve a Közösségtől kért pénzügyi támogatást, valamint bármely egyéb támogatás iránti kérelmet vagy az egyéb forrásból származó támogatást.

| (5) | A kapcsolódó intézkedések végrehajtására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban, ajánlati felhívás útján kerül sor. |
| --- | --- |

(5)

A kapcsolódó intézkedések végrehajtására a hatályos pénzügyi rendelkezésekkel összhangban, ajánlati felhívás útján kerül sor.

---

III. MELLÉKLET

A kiadások indikatív bontása

| 1. | A digitális tartalomhoz való hozzáférésnek, a digitális tartalom felhasználásának és hasznosításának megkönnyítése közösségi szinten | 40 — 50 % |
| --- | --- | --- |
| 2. | A digitális tartalmat illetően a minőség javításának elősegítése és a legjobb gyakorlat erősítése a tartalomszolgáltatók és -felhasználók, valamint a különböző ágazatok közötti viszonylatban | 45 — 55 % |
| 3. | A digitális tartalomhoz kapcsolódó ágazatban az érdekelt felek közötti együttműködés és a tudatosság megerősítése | 8 — 12 % |

1.

A digitális tartalomhoz való hozzáférésnek, a digitális tartalom felhasználásának és hasznosításának megkönnyítése közösségi szinten

40 — 50 %

2.

A digitális tartalmat illetően a minőség javításának elősegítése és a legjobb gyakorlat erősítése a tartalomszolgáltatók és -felhasználók, valamint a különböző ágazatok közötti viszonylatban

45 — 55 %

3.

A digitális tartalomhoz kapcsolódó ágazatban az érdekelt felek közötti együttműködés és a tudatosság megerősítése

8 — 12 %

---

| 24.3.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 79/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 79/9

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2005/1/EK IRÁNYELVE

(2005. március 9.)

a 73/239/EGK, 85/611/EGK, 91/675/EGK, 92/49/EGK, és a 93/6/EGK tanácsi irányelvnek, valamint a 94/19/EK, 98/78/EK, 2000/12/EK, 2001/34/EK, 2002/83/EK és a 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a pénzügyi szolgáltatásokkal foglalkozó bizottságok új szervezeti felépítésének létrehozása érdekében történő módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 47. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A pénzpiacokra vonatkozó keretrendszer végrehajtásának cselekvési tervéről szóló, 1999. május 11-i bizottsági közlemény számos intézkedést határoz meg a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megteremtése érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A pénzpiacokra vonatkozó keretrendszer végrehajtásának cselekvési tervéről szóló, 1999. május 11-i bizottsági közlemény számos intézkedést határoz meg a pénzügyi szolgáltatások egységes piacának megteremtése érdekében.

| (2) | Az Európai Tanács 2000. márciusi 23-24-i lisszaboni ülésén a cselekvési terv 2005-ig történő végrehajtására szólított fel. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Tanács 2000. márciusi 23-24-i lisszaboni ülésén a cselekvési terv 2005-ig történő végrehajtására szólított fel.

| (3) | 2000. július 17-én a Tanács létrehozta az európai értékpapírpiacok szabályozásával foglalkozó bölcsek bizottságát. A végső jelentésében a bölcsek bizottsága egy négyszintű szabályozási keret létrehozására hívott fel annak érdekében, hogy az értékpapírokra vonatkozó közösségi szabályozás rugalmasabb, hatékonyabb és átláthatóbb legyen. |
| --- | --- |

(3)

2000. július 17-én a Tanács létrehozta az európai értékpapírpiacok szabályozásával foglalkozó bölcsek bizottságát. A végső jelentésében a bölcsek bizottsága egy négyszintű szabályozási keret létrehozására hívott fel annak érdekében, hogy az értékpapírokra vonatkozó közösségi szabályozás rugalmasabb, hatékonyabb és átláthatóbb legyen.

| (4) | Az Európai Tanács 2001. március 23-24-i stockholmi ülésén az Európai Unió értékpapírpiacainak hatékonyabb szabályozásáról szóló állásfoglalásában hivatalosan üdvözölte a bölcsek bizottságának jelentését, és felszólított a négyszintű megközelítés végrehajtására. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Tanács 2001. március 23-24-i stockholmi ülésén az Európai Unió értékpapírpiacainak hatékonyabb szabályozásáról szóló állásfoglalásában hivatalosan üdvözölte a bölcsek bizottságának jelentését, és felszólított a négyszintű megközelítés végrehajtására.

| (5) | E fejlemények fényében a Bizottság elfogadta az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága és az európai értékpapír-bizottság létrehozásáról szóló, 2001/527/EK (4) és 2001/528/EK (5)2001. június 6-i határozatot. |
| --- | --- |

(5)

E fejlemények fényében a Bizottság elfogadta az európai értékpapír-piaci szabályozók bizottsága és az európai értékpapír-bizottság létrehozásáról szóló, 2001/527/EK (4) és 2001/528/EK (5)2001. június 6-i határozatot.

| (6) | A demokratikus beszámoltathatóságnak és átláthatóságnak az úgynevezett Lámfalussy-folyamat, illetve annak kiterjesztése részét kell képeznie, amely csak akkor garantálható megfelelően, ha tiszteletben tartják a végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos intézményközi egyensúlyt. |
| --- | --- |

(6)

A demokratikus beszámoltathatóságnak és átláthatóságnak az úgynevezett Lámfalussy-folyamat, illetve annak kiterjesztése részét kell képeznie, amely csak akkor garantálható megfelelően, ha tiszteletben tartják a végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos intézményközi egyensúlyt.

| (7) | Ez az irányelv módosítja az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24-i 73/239/EGK tanácsi irányelvet (6), az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelvet (7), az egy biztosítási bizottság létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 91/675/EGK tanácsi irányelvet (8), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (harmadik nem-életbiztosítási irányelv) szóló, 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelvet (9), és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelvet (10), valamint a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11), a biztosítási csoportok biztosítóintézeteinek kiegészítő felügyeletéről szóló, 1998. október 27-i 98/78/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (12), a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13), az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló, 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14), az életbiztosításról szóló, 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (15) és a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet. Ez az irányelv kizárólag a bizottságok szervezeti felépítésének egyes változásait célozza. Egyetlen módosítás sem célozza az ezen irányelvekben a Bizottságra ruházott, a végrehajtási rendelkezések elfogadásával kapcsolatos hatáskör, valamint a 93/6/EGK irányelvben a Tanácsra ruházott hatáskör kiterjesztését. |
| --- | --- |

(7)

Ez az irányelv módosítja az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenység megkezdésére és gyakorlására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1973. július 24-i 73/239/EGK tanácsi irányelvet (6), az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelvet (7), az egy biztosítási bizottság létrehozásáról szóló, 1991. december 19-i 91/675/EGK tanácsi irányelvet (8), az életbiztosítás körén kívül eső közvetlen biztosítási tevékenységekre vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (harmadik nem-életbiztosítási irányelv) szóló, 1992. június 18-i 92/49/EGK tanácsi irányelvet (9), és a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 1993. március 15-i 93/6/EGK tanácsi irányelvet (10), valamint a betétbiztosítási rendszerekről szóló, 1994. május 30-i 94/19/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (11), a biztosítási csoportok biztosítóintézeteinek kiegészítő felügyeletéről szóló, 1998. október 27-i 98/78/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (12), a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról szóló, 2000. március 20-i 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (13), az értékpapírok hivatalos tőzsdei jegyzésre történő bevezetéséről és az ilyen értékpapírokról közzéteendő információkról szóló, 2001. május 28-i 2001/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (14), az életbiztosításról szóló, 2002. november 5-i 2002/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (15) és a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló, 2002. december 16-i 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet. Ez az irányelv kizárólag a bizottságok szervezeti felépítésének egyes változásait célozza. Egyetlen módosítás sem célozza az ezen irányelvekben a Bizottságra ruházott, a végrehajtási rendelkezések elfogadásával kapcsolatos hatáskör, valamint a 93/6/EGK irányelvben a Tanácsra ruházott hatáskör kiterjesztését.

| (8) | Az Európai Parlament a 2002. február 5-i állásfoglalásában támogatta az értékpapírokra vonatkozó négyszintű megközelítést a Bizottságnak ugyanezen a napon a Parlament előtt tett ünnepélyes nyilatkozata, valamint a belső piacért felelős biztosnak a Parlament gazdasági és monetáris ügyi bizottsága elnökének címzett, 2001. október 2-án kelt — az Európai Parlament e folyamatban betöltött szerepének biztosítására tekintettel megfogalmazott — levele alapján. A Parlament 2002. november 21-i állásfoglalásában felhívott e megközelítés egyes szempontjainak a bank- és biztosítási szektorra való kiterjesztésére, azzal a feltétellel, hogy a Tanács vállaljon kötelezettséget a megfelelő intézményi egyensúly garantálására. |
| --- | --- |

(8)

Az Európai Parlament a 2002. február 5-i állásfoglalásában támogatta az értékpapírokra vonatkozó négyszintű megközelítést a Bizottságnak ugyanezen a napon a Parlament előtt tett ünnepélyes nyilatkozata, valamint a belső piacért felelős biztosnak a Parlament gazdasági és monetáris ügyi bizottsága elnökének címzett, 2001. október 2-án kelt — az Európai Parlament e folyamatban betöltött szerepének biztosítására tekintettel megfogalmazott — levele alapján. A Parlament 2002. november 21-i állásfoglalásában felhívott e megközelítés egyes szempontjainak a bank- és biztosítási szektorra való kiterjesztésére, azzal a feltétellel, hogy a Tanács vállaljon kötelezettséget a megfelelő intézményi egyensúly garantálására.

| (9) | A Bizottságnak az értékpapírokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos 2002. február 5-i nyilatkozatán, valamint a 2001. október 2-án kelt levelén alapuló kötelezettségvállalását ki kell egészíteni a megfelelő intézményi egyensúlyra vonatkozó megfelelő garanciákkal. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottságnak az értékpapírokra vonatkozó jogszabályokkal kapcsolatos 2002. február 5-i nyilatkozatán, valamint a 2001. október 2-án kelt levelén alapuló kötelezettségvállalását ki kell egészíteni a megfelelő intézményi egyensúlyra vonatkozó megfelelő garanciákkal.

| (10) | 2002. december 3-án a Tanács felhívta a Bizottságot, hogy a többi pénzügyi szolgáltatási szektor tekintetében is alkalmazza a bölcsek bizottságának végső jelentésén alapuló rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(10)

2002. december 3-án a Tanács felhívta a Bizottságot, hogy a többi pénzügyi szolgáltatási szektor tekintetében is alkalmazza a bölcsek bizottságának végső jelentésén alapuló rendelkezéseket.

| (11) | A négyszintű megközelítés kiterjesztésére vonatkozó biztosítékok azért is szükségesek, mert az EU intézményei még nem rendelkeznek a négyszintű Lámfalussy-folyamattal kapcsolatos széles körű gyakorlati tapasztalattal. Továbbá a Lámfalussy-folyamatot nyomon követő intézményközi megfigyelőcsoport első és második időközi jelentése az eljárás működését illetően észrevételeket tett, illetve kritikát fogalmazott meg. |
| --- | --- |

(11)

A négyszintű megközelítés kiterjesztésére vonatkozó biztosítékok azért is szükségesek, mert az EU intézményei még nem rendelkeznek a négyszintű Lámfalussy-folyamattal kapcsolatos széles körű gyakorlati tapasztalattal. Továbbá a Lámfalussy-folyamatot nyomon követő intézményközi megfigyelőcsoport első és második időközi jelentése az eljárás működését illetően észrevételeket tett, illetve kritikát fogalmazott meg.

| (12) | A jogszabályok elfogadásának gyorsasága, valamint a jogszabályok minősége a Lámfalussy-folyamat alapvető céljai közé tartozik. A Lámfalussy-folyamat sikere nagyobb mértékben függ az intézményi partnereknek a jogszabályok elfogadásához szükséges megfelelő keret létrehozására irányuló politikai akaratától, mint a vonatkozó, felhatalmazáson alapuló technikai rendelkezések létrehozásának gyorsaságától. Ezen túlmenően a felhatalmazáson alapuló rendelkezések létrehozásának gyorsaságára irányuló túlzott törekvés e rendelkezések minősége tekintetében jelentős problémákat okozhat. |
| --- | --- |

(12)

A jogszabályok elfogadásának gyorsasága, valamint a jogszabályok minősége a Lámfalussy-folyamat alapvető céljai közé tartozik. A Lámfalussy-folyamat sikere nagyobb mértékben függ az intézményi partnereknek a jogszabályok elfogadásához szükséges megfelelő keret létrehozására irányuló politikai akaratától, mint a vonatkozó, felhatalmazáson alapuló technikai rendelkezések létrehozásának gyorsaságától. Ezen túlmenően a felhatalmazáson alapuló rendelkezések létrehozásának gyorsaságára irányuló túlzott törekvés e rendelkezések minősége tekintetében jelentős problémákat okozhat.

| (13) | A Lámfalussy-folyamat kiterjesztése nem érinti a felügyelet európai szintű megszervezésére vonatkozó esetleges határozatokat. |
| --- | --- |

(13)

A Lámfalussy-folyamat kiterjesztése nem érinti a felügyelet európai szintű megszervezésére vonatkozó esetleges határozatokat.

| (14) | Ennek érdekében a bankszektorra vonatkozóan a 2000/12/EK irányelvvel létrehozott bankügyi tanácsadó bizottság szerepét megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(14)

Ennek érdekében a bankszektorra vonatkozóan a 2000/12/EK irányelvvel létrehozott bankügyi tanácsadó bizottság szerepét megfelelően módosítani kell.

| (15) | E módosított szerepnek megfelelően a bankügyi tanácsadó bizottság helyébe az „európai bankbizottság” lép. |
| --- | --- |

(15)

E módosított szerepnek megfelelően a bankügyi tanácsadó bizottság helyébe az „európai bankbizottság” lép.

| (16) | A 2000/12/EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedések általános hatályú intézkedések, és ezeket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (16) 5. cikkével összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(16)

A 2000/12/EK irányelv végrehajtásához szükséges intézkedések általános hatályú intézkedések, és ezeket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozat (16) 5. cikkével összhangban kell elfogadni.

| (17) | Az elfogadott végrehajtási intézkedések nem módosíthatják az irányelvek alapvető rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(17)

Az elfogadott végrehajtási intézkedések nem módosíthatják az irányelvek alapvető rendelkezéseit.

| (18) | A végrehajtási intézkedések tervezetének első megküldését követően három hónapot kell biztosítani az Európai Parlament számára, hogy azt megvizsgálja, és megalkossa véleményét. Mindazonáltal sürgős és kellően indokolt esetben lehetőséget kell nyújtani ezen időtartam lerövidítésére. Ha ezen az időtartamon belül az Európai Parlament álláspontot fogad el, a Bizottság újra megvizsgálja a tervezett intézkedéseket. |
| --- | --- |

(18)

A végrehajtási intézkedések tervezetének első megküldését követően három hónapot kell biztosítani az Európai Parlament számára, hogy azt megvizsgálja, és megalkossa véleményét. Mindazonáltal sürgős és kellően indokolt esetben lehetőséget kell nyújtani ezen időtartam lerövidítésére. Ha ezen az időtartamon belül az Európai Parlament álláspontot fogad el, a Bizottság újra megvizsgálja a tervezett intézkedéseket.

| (19) | A Bizottságnak a végrehajtási hatásköre gyakorlása során tiszteletben kell tartania a következő alapelveket, amelyek értelmében szükséges a pénzügyi piacokba vetett befektetői bizalom biztosítása azon piacok nagymértékű átláthatóságának elősegítésével, szükséges az egymással versengő befektetések széles skálájának, valamint a körülményeikhez igazított közzététel, valamint a védelem adott szintjének biztosítása a befektetők számára, szükséges a szabályoknak a független szabályozó hatóságok általi következetes érvényesítésének biztosítása, különös tekintettel a gazdasági bűnözés elleni küzdelemre, szükséges a nagymértékű átláthatóság, valamint a piaci szereplőkkel, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultáció, szükséges a pénzpiaci innovációk bátorítása a pénzpiacok dinamikus és hatékony működése érdekében, szükséges a pénzügyi innovációk szoros figyelemmel kísérése és az azokra történő reagálás, amely révén biztosítható a piac integritása, fontos a tőkeköltségek csökkentése, illetve a tőkéhez való hozzáférhetőség javítása, szükséges a végrehajtási intézkedésekben a költségek és a haszon közötti hosszú távú egyensúly biztosítása piaci szereplők számára (beleértve a kis- és középvállalkozásokat és a kisbefektetőket), szükséges az EU pénzügyi piacai nemzetközi versenyképességének ösztönzése a nemzetközi együttműködés elengedhetetlen kiterjesztésének sérelme nélkül, szükséges az egyenlő esélyek megteremtése minden piaci szereplő számára az EU egészére kiterjedő szabályozások megfelelő esetekben való elfogadásával, szükséges a nemzeti piacok különbségeinek tiszteletben tartása, amennyiben azok nem érintik túlzott mértékben az egységes piac koherenciáját, valamint szükséges az e területen hozott egyéb közösségi jogszabályokkal való kohézió biztosítása, mivel a tájékoztatás kiegyenlítettségének és az átláthatóságnak a hiánya veszélyeztetheti a piacok működését, és különösképpen hátrányt okozhat a fogyasztóknak és a kisbefektetőknek. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak a végrehajtási hatásköre gyakorlása során tiszteletben kell tartania a következő alapelveket, amelyek értelmében szükséges a pénzügyi piacokba vetett befektetői bizalom biztosítása azon piacok nagymértékű átláthatóságának elősegítésével, szükséges az egymással versengő befektetések széles skálájának, valamint a körülményeikhez igazított közzététel, valamint a védelem adott szintjének biztosítása a befektetők számára, szükséges a szabályoknak a független szabályozó hatóságok általi következetes érvényesítésének biztosítása, különös tekintettel a gazdasági bűnözés elleni küzdelemre, szükséges a nagymértékű átláthatóság, valamint a piaci szereplőkkel, az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott konzultáció, szükséges a pénzpiaci innovációk bátorítása a pénzpiacok dinamikus és hatékony működése érdekében, szükséges a pénzügyi innovációk szoros figyelemmel kísérése és az azokra történő reagálás, amely révén biztosítható a piac integritása, fontos a tőkeköltségek csökkentése, illetve a tőkéhez való hozzáférhetőség javítása, szükséges a végrehajtási intézkedésekben a költségek és a haszon közötti hosszú távú egyensúly biztosítása piaci szereplők számára (beleértve a kis- és középvállalkozásokat és a kisbefektetőket), szükséges az EU pénzügyi piacai nemzetközi versenyképességének ösztönzése a nemzetközi együttműködés elengedhetetlen kiterjesztésének sérelme nélkül, szükséges az egyenlő esélyek megteremtése minden piaci szereplő számára az EU egészére kiterjedő szabályozások megfelelő esetekben való elfogadásával, szükséges a nemzeti piacok különbségeinek tiszteletben tartása, amennyiben azok nem érintik túlzott mértékben az egységes piac koherenciáját, valamint szükséges az e területen hozott egyéb közösségi jogszabályokkal való kohézió biztosítása, mivel a tájékoztatás kiegyenlítettségének és az átláthatóságnak a hiánya veszélyeztetheti a piacok működését, és különösképpen hátrányt okozhat a fogyasztóknak és a kisbefektetőknek.

| (20) | A 2000/12/EK irányelv technikai kiigazításaira vonatkozó egyes hatályos rendelkezéseket összhangba kell hozni az 1999/468/EK határozattal. |
| --- | --- |

(20)

A 2000/12/EK irányelv technikai kiigazításaira vonatkozó egyes hatályos rendelkezéseket összhangba kell hozni az 1999/468/EK határozattal.

| (21) | A többi közösségi szektorban elfogadott megközelítésekkel való intézményi és jogi egységesség biztosítása érdekében a Bizottság 2004/10/EK határozata (17) létrehozta a tanácsadó testületként működő európai bankbizottságot, amely a bankügyi jogszabályok kidolgozásában segíti a Bizottságot. Ezért a 2000/12/EK irányelvben található, a bankügyi tanácsadó bizottság tanácsadó feladataira vonatkozó hivatkozásokat el kell hagyni. |
| --- | --- |

(21)

A többi közösségi szektorban elfogadott megközelítésekkel való intézményi és jogi egységesség biztosítása érdekében a Bizottság 2004/10/EK határozata (17) létrehozta a tanácsadó testületként működő európai bankbizottságot, amely a bankügyi jogszabályok kidolgozásában segíti a Bizottságot. Ezért a 2000/12/EK irányelvben található, a bankügyi tanácsadó bizottság tanácsadó feladataira vonatkozó hivatkozásokat el kell hagyni.

| (22) | A továbbiakban nincs szükség arra, hogy a bankügyi tanácsadó bizottság feladatkörébe tartozzon a hitelintézetek szolvencia- és likviditásmutatói megfigyelésének nyomon követése, tekintettel a tőkemegfelelési szabályok harmonizációjára és a hitelintézetek által a likviditási kockázatuk mérésére és kezelésére használt technikák fejlődésére. |
| --- | --- |

(22)

A továbbiakban nincs szükség arra, hogy a bankügyi tanácsadó bizottság feladatkörébe tartozzon a hitelintézetek szolvencia- és likviditásmutatói megfigyelésének nyomon követése, tekintettel a tőkemegfelelési szabályok harmonizációjára és a hitelintézetek által a likviditási kockázatuk mérésére és kezelésére használt technikák fejlődésére.

| (23) | A felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és — a különösen szándéknyilatkozatok útján megvalósuló — információcsere terén történt jelentős előrelépésnek köszönhetően feleslegessé vált, hogy a Bizottság rendszeresen figyelemmel kísérjen egyes eseti felügyeleti határozatokat, és azokról rendszeresen jelentést tegyen a bankügyi tanácsadó bizottságnak. |
| --- | --- |

(23)

A felügyeleti hatóságok közötti együttműködés és — a különösen szándéknyilatkozatok útján megvalósuló — információcsere terén történt jelentős előrelépésnek köszönhetően feleslegessé vált, hogy a Bizottság rendszeresen figyelemmel kísérjen egyes eseti felügyeleti határozatokat, és azokról rendszeresen jelentést tegyen a bankügyi tanácsadó bizottságnak.

| (24) | Az európai bankbizottság létrehozása nem zárja ki a hitelintézetek szabályozásában és felügyeletében részt vevő különböző hatóságok közötti együttműködés egyéb formáit, különösen a Bizottság 2004/5/EK határozatával (18) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága keretén belül. |
| --- | --- |

(24)

Az európai bankbizottság létrehozása nem zárja ki a hitelintézetek szabályozásában és felügyeletében részt vevő különböző hatóságok közötti együttműködés egyéb formáit, különösen a Bizottság 2004/5/EK határozatával (18) létrehozott európai bankfelügyelők bizottsága keretén belül.

| (25) | A 91/675/EGK irányelvvel létrehozott biztosítási bizottság feladata, hogy segítséget nyújtson a Bizottságnak a biztosítások területén az irányelv által biztosított végrehajtási hatáskörök gyakorlásában, és különösen a biztosítási ágazatban mutatkozó fejlődés figyelembevételéhez szükséges technikai kiigazítások megtételében; ezeket az intézkedéseket az 1999/468/EK határozattal összhangban kell meghozni. |
| --- | --- |

(25)

A 91/675/EGK irányelvvel létrehozott biztosítási bizottság feladata, hogy segítséget nyújtson a Bizottságnak a biztosítások területén az irányelv által biztosított végrehajtási hatáskörök gyakorlásában, és különösen a biztosítási ágazatban mutatkozó fejlődés figyelembevételéhez szükséges technikai kiigazítások megtételében; ezeket az intézkedéseket az 1999/468/EK határozattal összhangban kell meghozni.

| (26) | A 91/675/EGK irányelv értelmében a biztosítási bizottság feladatai közé tartozik az is, hogy megvizsgáljon minden, a biztosítási ágazatot érintő közösségi rendelkezésekhez kapcsolódó kérdést, és különösképpen tanácsot adjon a Bizottságnak az olyan közösségi jogszabályokra irányuló javaslatokkal kapcsolatban, amelyeket a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé kíván terjeszteni. |
| --- | --- |

(26)

A 91/675/EGK irányelv értelmében a biztosítási bizottság feladatai közé tartozik az is, hogy megvizsgáljon minden, a biztosítási ágazatot érintő közösségi rendelkezésekhez kapcsolódó kérdést, és különösképpen tanácsot adjon a Bizottságnak az olyan közösségi jogszabályokra irányuló javaslatokkal kapcsolatban, amelyeket a Bizottság az Európai Parlament és a Tanács elé kíván terjeszteni.

| (27) | Egy olyan belső piac kiépítése érdekében, ahol a biztosítottak és a kedvezményezettek megfelelő védelmet élveznek, azok a biztosítási és a foglalkoztatóinyugdíj-vállalkozások, amelyek a belső piacon a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvei alapján működnek, különleges közösségi jogszabályok hatálya alá tartoznak. A belső piac megfelelő működése és a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében e jogszabályoknak az ezen szektorokat érintő piaci változásokhoz gyorsan igazíthatóknak kell lenniük, különös tekintettel a pénzügyi és technikai szempontokra. |
| --- | --- |

(27)

Egy olyan belső piac kiépítése érdekében, ahol a biztosítottak és a kedvezményezettek megfelelő védelmet élveznek, azok a biztosítási és a foglalkoztatóinyugdíj-vállalkozások, amelyek a belső piacon a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvei alapján működnek, különleges közösségi jogszabályok hatálya alá tartoznak. A belső piac megfelelő működése és a pénzügyi stabilitás megőrzése érdekében e jogszabályoknak az ezen szektorokat érintő piaci változásokhoz gyorsan igazíthatóknak kell lenniük, különös tekintettel a pénzügyi és technikai szempontokra.

| (28) | Ezért a biztosítási bizottság szerepét megfelelően módosítani kell, és e bizottság nevét ennek megfelelően „európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottság”-ra kell változtatni. Ugyanakkor az európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottság a foglalkoztatási nyugdíjak területén nem foglalkozik munkajogi és szociális jogi kérdésekkel, úgymint a foglalkoztatási rendszerek megszervezésével, különösen a kötelező tagság és a kollektív megállapodásokról folytatott tárgyalások eredményeivel. |
| --- | --- |

(28)

Ezért a biztosítási bizottság szerepét megfelelően módosítani kell, és e bizottság nevét ennek megfelelően „európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottság”-ra kell változtatni. Ugyanakkor az európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottság a foglalkoztatási nyugdíjak területén nem foglalkozik munkajogi és szociális jogi kérdésekkel, úgymint a foglalkoztatási rendszerek megszervezésével, különösen a kötelező tagság és a kollektív megállapodásokról folytatott tárgyalások eredményeivel.

| (29) | A 91/675/EGK irányelv hatálya alá tartozó jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedések általános hatályú intézkedéseke, és ezeket az 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat 5. cikkével összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(29)

A 91/675/EGK irányelv hatálya alá tartozó jogi aktusok végrehajtásához szükséges intézkedések általános hatályú intézkedéseke, és ezeket az 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat 5. cikkével összhangban kell elfogadni.

| (30) | A többi közösségi szektorban elfogadott megközelítésekkel való intézményi és jogi egységesség biztosítása érdekében a 2003. november 5-i 2004/9/EK (19) bizottsági határozat létrehozta a tanácsadóként működő európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottságot, amelynek feladata, hogy segítse a Bizottságot a biztosítás és a foglalkoztatási nyugdíjak területén. Ezért a 91/675/EGK irányelvben található, a biztosítási bizottság tanácsadó feladataira vonatkozó hivatkozásokat el kell hagyni. |
| --- | --- |

(30)

A többi közösségi szektorban elfogadott megközelítésekkel való intézményi és jogi egységesség biztosítása érdekében a 2003. november 5-i 2004/9/EK (19) bizottsági határozat létrehozta a tanácsadóként működő európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottságot, amelynek feladata, hogy segítse a Bizottságot a biztosítás és a foglalkoztatási nyugdíjak területén. Ezért a 91/675/EGK irányelvben található, a biztosítási bizottság tanácsadó feladataira vonatkozó hivatkozásokat el kell hagyni.

| (31) | A 85/611/EGK irányelv létrehozta az ÁÉKBV kapcsolattartó bizottságot, amely azáltal segíti a Bizottságot, hogy rendszeres konzultációk révén megkönnyíti az irányelv összehangolt végrehajtását, és a tagállamok közötti konzultációt, valamint szükség esetén az irányelv módosítására vonatkozó javaslatot tesz a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(31)

A 85/611/EGK irányelv létrehozta az ÁÉKBV kapcsolattartó bizottságot, amely azáltal segíti a Bizottságot, hogy rendszeres konzultációk révén megkönnyíti az irányelv összehangolt végrehajtását, és a tagállamok közötti konzultációt, valamint szükség esetén az irányelv módosítására vonatkozó javaslatot tesz a Bizottságnak.

| (32) | Az ÁÉKBV kapcsolattartó bizottság az 1999/468/EK határozat értelmében „komitológiai” bizottságként is eljár, hogy így segítse a Bizottságot a 85/611/EGK irányelv technikai módosításaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

(32)

Az ÁÉKBV kapcsolattartó bizottság az 1999/468/EK határozat értelmében „komitológiai” bizottságként is eljár, hogy így segítse a Bizottságot a 85/611/EGK irányelv technikai módosításaival kapcsolatban.

| (33) | 2002. december 3-án a Tanács intézkedések megtételére kérte fel a Bizottságot abból a célból, hogy — többek között — által a végrehajtási hatáskörök gyakorlásával kapcsolatos tanácsadási feladatot az ÁÉKBV kapcsolattartó bizottságról az európai értékpapír-bizottságra ruházzák. |
| --- | --- |

(33)

2002. december 3-án a Tanács intézkedések megtételére kérte fel a Bizottságot abból a célból, hogy — többek között — által a végrehajtási hatáskörök gyakorlásával kapcsolatos tanácsadási feladatot az ÁÉKBV kapcsolattartó bizottságról az európai értékpapír-bizottságra ruházzák.

| (34) | Az értékpapírokra vonatkozóan a közelmúltban elfogadott irányelvekben — különösen a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. június 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20), — amely a Bizottság szabályozó hatáskörére vonatkozó tanácsadói feladattal ruházza fel az európai értékpapír-bizottságot, míg az európai értékpapír-bizottság munkája egyéb szempontjainak megszervezésére vonatkozóan továbbra is a 2001/528/EK irányelv az irányadó — megállapított modell teljes körű alkalmazása érdekében el kell hagyni azokat a rendelkezéseket, amelyek a 85/611/EGK irányelv 53. cikke értelmében meghatározzák a jelenlegi ÁÉKBV kapcsolattartó bizottságnak a „komitológiai” működésén kívüli szervezetét és feladatait. |
| --- | --- |

(34)

Az értékpapírokra vonatkozóan a közelmúltban elfogadott irányelvekben — különösen a bennfentes kereskedelemről és a piaci manipulációról (piaci visszaélés) szóló, 2003. június 28-i 2003/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (20), — amely a Bizottság szabályozó hatáskörére vonatkozó tanácsadói feladattal ruházza fel az európai értékpapír-bizottságot, míg az európai értékpapír-bizottság munkája egyéb szempontjainak megszervezésére vonatkozóan továbbra is a 2001/528/EK irányelv az irányadó — megállapított modell teljes körű alkalmazása érdekében el kell hagyni azokat a rendelkezéseket, amelyek a 85/611/EGK irányelv 53. cikke értelmében meghatározzák a jelenlegi ÁÉKBV kapcsolattartó bizottságnak a „komitológiai” működésén kívüli szervezetét és feladatait.

| (35) | Ezért az európai értékpapír-bizottság hatáskörét egyértelműen ki kell terjeszteni a 2003/6/EK irányelv értelmében már átruházott hatáskörön túlmenően annak érdekében, hogy az megfeleljen a 85/611/EGK irányelvben jelenleg meghatározott feladatoknak is. Ezen utóbbi irányelv végrehajtásához szükséges intézkedések általános hatályú intézkedések, és ezeket az 1999/468/EK határozat 5. cikkével összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(35)

Ezért az európai értékpapír-bizottság hatáskörét egyértelműen ki kell terjeszteni a 2003/6/EK irányelv értelmében már átruházott hatáskörön túlmenően annak érdekében, hogy az megfeleljen a 85/611/EGK irányelvben jelenleg meghatározott feladatoknak is. Ezen utóbbi irányelv végrehajtásához szükséges intézkedések általános hatályú intézkedések, és ezeket az 1999/468/EK határozat 5. cikkével összhangban kell elfogadni.

| (36) | Ennek megfelelően módosítani kell a 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK, a 93/6/EGK, a 94/19/EK, 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK irányelvet, |
| --- | --- |

(36)

Ennek megfelelően módosítani kell a 73/239/EGK, a 85/611/EGK, a 91/675/EGK, a 92/49/EGK, a 93/6/EGK, a 94/19/EK, 98/78/EK, a 2000/12/EK, a 2001/34/EK, a 2002/83/EK és a 2002/87/EK irányelvet,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

A BANKI SZEKTORRÓL SZÓLÓ 93/6/EGK, 94/19/EK, ÉS 2000/12/EK IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSAI

1. cikk

A 93/6/EGK irányelv

A 93/6/EGK irányelv 7. cikke (9) bekezdése harmadik mondatában „a bankügyi tanácsadó bizottsághoz” szavakat el kell hagyni.

2. cikk

A 94/19/EK irányelv

A 94/19/EK irányelv 3. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésében a „bankügyi tanácsadó bizottságot” szavak helyébe az „európai bankbizottságot” szavak lépnek.

3. cikk

A 2000/12/EK irányelv

A 2000/12/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „(4) | A Bizottság, a 60. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint határoz a (3) bekezdésben szereplő felsorolás módosításáról.”. |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)

A Bizottság, a 60. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint határoz a (3) bekezdésben szereplő felsorolás módosításáról.”.

| 2. | A 2. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Olyan hitelintézetek esetében, amelyeket nem a tengertől újabban visszahódított területeken létesítettek, és amelyek nem a központi szervnek alárendelt vagy annak felelős létező intézmények feldarabolásából vagy egyesítéséből származnak, a Bizottság — a 60. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint — a második albekezdés alkalmazására vonatkozó további szabályokat állapíthat meg, beleértve az első albekezdésben előírt mentességek hatályon kívül helyezését, ha megítélése szerint a második albekezdésben megállapított rendelkezésekből hasznot húzó új intézmények kapcsolódása a központi szervhez kedvezőtlen hatással lehet a versenyre.”. |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk (5) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Olyan hitelintézetek esetében, amelyeket nem a tengertől újabban visszahódított területeken létesítettek, és amelyek nem a központi szervnek alárendelt vagy annak felelős létező intézmények feldarabolásából vagy egyesítéséből származnak, a Bizottság — a 60. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárás szerint — a második albekezdés alkalmazására vonatkozó további szabályokat állapíthat meg, beleértve az első albekezdésben előírt mentességek hatályon kívül helyezését, ha megítélése szerint a második albekezdésben megállapított rendelkezésekből hasznot húzó új intézmények kapcsolódása a központi szervhez kedvezőtlen hatással lehet a versenyre.”.

| 3. | A 4. cikk helyébe a következő lép:
  „4. cikk


  Engedélyezés

  A tagállamok megkövetelik a hitelintézetektől, hogy tevékenységük megkezdése előtt engedélyt szerezzenek. A szóban forgó engedélyre vonatkozó követelményeket a tagállamok az 5—9. cikknek megfelelően állapítják meg, és ezekről tájékoztatják a Bizottságot.”. |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk helyébe a következő lép:

„4. cikk

Engedélyezés

A tagállamok megkövetelik a hitelintézetektől, hogy tevékenységük megkezdése előtt engedélyt szerezzenek. A szóban forgó engedélyre vonatkozó követelményeket a tagállamok az 5—9. cikknek megfelelően állapítják meg, és ezekről tájékoztatják a Bizottságot.”.

| 4. | A 22. cikk (9) bekezdésének második mondatát el kell hagyni. |
| --- | --- |

4.

A 22. cikk (9) bekezdésének második mondatát el kell hagyni.

| 5. | A 22. cikk (10) bekezdésének második mondatát el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A 22. cikk (10) bekezdésének második mondatát el kell hagyni.

| 6. | A 23. cikk (1) bekezdése helyébe a következő lép:






  „(1) | A tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállam hatóságait:






  a) | olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat engedélyezéséről, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályozza; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A 23. cikk (1) bekezdése helyébe a következő lép:

„(1)

A tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállam hatóságait:

a)

olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat engedélyezéséről, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályozza;

| b) | amennyiben ilyen anyavállalat tulajdonrészt szerez egy közösségi hitelintézetben, és ezáltal ez utóbbi annak leányvállalatává válna.
  Olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat engedélyezésekor, amelynek egy vagy több anyavállalata harmadik ország joga által szabályozott, a csoport szerkezetét is pontosan meg kell határozni abban az értesítésben, amelyet az illetékes hatóságok a 11. cikk szerint a Bizottságnak megküldenek.” |
| --- | --- |

b)

amennyiben ilyen anyavállalat tulajdonrészt szerez egy közösségi hitelintézetben, és ezáltal ez utóbbi annak leányvállalatává válna.

Olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat engedélyezésekor, amelynek egy vagy több anyavállalata harmadik ország joga által szabályozott, a csoport szerkezetét is pontosan meg kell határozni abban az értesítésben, amelyet az illetékes hatóságok a 11. cikk szerint a Bizottságnak megküldenek.”

| 7. | A 24. cikk (2) bekezdésében a „bankügyi tanácsadó bizottságnak” szavak helyébe az „európai bankbizottságnak” szavak lépnek. |
| --- | --- |

7.

A 24. cikk (2) bekezdésében a „bankügyi tanácsadó bizottságnak” szavak helyébe az „európai bankbizottságnak” szavak lépnek.

| 8. | A 25. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „(3) | A Szerződés 300. cikke (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság — az európai bankbizottság segítségével — megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tárgyalások kimenetelét és az ebből fakadó helyzetet.” |
| --- | --- | --- |

8.

A 25. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)

A Szerződés 300. cikke (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság — az európai bankbizottság segítségével — megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tárgyalások kimenetelét és az ebből fakadó helyzetet.”

| 9. | A 49. cikk (2) bekezdése harmadik mondatában a „bankügyi tanácsadó bizottságot” szavak helyébe az „európai bankbizottságot” szavak lépnek. |
| --- | --- |

9.

A 49. cikk (2) bekezdése harmadik mondatában a „bankügyi tanácsadó bizottságot” szavak helyébe az „európai bankbizottságot” szavak lépnek.

| 10. | Az 52. cikk (9) bekezdésének harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az érintett illetékes hatóság továbbítja ezeket az információkat a többi tagállam illetékes hatóságainak.” |
| --- | --- |

10.

Az 52. cikk (9) bekezdésének harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az érintett illetékes hatóság továbbítja ezeket az információkat a többi tagállam illetékes hatóságainak.”

| 11. | Az 56a. cikk (2) bekezdés első mondata helyébe a következő lép: „A Bizottság felkérheti az európai bankbizottságot általános iránymutatások kidolgozására arról, hogy a harmadik országbeli illetékes hatóságok által gyakorolt összevont felügyelet várhatóan eléri-e az összevont felügyeletre vonatkozóan az e fejezetben meghatározott célkitűzéseket olyan hitelintézetek tekintetében, amelyek anyavállalatának székhelye a Közösségen kívül található.” |
| --- | --- |

11.

Az 56a. cikk (2) bekezdés első mondata helyébe a következő lép: „A Bizottság felkérheti az európai bankbizottságot általános iránymutatások kidolgozására arról, hogy a harmadik országbeli illetékes hatóságok által gyakorolt összevont felügyelet várhatóan eléri-e az összevont felügyeletre vonatkozóan az e fejezetben meghatározott célkitűzéseket olyan hitelintézetek tekintetében, amelyek anyavállalatának székhelye a Közösségen kívül található.”

| 12. | A VI. címet el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A VI. címet el kell hagyni.

| 13. | A 60. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „(2) | A Bizottság munkáját — a 2004/10/EK (21) bizottsági határozattal létrehozott — európai bankbizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti. |
| --- | --- | --- |

13.

A 60. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)

A Bizottság munkáját — a 2004/10/EK (21) bizottsági határozattal létrehozott — európai bankbizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.

Az e bekezdésre való hivatkozások esetén az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét - a 8. cikke rendelkezéseire is figyelemmel - kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

| 14. | A 64. cikk (2) és (6) bekezdésében az „és a bankügyi tanácsadó bizottságot” szavakat el kell hagyni. |
| --- | --- |

14.

A 64. cikk (2) és (6) bekezdésében az „és a bankügyi tanácsadó bizottságot” szavakat el kell hagyni.

II. FEJEZET

A BIZTOSÍTÁSI ÉS A FOGLALKOZTATÓINYUGDÍJ- SZEKTORRÓL SZÓLÓ 73/239/EGK TANÁCSI IRÁNYELV, 91/675/EGK TANÁCSI IRÁNYELV, VALAMINT A 92/49/EGK, A 98/78/EK ÉS A 2002/83/EK IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSAI

4. cikk

A 73/239/EGK irányelv

A 73/239/EGK irányelv a következőképpen módosul:

„29a. cikk

| 1.1. | a) | engedély kiadása olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat számára, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályozza; |
| --- | --- | --- |
| b) | ha egy ilyen anyavállalat egy közösségbeli biztosítóintézetben részesedést szerez, amelynek eredményeként ez utóbbi az első leányvállalatává válik. |

1.1.

a)

engedély kiadása olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat számára, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályozza;

b)

ha egy ilyen anyavállalat egy közösségbeli biztosítóintézetben részesedést szerez, amelynek eredményeként ez utóbbi az első leányvállalatává válik.

2.   Ha egy olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályozza, megkapja az (1) bekezdés a) pontjában említett engedélyt, akkor az illetékes hatóságok által a Bizottságnak megküldött értesítésben ismertetni kell a csoport felépítését is”.

2.   A 29b. cikk (4) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| a) | a határozathozatal időpontjában függőben lévő vagy azt követően benyújtott engedélykérelmeket; |
| --- | --- |

a)

a határozathozatal időpontjában függőben lévő vagy azt követően benyújtott engedélykérelmeket;

| b) | az érintett harmadik ország joga által szabályozott közvetlen vagy közvetett anyavállalatok részesedésszerzését. |
| --- | --- |

b)

az érintett harmadik ország joga által szabályozott közvetlen vagy közvetett anyavállalatok részesedésszerzését.

5. cikk

5. cikk

A 91/675/EGK irányelv

A 91/675/EGK irányelv

A 91/675/EGK irányelv a következőképpen módosul:

1.   A címben szereplő „biztosítási bizottság” szavak helyébe az „európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottság” szavak lépnek.

2.   Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   A Bizottság munkáját az — 2004/9/EK bizottsági határozattal (23) létrehozott — európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottság (a továbbiakban: bizottság) segíti.

(2)   A Bizottság 2004/6/EK határozatával (24) létrehozott, a biztosítások és a foglalkoztatói nyugdíjak európai felügyeleti bizottságának elnöke megfigyelőként részt vesz a bizottság ülésein.

(3)   A bizottság szakértőket, illetve megfigyelőket kérhet fel az ülésein való részvételre.

(4).   A bizottság titkárságát a Bizottság biztosítja.

3.   A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Amikor közvetlen nem életbiztosítás és a közvetlen életbiztosítás, viszontbiztosítás és foglalkoztatói nyugdíjak területén elfogadott jogi aktusok szabályainak végrehajtási jogkörét a Bizottságra ruházzák, a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat (25) 5. és 7. cikkében meghatározott eljárást - a 8. cikke rendelkezéseire is figyelemmel - kell alkalmazni.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

(2)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

4.   A 3. és 4. cikket el kell hagyni.

6. cikk

6. cikk

A 92/49/EGK irányelv

A 92/49/EGK irányelv

A 92/49/EGK irányelv 40. cikke (10) bekezdése első mondatában az „összefoglaló jelentést nyújt be a 91/675/EGK irányelv által létrehozott biztosítási bizottságnak” kifejezés helyébe a „tájékoztatja az európai biztosítási és foglalkoztatóinyugdíj-bizottságot” lép.

7. cikk

7. cikk

A 98/78/EK irányelv

A 98/78/EK irányelv

A 98/78/EK irányelv a következőképpen módosul:

1.   A 10a. cikk (3) bekezdése helyébe a következő lép:

| „(3) | A Szerződés 300. cikke (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság az európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottság segítségével megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tárgyalások eredményét és az abból eredően kialakult helyzetet.” |
| --- | --- |

„(3)

A Szerződés 300. cikke (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság az európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottság segítségével megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tárgyalások eredményét és az abból eredően kialakult helyzetet.”

2.   A 11. cikk (5) bekezdése helyébe a következő lép:

| „(5) | A Bizottság legkésőbb 2006. január 1-jén jelentést készít az irányelv alkalmazásáról, és szükség esetén a további harmonizáció szükségességéről.” |
| --- | --- |

„(5)

A Bizottság legkésőbb 2006. január 1-jén jelentést készít az irányelv alkalmazásáról, és szükség esetén a további harmonizáció szükségességéről.”

8. cikk

8. cikk

A 2002/83/EK irányelv

A 2002/83/EK irányelv

A 2002/83/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 46. cikk (9) bekezdésének első mondatában a „A Bizottság minden két évben jelentést terjeszt a biztosítási bizottság elé” szavak helyébe a „a Bizottság minden két évben tájékoztatja az európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottságot” szavak lépnek. |
| --- | --- |

1.

A 46. cikk (9) bekezdésének első mondatában a „A Bizottság minden két évben jelentést terjeszt a biztosítási bizottság elé” szavak helyébe a „a Bizottság minden két évben tájékoztatja az európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottságot” szavak lépnek.

| 2. | Az 58. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „58. cikk


  A tagállamok által a Bizottságnak nyújtott tájékoztatás

  A tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállam illetékes hatóságait:






  a) | minden olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalatnak nyújtott engedélyről, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályoz; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 58. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„58. cikk

58. cikk

A tagállamok által a Bizottságnak nyújtott tájékoztatás

A tagállamok által a Bizottságnak nyújtott tájékoztatás

A tagállamok illetékes hatóságai tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállam illetékes hatóságait:

a)

minden olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalatnak nyújtott engedélyről, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályoz;

| b) | minden olyan esetben, amikor egy ilyen anyavállalat egy közösségbeli biztosítóintézetben részesedést szerez, amelynek eredményeként ez utóbbi a leányvállalatává válik. |
| --- | --- |

b)

minden olyan esetben, amikor egy ilyen anyavállalat egy közösségbeli biztosítóintézetben részesedést szerez, amelynek eredményeként ez utóbbi a leányvállalatává válik.

Ha egy olyan közvetlen vagy közvetett leányvállalat, amelynek egy vagy több anyavállalatát harmadik ország joga szabályozza, megkapja az a) pontban említett engedélyt, akkor az illetékes hatóságok által a Bizottságnak és a többi illetékes hatóságnak megküldött értesítésben ismertetni kell a csoport szerkezetét is”.

| 3. | A 65. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:






  „(1) | A Bizottság munkáját a Bizottság 2004/9/EK határozata (26) alapján létrehozott európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottság segíti. |
| --- | --- | --- |

3.

A 65. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)

A Bizottság munkáját a Bizottság 2004/9/EK határozata (26) alapján létrehozott európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottság segíti.

26

III. FEJEZET

AZ ÉRTÉKPAPÍR SZEKTORRÓL SZÓLÓ 85/611/EGK TANÁCSI IRÁNYELV ÉS A 2001/34/EK IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSAI

9. cikk

9. cikk

A 85/611/EGK irányelv

A 85/611/EGK irányelv

A 85/611/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 6c. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (9) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság kétévente jelentést készít az ilyen esetekről.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 6c. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (9) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság kétévente jelentést készít az ilyen esetekről.”

| b) | A (10) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság kétévente jelentést készít az ilyen esetekről.” |
| --- | --- |

b)

A (10) bekezdés második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság kétévente jelentést készít az ilyen esetekről.”

| 2. | A 14. cikk (6) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 14. cikk (6) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni.

| 3. | A 21. cikk (4) bekezdésének harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ilyen információk az európai értékpapír-bizottság keretén belüli véleménycsere tárgyát képezik.” |
| --- | --- |

3.

A 21. cikk (4) bekezdésének harmadik mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ilyen információk az európai értékpapír-bizottság keretén belüli véleménycsere tárgyát képezik.”

| 4. | A 22. cikk (4) bekezdése, harmadik albekezdésének negyedik mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az ilyen tájékoztatás az európai értékpapír-bizottság keretein belüli véleménycsere tárgyát képezheti.” |
| --- | --- |

4.

A 22. cikk (4) bekezdése, harmadik albekezdésének negyedik mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az ilyen tájékoztatás az európai értékpapír-bizottság keretein belüli véleménycsere tárgyát képezheti.”

| 5. | A X. szakasz címe helyébe a következő szöveg lép:
  „Európai értékpapír-bizottság” |
| --- | --- |

5.

A X. szakasz címe helyébe a következő szöveg lép:

„Európai értékpapír-bizottság”

| 6. | Az 53. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

Az 53. cikket el kell hagyni.

| 7. | Az 53a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „53a. cikk
  Ennek az irányelvnek a következő területeken végrehajtandó technikai módosításait az 53b. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni:





  a) | a fogalommeghatározások pontosítása ezen irányelvnek a Közösség egész területén történő egységes alkalmazása érdekében; |
| --- | --- | --- |

7.

Az 53a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„53a. cikk

53a. cikk

a)

a fogalommeghatározások pontosítása ezen irányelvnek a Közösség egész területén történő egységes alkalmazása érdekében;

| b) | a terminológia egységesítése és a fogalommeghatározások kialakítása az ÁÉKBV és az ezekhez kapcsolódó tárgykörök vonatkozásában megalkotott további jogszabályokkal összhangban”. |
| --- | --- |

b)

a terminológia egységesítése és a fogalommeghatározások kialakítása az ÁÉKBV és az ezekhez kapcsolódó tárgykörök vonatkozásában megalkotott további jogszabályokkal összhangban”.

| 8. | A szöveg a következőkkel egészül ki:
  „53b. cikk

  (1)   A Bizottság munkáját a 2001/528/EK bizottsági határozattal (27) létrehozott európai értékpapír-bizottság (a továbbiakban: »bizottság«) segíti.
  Az e bekezdésre való hivatkozások esetén az 1999/468/EK határozat (28) 5. és 7. cikkét — a 8. cikkére is figyelemmel — kell alkalmazni.
  Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.
  (3)   A bizottság elfogadja saját eljárás szabályzatát. |
| --- | --- |

8.

A szöveg a következőkkel egészül ki:

„53b. cikk

53b. cikk

(1)   A Bizottság munkáját a 2001/528/EK bizottsági határozattal (27) létrehozott európai értékpapír-bizottság (a továbbiakban: »bizottság«) segíti.

27

Az e bekezdésre való hivatkozások esetén az 1999/468/EK határozat (28) 5. és 7. cikkét — a 8. cikkére is figyelemmel — kell alkalmazni.

28

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárás szabályzatát.

10. cikk

10. cikk

A 2001/34/EK irányelv

A 2001/34/EK irányelv

A 2001/34/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 108. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

1.

A 108. cikket el kell hagyni.

| 2. | A 109. cikk helyébe a következő lép:
  „109. cikk
  (1)   A megváltozott gazdasági helyzet követelményeinek fényében a 43. cikk (1) bekezdésében meghatározott előrelátható tőzsdei érték minimális összegének kiigazítása céljából a Bizottság benyújtja az európai értékpapír-bizottság létrehozásáról szóló, 2001. június 6-i 2001/528/EK bizottsági határozattal (29) létrehozott európai értékpapír-bizottságnak (a továbbiakban: bizottság) a meghozandó intézkedések tervezetét.
  Az e bekezdésre való hivatkozások esetén a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat (30) 5. és 7. cikkét — a 8. cikke rendelkezéseire is figyelemmel — kell alkalmazni.
  Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.
  (3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

2.

A 109. cikk helyébe a következő lép:

„109. cikk

(1)   A megváltozott gazdasági helyzet követelményeinek fényében a 43. cikk (1) bekezdésében meghatározott előrelátható tőzsdei érték minimális összegének kiigazítása céljából a Bizottság benyújtja az európai értékpapír-bizottság létrehozásáról szóló, 2001. június 6-i 2001/528/EK bizottsági határozattal (29) létrehozott európai értékpapír-bizottságnak (a továbbiakban: bizottság) a meghozandó intézkedések tervezetét.

29

Az e bekezdésre való hivatkozások esetén a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskör gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK határozat (30) 5. és 7. cikkét — a 8. cikke rendelkezéseire is figyelemmel — kell alkalmazni.

30

Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

(3)   A bizottság elfogadja saját eljárási szabályzatát.

IV. FEJEZET

A PÉNZÜGYI KONGLOMERÁTUMOKRÓL SZÓLÓ 2002/87/EK IRÁNYELV MÓDOSÍTÁSA

11. cikk

11. cikk

A 2002/87/EK irányelv

A 2002/87/EK irányelv

A 2002/87/EK irányelv 19. cikkének (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

| „(2) | A Szerződés 300. cikke (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság — az európai bankbizottság, az európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottság, valamint a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó bizottság segítségével — megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tárgyalások eredményét és a kialakult helyzetet.” |
| --- | --- |

„(2)

A Szerződés 300. cikke (1) és (2) bekezdésének sérelme nélkül, a Bizottság — az európai bankbizottság, az európai biztosítási és foglalkoztatásinyugdíj-bizottság, valamint a pénzügyi konglomerátumokkal foglalkozó bizottság segítségével — megvizsgálja az (1) bekezdésben említett tárgyalások eredményét és a kialakult helyzetet.”

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

12. cikk

Végrehajtási intézkedések

Végrehajtási intézkedések

(1)   Az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően — a 8. cikke rendelkezéseire is figyelemmel — elfogadott végrehajtási intézkedések nem módosíthatják az irányelvek alapvető rendelkezéseit.

(2)   Az 1999/468/EK határozat 5. cikke (6) bekezdésében megállapított időszak három hónap.

(3)   Amennyiben a Szerződésben a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására meghatározott feltételek módosításra kerülnek, a Bizottság felülvizsgálja ezt az irányelvet és — adott esetben — módosításokat javasol. Az ilyen felülvizsgálatot legkésőbb 2007. december 31-ig mindenképpen végre kell hajtani.

13. cikk

13. cikk

Átvétel a nemzeti jogba

Átvétel a nemzeti jogba

A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2005. május 13-ig megfeleljenek.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

14. cikk

14. cikk

Hatálybalépés

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

15. cikk

15. cikk

Címzettek

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2005. március 9-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

J. P. BORRELL FONTELLES

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  HL C 112., 2004.4.30., 21. o.

1

(2)  HL C 58., 2004.3.6., 23. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2004. március 31-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé), a Tanács 2004. május 11-i határozata.

3

(4)  HL L 191., 2001.7.13., 43. o.

4

(5)  HL L 191., 2001.7.13., 45. o. A 2004/8/EK határozattal (HL L 3., 2004.1.7., 33. o.) módosított határozat.

5

(6)  HL L 228., 1973.8.16., 3. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

6

(7)  HL L 375., 1985.12.31., 3. o. A legutóbb a 2004/39/EK (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelv.

7

(8)  HL L 374., 1991.12.31., 32. o. A legutóbb az 1882/2003/EK (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelv.

8

(9)  HL L 228., 1992.8.11., 1. o. A legutóbb a 2002/87/EK (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.) európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított irányelv.

9

(10)  HL L 141., 1993.6.11., 1. o. A legutóbb a 2004/39/EK irányelvvel módosított irányelv.

10

(11)  HL L 135., 1994.5.31., 5. o. A legutóbb a 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.

11

(12)  HL L 330., 1998.12.5., 1. o. A legutóbb a 2002/87/EK irányelvvel módosított irányelv.

12

(13)  HL L 126., 2000.5.26., 1. o. A legutóbb a 2004/69/EK (HL L 125., 2004.4.28., 44. o.) bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

13

(14)  HL L 184., 2001.7.6., 1. o. A legutóbb a 2004/109/EK (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.) irányelvvel módosított irányelv.

14

(15)  HL L 345., 2002.12.19., 1. o. A legutóbb a 2004/66/EK (HL L 168., 2004.5.1., 35. o.) bizottsági irányelvvel módosított irányelv.

15

(16)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

16

(17)  HL L 3., 2004.1.7., 36. o.

17

(18)  HL L 3., 2004.1.7., 28. o.

18

(19)  HL L 3., 2004.1.7., 34. o.

19

(20)  HL L 96., 2003.4.12., 16. o.

20

(21)  HL L 3., 2004.1.7., 36. o”

21

(22)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.”

22

(23)  HL L 3., 2004. 1. 7., 34. o.

23

(24)  HL L 3., 2004. 1. 7., 30. o.”

24

(25)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o..”

25

(26)  HL L 3., 2004.,1.7., 34. o..”.

26

(27)  HL L 191., 2001.7.13., 45. o. A 2004/8/EK határozattal (HL L 3., 2004.1.7., 33. o.) módosított határozat.

27

(28)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.”

28

(29)  HL L 191., 2001.7.13., 45. o. A 2004/8/EK határozattal (HL L 3., 2004.1.7., 33. o.) módosított határozat.

29

(30)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.”

30

---