# Euroopa Liidu L 29/2. v

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 29 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide2. veebruar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 29

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide2. veebruar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 172/2005, 18. jaanuar 2005, kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004 | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 173/2005, 24. jaanuar 2005, millega muudetakse seoses PEACE programmi kehtivuse pikendamisega ja uute kulukohustuse assigneeringute andmisega määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta | 3 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 174/2005, 31. jaanuar 2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d’Ivoire’ile | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 175/2005, 1. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 176/2005, 1. veebruar 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist | 18 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 172/2005, 18. jaanuar 2005, kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 173/2005, 24. jaanuar 2005, millega muudetakse seoses PEACE programmi kehtivuse pikendamisega ja uute kulukohustuse assigneeringute andmisega määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta

3

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 174/2005, 31. jaanuar 2005, millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d’Ivoire’ile

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 175/2005, 1. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

16

Komisjoni määrus (EÜ) nr 176/2005, 1. veebruar 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

18

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/76/EÜ:Nõukogu otsus, 22. november 2004, kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004, Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta | 20 |
| Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004 | 22 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/77/EÜ:Komisjoni otsus, 30. märts 2004, Ühendkuningriigi poolt Gibraltari abikõlblike äriühingute soodustamiseks rakendatud abisüsteemi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 928 all)

   (
  1
  ) | 24 |
| | * | 2005/78/EÜ, Euratom:Komisjoni otsus, 1. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom | 39 |
| | * | 2005/79/EÜ:EÜ-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2005, 1. veebruar 2005, millega asendatakse protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b | 42 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

*

2005/76/EÜ:Nõukogu otsus, 22. november 2004, kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004, Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

20

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004

22

Komisjon

*

2005/77/EÜ:Komisjoni otsus, 30. märts 2004, Ühendkuningriigi poolt Gibraltari abikõlblike äriühingute soodustamiseks rakendatud abisüsteemi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2004) 928 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 928 all)

1

24

*

2005/78/EÜ, Euratom:Komisjoni otsus, 1. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom

39

*

2005/79/EÜ:EÜ-Šveitsi ühiskomitee otsus nr 1/2005, 1. veebruar 2005, millega asendatakse protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b

42

| | | Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2005/80/ÜVJP, 31. jaanuar 2005, millega muudetakse ühist seisukohta 2004/133/ÜVJP endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ekstremistide vastu suunatud piiravate meetmete kohta ja pikendatakse selle kehtivust | 45 |
| | * | Nõukogu otsus 2005/81/ÜVJP, 31. jaanuar 2005, Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülema volituste pikendamise kohta | 48 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2005/82/ÜVJP, 31. jaanuar 2005, millega tunnistatakse kehtetuks ühised seisukohad 2002/401/ÜVJP Nigeeria, 2002/495/ÜVJP Angola, 2002/830/ÜVJP Rwanda ja 2003/319/ÜVJP Lusaka relvarahukokkuleppe ja Kongo Demokraatliku Vabariigi rahuprotsessi kohta | 49 |
| | * | Nõukogu otsus 2005/83/ÜVJP, 31. jaanuar 2005, ühise seisukoha 2004/293/ÜVJP rakendamise kohta, millega uuendatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusa rakendamise toetusmeetmeid | 50 |

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu ühine seisukoht 2005/80/ÜVJP, 31. jaanuar 2005, millega muudetakse ühist seisukohta 2004/133/ÜVJP endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ekstremistide vastu suunatud piiravate meetmete kohta ja pikendatakse selle kehtivust

45

*

Nõukogu otsus 2005/81/ÜVJP, 31. jaanuar 2005, Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülema volituste pikendamise kohta

48

*

Nõukogu ühine seisukoht 2005/82/ÜVJP, 31. jaanuar 2005, millega tunnistatakse kehtetuks ühised seisukohad 2002/401/ÜVJP Nigeeria, 2002/495/ÜVJP Angola, 2002/830/ÜVJP Rwanda ja 2003/319/ÜVJP Lusaka relvarahukokkuleppe ja Kongo Demokraatliku Vabariigi rahuprotsessi kohta

49

*

Nõukogu otsus 2005/83/ÜVJP, 31. jaanuar 2005, ühise seisukoha 2004/293/ÜVJP rakendamise kohta, millega uuendatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusa rakendamise toetusmeetmeid

50

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määruse (EÜ) nr 103/2005, 21. jaanuar 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul, parandus (ELT L 20, 22.1.2005) | 57 |
| | | Komisjoni määruse (EÜ) nr 165/2005, 31. jaanuar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. veebruarist, parandus (ELT L 28, 1. veebruar 2005) | 57 |

Parandused

Komisjoni määruse (EÜ) nr 103/2005, 21. jaanuar 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul, parandus (ELT L 20, 22.1.2005)

57

Komisjoni määruse (EÜ) nr 165/2005, 31. jaanuar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. veebruarist, parandus (ELT L 28, 1. veebruar 2005)

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 172/2005,

18. jaanuar 2005,

kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2 ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Majandusühenduse ning Komoori Islamiliitvabariigi vahelisele Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppele, (2) peavad lepingupooled enne kokkuleppe protokolli tähtaja lõppemist läbirääkimisi, et määrata vastastikusel kokkuleppel kindlaks järgmise ajavahemiku protokolli sisu ja muudatused või täiendused, mis vajadusel protokolli lisasse tehakse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Majandusühenduse ning Komoori Islamiliitvabariigi vahelisele Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppele, (2) peavad lepingupooled enne kokkuleppe protokolli tähtaja lõppemist läbirääkimisi, et määrata vastastikusel kokkuleppel kindlaks järgmise ajavahemiku protokolli sisu ja muudatused või täiendused, mis vajadusel protokolli lisasse tehakse.

| (2) | Lepingupooled otsustasid kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega pikendada olemasoleva, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1439/2001 (3) heaks kiidetud protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004, kuni protokolli muudatusi käsitlevate läbirääkimiste lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(2)

Lepingupooled otsustasid kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega pikendada olemasoleva, nõukogu määrusega (EÜ) nr 1439/2001 (3) heaks kiidetud protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004, kuni protokolli muudatusi käsitlevate läbirääkimiste lõpetamiseni.

| (3) | Kehtivuse pikendamise heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega. |
| --- | --- |

(3)

Kehtivuse pikendamise heakskiitmine on kooskõlas ühenduse huvidega.

| (4) | Pikendatud kehtivusega protokollis ettenähtud kalapüügivõimaluste jaotus liikmesriikide vahel tuleks kinnitada, |
| --- | --- |

(4)

Pikendatud kehtivusega protokollis ettenähtud kalapüügivõimaluste jaotus liikmesriikide vahel tuleks kinnitada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidab ühendus heaks kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004.

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale määrusele. (4)

Artikkel 2

Protokollis sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| a) | tuunipüügiseinerid:







  Hispaania | : | 18 laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | : | 21 laeva |
| Itaalia | : | 1 laev |

a)

tuunipüügiseinerid:

Hispaania

:

18 laeva

Prantsusmaa

:

21 laeva

Itaalia

:

1 laev

| b) | triivõngejadaga kalapüügilaevad:







  Hispaania | : | 20 laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugal | : | 5 laeva |

b)

triivõngejadaga kalapüügilaevad:

Hispaania

:

20 laeva

Portugal

:

5 laeva

Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei hõlma kõiki protokollis sätestatud kalapüügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse teiste liikmesriikide litsentsitaotlusi.

Artikkel 3

Liikmesriigid, kelle laevad kalastavad käesoleva protokolli alusel, teevad komisjonile Komooride kalastusvööndist püütud saagi kogused teatavaks vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001, millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. (5)

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  Arvamus on esitatud 16. detsembril 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 137, 2.6.1988, lk 19.

2

(3)  EÜT L 193, 17.7.2001, lk 1.

3

(4)  Vt käesoleva ELT lk 22.

4

(5)  EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

5

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/3

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 173/2005,

24. jaanuar 2005,

millega muudetakse seoses PEACE programmi kehtivuse pikendamisega ja uute kulukohustuse assigneeringute andmisega määrust (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 161,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, (1)

võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

olles konsulteerinud regioonide komiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, (3) artikli 7 lõikega 4 kehtestatakse eesmärgi nr 1 raames Põhja-Iiri ja Iirimaa piirialade heaks programm, mis on suunatud Põhja-Iiri rahuprotsessi (PEACE) toetamisele nelja-aastase ajavahemiku (2000–2004) jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. juuni 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1260/1999, millega nähakse ette üldsätted struktuurifondide kohta, (3) artikli 7 lõikega 4 kehtestatakse eesmärgi nr 1 raames Põhja-Iiri ja Iirimaa piirialade heaks programm, mis on suunatud Põhja-Iiri rahuprotsessi (PEACE) toetamisele nelja-aastase ajavahemiku (2000–2004) jooksul.

| (2) | 17. ja 18. juunil 2004 Brüsselis kohtunud Euroopa Ülemkogu palus komisjonil uurida, kas programmi PEACE ja Rahvusvahelise Iirimaa Fondi tegevuse raames võetavaid meetmeid on võimalik vastavusse viia struktuurifondide 2006. aastal lõppevate programmide raames võetavate meetmetega, et hõlmata nende finantstagajärgi. |
| --- | --- |

(2)

17. ja 18. juunil 2004 Brüsselis kohtunud Euroopa Ülemkogu palus komisjonil uurida, kas programmi PEACE ja Rahvusvahelise Iirimaa Fondi tegevuse raames võetavaid meetmeid on võimalik vastavusse viia struktuurifondide 2006. aastal lõppevate programmide raames võetavate meetmetega, et hõlmata nende finantstagajärgi.

| (3) | Põhja-Iiri rahuprotsessi, millesse programm PEACE on seni andnud erilise ja olulise panuse, tugevdamiseks on vaja ühenduse jätkuvat rahalist toetust asjaomastele piirkondadele ja pikendada programmi PEACE veel kaheks aastaks. |
| --- | --- |

(3)

Põhja-Iiri rahuprotsessi, millesse programm PEACE on seni andnud erilise ja olulise panuse, tugevdamiseks on vaja ühenduse jätkuvat rahalist toetust asjaomastele piirkondadele ja pikendada programmi PEACE veel kaheks aastaks.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1260/1999 vastavalt muuta, et pikendada programmi PEACE rakendamist kahe aasta võrra, nii et see langeks kokku struktuurifondide programmitöö perioodiga, |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1260/1999 vastavalt muuta, et pikendada programmi PEACE rakendamist kahe aasta võrra, nii et see langeks kokku struktuurifondide programmitöö perioodiga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1260/1999 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 7 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “4.   Põhja-Iiri ja Iirimaa piirialade heaks luuakse eesmärgi 1 raames aastateks 2000–2006 Põhja-Iiri rahuprotsessi toetuseks programm PEACE.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 7 lõike 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“4.   Põhja-Iiri ja Iirimaa piirialade heaks luuakse eesmärgi 1 raames aastateks 2000–2006 Põhja-Iiri rahuprotsessi toetuseks programm PEACE.”

| 2) | I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. |
| --- | --- |

2)

I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  Nõusolek antud 11. jaanuaril 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Arvamus esitatud 16. detsembril 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 161, 26.6.1999, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1105/2003 (ELT L 158, 27.6.2003, lk 3).

3

---

LISA

“I LISA

STRUKTUURIFONDID

Kulukohustuste assigneeringute jaotus aastate kaupa ajavahemikuks 2000–2006

(artikli 7 lõige 1)

| (miljonites eurodes, 1999. aasta hindade põhjal) |
| --- |
| 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| 29 430 | 28 840 | 28 250 | 27 670 | 27 080 | 27 120 | 26 660” |

(miljonites eurodes, 1999. aasta hindade põhjal)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

29 430

28 840

28 250

27 670

27 080

27 120

26 660”

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/5

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 174/2005,

31. jaanuar 2005,

millega kehtestatakse piirangud sõjategevusega seotud abi osutamise suhtes Côte d’Ivoire’ile

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 60 ja 301,

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta ühist seisukohta 2004/852/ÜVJP, mis käsitleb piiranguid Côte d’Ivoire’i suhtes, (1)

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO Julgeolekunõukogu, tegutsedes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja VII peatüki alusel ning mõistes hukka jätkuvat vaenutegevust Côte d’Ivoire’s ja 3. mai 2003. aasta relvarahukokkuleppe korduvat rikkumist, otsustas oma 15. novembri 2004. aasta resolutsiooniga 1572 (2004) kehtestada teatud piiravad meetmed Côte d’Ivoire’i suhtes. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO Julgeolekunõukogu, tegutsedes Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja VII peatüki alusel ning mõistes hukka jätkuvat vaenutegevust Côte d’Ivoire’s ja 3. mai 2003. aasta relvarahukokkuleppe korduvat rikkumist, otsustas oma 15. novembri 2004. aasta resolutsiooniga 1572 (2004) kehtestada teatud piiravad meetmed Côte d’Ivoire’i suhtes.

| (2) | Ühisseisukoht 2004/852/ÜVJP sätestab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis märgitud meetmete, sealhulgas sõjategevusega seotud tehnilise ja finantsabi keelamine ja siserepressioonideks kasutatavat varustust puudutav keeld. |
| --- | --- |

(2)

Ühisseisukoht 2004/852/ÜVJP sätestab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis märgitud meetmete, sealhulgas sõjategevusega seotud tehnilise ja finantsabi keelamine ja siserepressioonideks kasutatavat varustust puudutav keeld.

| (3) | See meede kuulub asutamislepingu reguleerimisalasse ja seepärast tuleb ühenduses konkurentsimoonutuste vältimiseks nimetatud meetme rakendamiseks vastu võtta ühenduse õigusakt. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse ühenduse territooriumina liikmesriikide territooriume, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(3)

See meede kuulub asutamislepingu reguleerimisalasse ja seepärast tuleb ühenduses konkurentsimoonutuste vältimiseks nimetatud meetme rakendamiseks vastu võtta ühenduse õigusakt. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse ühenduse territooriumina liikmesriikide territooriume, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut vastavalt selles kehtestatud tingimustele.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu; tehnilise abi hulka kuulub ka suuline abi; |
| --- | --- |

1.

tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, komplekteerimise, katsetamise, hoolduse ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või konsultatsiooniteenuste kaudu; tehnilise abi hulka kuulub ka suuline abi;

| 2. | sanktsioonide komitee – ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1572 (2004) paragrahvi 14 alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee. |
| --- | --- |

2.

sanktsioonide komitee – ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1572 (2004) paragrahvi 14 alusel loodud ÜRO Julgeolekunõukogu komitee.

Artikkel 2

Keelatud on:

| a) | anda, müüa, tarnida või üle anda otse või kaudselt sõjalise tegevusega seotud tehnilist abi ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is; |
| --- | --- |

a)

anda, müüa, tarnida või üle anda otse või kaudselt sõjalise tegevusega seotud tehnilist abi ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is;

| b) | rahastada sõjaga seotud tegevust või anda selleks rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, relvade ja nendega seotud varustuse müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi ja muude teenuste osutamiseks, müümiseks, tarnimiseks või üleandmiseks otse või kaudselt ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is; |
| --- | --- |

b)

rahastada sõjaga seotud tegevust või anda selleks rahalist toetust, sealhulgas eelkõige toetusi, laene ja ekspordikrediidikindlustust, relvade ja nendega seotud varustuse müümiseks, tarnimiseks, üleandmiseks või ekspordiks või nendega seotud tehnilise abi ja muude teenuste osutamiseks, müümiseks, tarnimiseks või üleandmiseks otse või kaudselt ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is;

| c) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a ja b nimetatud tehingutele. |
| --- | --- |

c)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a ja b nimetatud tehingutele.

Artikkel 3

Keelatud on:

| a) | müüa, tarnida, üle anda või eksportida otse või kaudselt I lisas loetletud vahendeid, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, olenemata sellest, kas tegemist on ühendusest pärit vahenditega, ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is; |
| --- | --- |

a)

müüa, tarnida, üle anda või eksportida otse või kaudselt I lisas loetletud vahendeid, mida võidakse kasutada siserepressioonideks, olenemata sellest, kas tegemist on ühendusest pärit vahenditega, ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is;

| b) | anda, müüa, tarnida või üle anda otse või kaudselt punktis a nimetatud vahenditega seotud tehnilist abi ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is; |
| --- | --- |

b)

anda, müüa, tarnida või üle anda otse või kaudselt punktis a nimetatud vahenditega seotud tehnilist abi ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is;

| c) | rahastada punktis a nimetatud vahendeid või anda nendega seotud rahalist toetust otse või kaudselt ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is; |
| --- | --- |

c)

rahastada punktis a nimetatud vahendeid või anda nendega seotud rahalist toetust otse või kaudselt ühelegi isikule, üksusele või asutusele Côte d’Ivoire’is või kasutamiseks Côte d’Ivoire’is;

| d) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a, b või c nimetatud tehingutele. |
| --- | --- |

d)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktides a, b või c nimetatud tehingutele.

Artikkel 4

1.   Erandina artiklist 2 ei kehti seal nimetatud keelud

| a) | relvadega ja nendega seotud varustusega seotud tegevuse rahastamise või selleks tehnilise või finantsabi andmise suhtes, kui selline abi ja teenused on mõeldud üksnes ÜRO Côte d’Ivoire’i operatsiooni toetamiseks või sellele operatsioonile ja seda toetavatele Prantsuse vägedele kasutamiseks, |
| --- | --- |

a)

relvadega ja nendega seotud varustusega seotud tegevuse rahastamise või selleks tehnilise või finantsabi andmise suhtes, kui selline abi ja teenused on mõeldud üksnes ÜRO Côte d’Ivoire’i operatsiooni toetamiseks või sellele operatsioonile ja seda toetavatele Prantsuse vägedele kasutamiseks,

| b) | ainult humanitaar- või kaitseotstarbel kasutamiseks ettenähtud mittesurmava sõjavarustusega seotud tehnilise abi andmise suhtes, sealhulgas ELi, ÜRO, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ettenähtud varustuse suhtes, kui sellised tegevused on sanktsioonide komitee poolt eelnevalt heaks kiidetud, |
| --- | --- |

b)

ainult humanitaar- või kaitseotstarbel kasutamiseks ettenähtud mittesurmava sõjavarustusega seotud tehnilise abi andmise suhtes, sealhulgas ELi, ÜRO, Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse (ECOWAS) kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ettenähtud varustuse suhtes, kui sellised tegevused on sanktsioonide komitee poolt eelnevalt heaks kiidetud,

| c) | ainult humanitaar- või kaitseotstarbel kasutamiseks ettenähtud mittesurmava sõjavarustuse rahastamise või nendega seotud rahalise toetuse andmise suhtes, sealhulgas ELi, ÜRO, ECOWAS kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ettenähtud varustuse suhtes, |
| --- | --- |

c)

ainult humanitaar- või kaitseotstarbel kasutamiseks ettenähtud mittesurmava sõjavarustuse rahastamise või nendega seotud rahalise toetuse andmise suhtes, sealhulgas ELi, ÜRO, ECOWAS kriisiohjamisoperatsioonides kasutamiseks ettenähtud varustuse suhtes,

| d) | vastavalt Linas-Marcoussis' lepingu paragrahvi 3 punktile f üksnes kaitse- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamise toetuseks või selle käigus kasutamiseks ettenähtud relvade ja nendega seotud materjalidega seotud tehnilise abi andmise suhtes, kui sellised tegevused on sanktsioonide komitee poolt eelnevalt heaks kiidetud, |
| --- | --- |

d)

vastavalt Linas-Marcoussis' lepingu paragrahvi 3 punktile f üksnes kaitse- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamise toetuseks või selle käigus kasutamiseks ettenähtud relvade ja nendega seotud materjalidega seotud tehnilise abi andmise suhtes, kui sellised tegevused on sanktsioonide komitee poolt eelnevalt heaks kiidetud,

| e) | vastavalt Linas-Marcoussis' lepingu paragrahvi 3 punktile f üksnes kaitse- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamise toetuseks või selle käigus kasutamiseks ettenähtud relvade ja nendega seotud materjalide rahastamise või nendega seotud rahalise toetuse andmise suhtes, |
| --- | --- |

e)

vastavalt Linas-Marcoussis' lepingu paragrahvi 3 punktile f üksnes kaitse- ja julgeolekujõudude ümberkorraldamise toetuseks või selle käigus kasutamiseks ettenähtud relvade ja nendega seotud materjalide rahastamise või nendega seotud rahalise toetuse andmise suhtes,

| f) | müügi või tarnete suhtes, mis on ajutiselt üle antud või eksporditud Côte d'Ivoire'i selle riigi relvajõududele, mis võtab rahvusvahelise õiguse kohaseid meetmeid üksnes ja otseselt oma ja nende riikide kodanike, kellele ta annab Côte d'Ivoire'is konsulaarabi välislepingu alusel, evakueerimise võimaldamiseks, kui sanktsioonide komiteed on sellistest tegevustest eelnevalt teavitatud. |
| --- | --- |

f)

müügi või tarnete suhtes, mis on ajutiselt üle antud või eksporditud Côte d'Ivoire'i selle riigi relvajõududele, mis võtab rahvusvahelise õiguse kohaseid meetmeid üksnes ja otseselt oma ja nende riikide kodanike, kellele ta annab Côte d'Ivoire'is konsulaarabi välislepingu alusel, evakueerimise võimaldamiseks, kui sanktsioonide komiteed on sellistest tegevustest eelnevalt teavitatud.

2.   Lõikes 1 nimetatud tegevuste luba, sealhulgas nende tegevuste, mille sanktsioonide komitee peab heaks kiitma või millest sanktsioonide komiteed tuleb teavitada, saadakse teenuse osutaja asukohaliikmesriigi või eksportiva liikmesriigi II lisas osutatud pädeva asutuse kaudu.

3.   Luba ei anta tegevusteks, mis on juba aset leidnud.

Artikkel 5

Artikleid 2 ja 3 ei kohaldata kaitseriietuse suhtes, sealhulgas kuulivestide ja sõdurikiivrite suhtes, mida ÜRO töötajad, ELi, ühenduse või selle liikmesriikide töötajad, massiteabevahendite esindajad, humanitaar- ja arenguabitöötajad ning nendega seotud töötajad ekspordivad Côte d'Ivoire'i ajutiselt üksnes isiklikuks kasutamiseks.

Artikkel 6

Komisjon ja liikmesriigid teatavad üksteisele viivitamata käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ning edastavad nende käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe selle rikkumise ja jõustamisega seotud probleemide ning siseriiklike kohtute lahendite kohta.

Artikkel 7

Komisjonil on õigus liikmesriikide antud teabe alusel II lisa muuta.

Artikkel 8

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist eeskirjadest komisjonile kohe pärast käesoleva määruse jõustumist ning annavad teada nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 9

Käesolevat määrust kohaldatakse:

| a) | ühenduse territooriumil, sealhulgas õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

ühenduse territooriumil, sealhulgas õhuruumis;

| b) | liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal; |
| --- | --- |

b)

liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate õhusõidukite ja laevade pardal;

| c) | kõigi liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool ühenduse territooriumi; |
| --- | --- |

c)

kõigi liikmesriikide kodanike suhtes ühenduse territooriumil või väljaspool ühenduse territooriumi;

| d) | kõikide juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või registreeritud liikmesriigi seaduste alusel; |
| --- | --- |

d)

kõikide juriidiliste isikute, üksuste või asutuste suhtes, mis on asutatud või registreeritud liikmesriigi seaduste alusel;

| e) | kõikide ühenduse territooriumil ettevõtlusega tegelevate juriidiliste isikute, üksuste või organite suhtes. |
| --- | --- |

e)

kõikide ühenduse territooriumil ettevõtlusega tegelevate juriidiliste isikute, üksuste või organite suhtes.

Artikkel 10

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 368, 15.12.2004, lk 50.

1

---

I LISA

Vahendid, mida võidakse kasutada siserepressioonideks nagu on osutatud artiklis 3

Järgnev loetelu ei sisalda spetsiaalselt sõjaliseks kasutuseks mõeldud või vastavalt modifitseeritud esemeid.

| 1. | Kuulikindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid, kuulikindlad kilbid ja spetsiaalselt neile ette nähtud osad. |
| --- | --- |

1.

Kuulikindlad kiivrid, politseikiivrid, politseikilbid, kuulikindlad kilbid ja spetsiaalselt neile ette nähtud osad.

| 2. | Erivahendid sõrmejälgede võtmiseks. |
| --- | --- |

2.

Erivahendid sõrmejälgede võtmiseks.

| 3. | Võimsusregulaatoriga helgiheitja. |
| --- | --- |

3.

Võimsusregulaatoriga helgiheitja.

| 4. | Kuulikindlad ehitusmaterjalid. |
| --- | --- |

4.

Kuulikindlad ehitusmaterjalid.

| 5. | Jahinoad. |
| --- | --- |

5.

Jahinoad.

| 6. | Spetsiaalsed tootmisvahendid haavlipüsside valmistamiseks. |
| --- | --- |

6.

Spetsiaalsed tootmisvahendid haavlipüsside valmistamiseks.

| 7. | Laskemoona käsilaadimisvarustus. |
| --- | --- |

7.

Laskemoona käsilaadimisvarustus.

| 8. | Sideteadete pealtkuulamisseadmed. |
| --- | --- |

8.

Sideteadete pealtkuulamisseadmed.

| 9. | Optiline tahkisdetektor. |
| --- | --- |

9.

Optiline tahkisdetektor.

| 10. | Kujutisevõimendustorud. |
| --- | --- |

10.

Kujutisevõimendustorud.

| 11. | Relvade teleskoopsihikud. |
| --- | --- |

11.

Relvade teleskoopsihikud.

| 12. | Sileraudsed relvad ja nende laskemoon, välja arvatud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad, ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud:






  — | raketipüstolid; |
| --- | --- | --- |

12.

Sileraudsed relvad ja nende laskemoon, välja arvatud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad, ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud:

—

raketipüstolid;

| — | õhu- ja padrunrelvad, mis on mõeldud kasutamiseks tööriistadena või valutute vahenditena loomade uimastamiseks. |
| --- | --- |

—

õhu- ja padrunrelvad, mis on mõeldud kasutamiseks tööriistadena või valutute vahenditena loomade uimastamiseks.

| 13. | Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud või kohandatud osad ja lisaseadmed. |
| --- | --- |

13.

Simulaatorid tulirelvade käsitsemise harjutamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud või kohandatud osad ja lisaseadmed.

| 14. | Pommid ja granaadid, välja arvatud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

14.

Pommid ja granaadid, välja arvatud spetsiaalselt sõjaliseks otstarbeks kasutatavad ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 15. | Muud kuulikindlad vestid, kui need, mis on valmistatud spetsiaalselt sõjaliste standardite või spetsifikatsioonide kohaselt, ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

15.

Muud kuulikindlad vestid, kui need, mis on valmistatud spetsiaalselt sõjaliste standardite või spetsifikatsioonide kohaselt, ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 16. | Maastikul sõitmiseks sobivad neljarattaveoga sõidukid, mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ja selliste sõidukite kuulikindlad kilbid. |
| --- | --- |

16.

Maastikul sõitmiseks sobivad neljarattaveoga sõidukid, mis on valmistatud kuulikindlatena või niisuguseks kohandatud ja selliste sõidukite kuulikindlad kilbid.

| 17. | Vesikahurid ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud või kohandatud osad. |
| --- | --- |

17.

Vesikahurid ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud või kohandatud osad.

| 18. | Vesikahuriga varustatud sõidukid. |
| --- | --- |

18.

Vesikahuriga varustatud sõidukid.

| 19. | Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud või kohandatud osad. |
| --- | --- |

19.

Sõidukid, mis on spetsiaalselt ette nähtud või kohandatud nii, et neid saab elektrifitseerida lähenejate tõrjumiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud või kohandatud osad.

| 20. | Akustilised seadmed, mida tootja või tarnija väidete kohaselt saab kasutada massirahutuste ohjeldamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud osad. |
| --- | --- |

20.

Akustilised seadmed, mida tootja või tarnija väidete kohaselt saab kasutada massirahutuste ohjeldamiseks ja spetsiaalselt nende jaoks ette nähtud osad.

| 21. | Jalarauad, rühmaahelad, vangiahelad ja elektrišokivööd, mis on spetsiaalselt ette nähtud inimeste liikumise takistamiseks, välja arvatud käerauad, mille maksimaalne pikkus koos ketiga on lukustatuna 240 mm. |
| --- | --- |

21.

Jalarauad, rühmaahelad, vangiahelad ja elektrišokivööd, mis on spetsiaalselt ette nähtud inimeste liikumise takistamiseks, välja arvatud käerauad, mille maksimaalne pikkus koos ketiga on lukustatuna 240 mm.

| 22. | Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks tegutsemisvõimetuks muutva aine abil (näiteks pisargaasi või pipragaasi pihustid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

22.

Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks tegutsemisvõimetuks muutva aine abil (näiteks pisargaasi või pipragaasi pihustid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 23. | Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks elektrišoki abil (sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

23.

Kaasaskantavad vahendid, mis on ette nähtud või kohandatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks elektrišoki abil (sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid) ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 24. | Elektroonilised seadmed, mille abil on võimalik avastada peidetud lõhkeaineid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud TV või röntgenläbivalgustuse seadmed. |
| --- | --- |

24.

Elektroonilised seadmed, mille abil on võimalik avastada peidetud lõhkeaineid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad; välja arvatud TV või röntgenläbivalgustuse seadmed.

| 25. | Elektroonilised segamisseadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks, et takistada improviseeritud seadmetest kaugjuhtimispuldi abil lõhkamisi ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad. |
| --- | --- |

25.

Elektroonilised segamisseadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud selleks, et takistada improviseeritud seadmetest kaugjuhtimispuldi abil lõhkamisi ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad.

| 26. | Vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud vahendid, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite liigpingepiirikud). |
| --- | --- |

26.

Vahendid ja seadmed, mis on spetsiaalselt ette nähtud plahvatuste tekitamiseks elektrilisel või mitte-elektrilisel viisil, sealhulgas laskekomplektid, detonaatorid, süütajad, süütevõimendid ja süütenöörid ning spetsiaalselt nende jaoks ettenähtud osad, välja arvatud vahendid, mis on ette nähtud teatavaks kaubanduslikuks otstarbeks, mis hõlmab muude vahendite või seadmete käivitamist või kasutamist plahvatuse teel, ilma et nende vahendite või seadmete eesmärgiks oleks plahvatuste korraldamine (näiteks auto turvapatjade täispuhujad, sprinkleri starterite liigpingepiirikud).

| 27. | Eridemineerimistöödeks ette nähtud vahendid ja seadmed; välja arvatud:






  — | pommikatted; |
| --- | --- | --- |

27.

Eridemineerimistöödeks ette nähtud vahendid ja seadmed; välja arvatud:

—

pommikatted;

| — | mahutid, mis on ette nähtud niisuguste objektide hoidmiseks, mille kohta on teada või arvata, et need on improviseeritud lõhkeseadeldised. |
| --- | --- |

—

mahutid, mis on ette nähtud niisuguste objektide hoidmiseks, mille kohta on teada või arvata, et need on improviseeritud lõhkeseadeldised.

| 28. | Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud või nende tahkisandurid. |
| --- | --- |

28.

Öönägemis- ja infravalguskuvaseadmed ning kujutisevõimendustorud või nende tahkisandurid.

| 29. | Otselõikega lõhkelaengud. |
| --- | --- |

29.

Otselõikega lõhkelaengud.

| 30. | Järgmised lõhkeained ja nendega seotud materjalid:






  — | amatool, |
| --- | --- | --- |

30.

Järgmised lõhkeained ja nendega seotud materjalid:

—

amatool,

| — | nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni), |
| --- | --- |

—

nitrotselluloos (mis sisaldab üle 12,5 % nitrogeeni),

| — | nitroglükool, |
| --- | --- |

—

nitroglükool,

| — | pentaerütrotritooltetranitraat (PETN), |
| --- | --- |

—

pentaerütrotritooltetranitraat (PETN),

| — | pikrüülkloriid, |
| --- | --- |

—

pikrüülkloriid,

| — | trinitrofenüülmetüülnitramiin (tetrüül), |
| --- | --- |

—

trinitrofenüülmetüülnitramiin (tetrüül),

| — | 2, 4, 6-trinitrotolueen (TNT). |
| --- | --- |

—

2, 4, 6-trinitrotolueen (TNT).

| 31. | Loetletud vahendite jaoks spetsiaalselt loodud tarkvara ja vajalik tehnoloogia. |
| --- | --- |

31.

Loetletud vahendite jaoks spetsiaalselt loodud tarkvara ja vajalik tehnoloogia.

---

II LISA

ARTIKLIS 4 OSUTATUD PÄDEVATE ASUTUSTE NIMEKIRI

BELGIA

| Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie |
| --- |
| Potentiel économique, E4, Service des licences |
| Avenue du Général Leman 60 |
| B-1040 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 206 58 16/27 |
| Faks: (32-2) 230 83 22 |

Service public fédéral de l'économie, des PME, des classes moyennes et de l'énergie

Potentiel économique, E4, Service des licences

Avenue du Général Leman 60

B-1040 Bruxelles

Telefon: (32-2) 206 58 16/27

Faks: (32-2) 230 83 22

| Federale overheidsdienst Economie, KMO's, Middenstand en Economie |
| --- |
| Economisch Potentieel, E4, Dienst vergunningen |
| Generaal Lemanstraat 60 |
| B-1040 Brussel |
| Telefon: (32-2) 206 58 16/27 |
| Faks: (32-2) 230 83 22 |

Federale overheidsdienst Economie, KMO's, Middenstand en Economie

Economisch Potentieel, E4, Dienst vergunningen

Generaal Lemanstraat 60

B-1040 Brussel

Telefon: (32-2) 206 58 16/27

Faks: (32-2) 230 83 22

TŠEHHI VABARIIK

| Ministerstvo průmyslu a obchodu |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Telefon: (420-2) 24 06 27 20 |
| Faks: (420-2) 24 22 18 11 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Telefon: (420-2) 24 06 27 20

Faks: (420-2) 24 22 18 11

| Ministerstvo zahraničních věcí |
| --- |
| Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU |
| Loretánské nám. 5 |
| 118 00 Praha 1 |
| Telefon: (420) 2 2418 2987 |
| Faks: (420) 2 2418 4080 |

Ministerstvo zahraničních věcí

Odbor Společné zahraniční a bezpečnostní politiky EU

Loretánské nám. 5

118 00 Praha 1

Telefon: (420) 2 2418 2987

Faks: (420) 2 2418 4080

TAANI

| Erhvervs- og Byggestyrelsen |
| --- |
| Langelinie Allé 17 |
| DK-2100 København Ø |
| Telefon: (45) 35 46 62 81 |
| Faks: (45) 35 46 62 03 |

Erhvervs- og Byggestyrelsen

Langelinie Allé 17

DK-2100 København Ø

Telefon: (45) 35 46 62 81

Faks: (45) 35 46 62 03

| Udenrigsministeriet |
| --- |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |
| Telefon: (45) 33 92 00 00 |
| Faks: (45) 32 54 05 33 |

Udenrigsministeriet

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

Telefon: (45) 33 92 00 00

Faks: (45) 32 54 05 33

| Justitsministeriet |
| --- |
| Slotholmsgade 10 |
| DK-1216 København K |
| Telefon: (45) 33 92 33 40 |
| Faks: (45) 33 93 35 10 |

Justitsministeriet

Slotholmsgade 10

DK-1216 København K

Telefon: (45) 33 92 33 40

Faks: (45) 33 93 35 10

SAKSAMAA

Rahastamise ja finantsabi osas:

| Deutsche Bundesbank |
| --- |
| Servicezentrum Finanzsanktionen |
| Postfach |
| D-80281 München |
| Telefon: (49) 89 28 89 38 00 |
| Faks: (49) 89 35 01 63 38 00 |

Deutsche Bundesbank

Servicezentrum Finanzsanktionen

Postfach

D-80281 München

Telefon: (49) 89 28 89 38 00

Faks: (49) 89 35 01 63 38 00

Tehnilise abi osas:

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) |
| --- |
| Frankfurter Straße 29—35 |
| D-65760 Eschborn |
| Telefon: (49) 61 96 908-0 |
| Faks: (49) 61 96 908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA)

Frankfurter Straße 29—35

D-65760 Eschborn

Telefon: (49) 61 96 908-0

Faks: (49) 61 96 908-800

EESTI

| Eesti Välisministeerium |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| Telefon: +372 6317 100 |
| Faks: +372 6317 199 |

Eesti Välisministeerium

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Telefon: +372 6317 100

Faks: +372 6317 199

KREEKA

| Ministry of Economy and Finance |
| --- |
| General Directorate for Policy Planning and Management |
| Kornaroy Str., 105 63 Athens |
| Telefon: +30 210 3286401-3 |
| Faks: +30 210 3286404 |

Ministry of Economy and Finance

General Directorate for Policy Planning and Management

Kornaroy Str., 105 63 Athens

Telefon: +30 210 3286401-3

Faks: +30 210 3286404

| Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών |
| --- |
| Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής |
| Δ/νση : Κορνάρου 1, Τ.Κ. 101 80 |
| Αθήνα - Ελλάς |
| Τηλ.: +30 210 3286401-3 |
| Φαξ: +30 210 3286404 |

Υπουργείο Οικονομίας και Οικονομικών

Γενική Δ/νση Σχεδιασμού και Διαχείρισης Πολιτικής

Δ/νση : Κορνάρου 1, Τ.Κ. 101 80

Αθήνα - Ελλάς

Τηλ.: +30 210 3286401-3

Φαξ: +30 210 3286404

HISPAANIA

| Secretaría General de Comercio Exterior |
| --- |
| Paseo de la Castellana 162 |
| E-28046 Madrid |
| Telefon: (34) 913 49 38 60 |
| Faks: (34) 914 57 28 63 |

Secretaría General de Comercio Exterior

Paseo de la Castellana 162

E-28046 Madrid

Telefon: (34) 913 49 38 60

Faks: (34) 914 57 28 63

PRANTSUSMAA

| Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie |
| --- |
| Direction générale des douanes et des droits indirects |
| Cellule embargo — Bureau E2 |
| Telefon: (33) 1 44 74 48 93 |
| Faks: (33) 1 44 74 48 97 |

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie

Direction générale des douanes et des droits indirects

Cellule embargo — Bureau E2

Telefon: (33) 1 44 74 48 93

Faks: (33) 1 44 74 48 97

| Direction générale du Trésor et de la politique économique |
| --- |
| Service des affaires multilatérales et du développement |
| Sous-direction Politique commerciale et investissements |
| Service Investissements et propriété intellectuelle |
| 139, rue du Bercy |
| 75572 Paris Cedex 12 |
| Telefon: (33) 1 44 87 72 85 |
| Faks: (33) 1 53 18 96 55 |

Direction générale du Trésor et de la politique économique

Service des affaires multilatérales et du développement

Sous-direction Politique commerciale et investissements

Service Investissements et propriété intellectuelle

139, rue du Bercy

75572 Paris Cedex 12

Telefon: (33) 1 44 87 72 85

Faks: (33) 1 53 18 96 55

| Ministère des affaires étrangères |
| --- |
| Direction générale des affaires politiques et de sécurité |
| Direction des Nations Unies et des organisations internationales |
| Sous-direction des affaires politiques |
| Telefon: (33) 1 43 17 59 68 |
| Faks: (33) 1 43 17 46 91 |
| Service de la politique étrangère et de sécurité commune |
| Telefon: (33) 1 43 17 45 16 |
| Faks: (33) 1 43 17 45 84 |

Ministère des affaires étrangères

Direction générale des affaires politiques et de sécurité

Direction des Nations Unies et des organisations internationales

Sous-direction des affaires politiques

Telefon: (33) 1 43 17 59 68

Faks: (33) 1 43 17 46 91

Service de la politique étrangère et de sécurité commune

Telefon: (33) 1 43 17 45 16

Faks: (33) 1 43 17 45 84

IIRIMAA

| United Nations Section |
| --- |
| Department of Foreign Affairs, |
| Iveagh House |
| 79-80 Saint Stephen's Green |
| Dublin 2. |
| Telefon: +353 1 478 0822 |
| Faks: +353 1 408 2165 |

United Nations Section

Department of Foreign Affairs,

Iveagh House

79-80 Saint Stephen's Green

Dublin 2.

Telefon: +353 1 478 0822

Faks: +353 1 408 2165

| Central Bank and Financial Services Authority of Ireland |
| --- |
| Financial Markets Department |
| Dame Street |
| Dublin 2. |
| Telefon: +353 1 671 6666 |
| Faks: +353 1 679 8882 |

Central Bank and Financial Services Authority of Ireland

Financial Markets Department

Dame Street

Dublin 2.

Telefon: +353 1 671 6666

Faks: +353 1 679 8882

ITAALIA

| Ministero degli Affari Esteri |
| --- |
| Piazzale della Farnesina, 1 - 00194 Roma |
| D.G.A.S. - Ufficio I |
| Telefon: (39) 06 3691 7334 |
| Faks: (39) 06 3691 5446 |
| U.A.M.A. |
| Telefon: (39) 06 3691 3605 |
| Faks: (39) 06 3691 8815 |

Ministero degli Affari Esteri

Piazzale della Farnesina, 1 - 00194 Roma

D.G.A.S. - Ufficio I

Telefon: (39) 06 3691 7334

Faks: (39) 06 3691 5446

U.A.M.A.

Telefon: (39) 06 3691 3605

Faks: (39) 06 3691 8815

KÜPROS

| Ministry of Commerce, Industry and Tourism |
| --- |
| 6 Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Telefon: +357 22 86 71 00 |
| Faks: +357 22 31 60 71 |

Ministry of Commerce, Industry and Tourism

6 Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Telefon: +357 22 86 71 00

Faks: +357 22 31 60 71

| Central Bank of Cyprus |
| --- |
| 80 Kennedy Avenue |
| 1076 Nicosia |
| Telefon: +357 22 71 41 00 |
| Faks: +357 22 37 81 53 |

Central Bank of Cyprus

80 Kennedy Avenue

1076 Nicosia

Telefon: +357 22 71 41 00

Faks: +357 22 37 81 53

| Ministry of Finance (Department of Customs) |
| --- |
| M. Karaoli |
| 1096 Nicosia |
| Telefon: +357 22 60 11 06 |
| Faks: +357 22 60 27 41/47 |

Ministry of Finance (Department of Customs)

M. Karaoli

1096 Nicosia

Telefon: +357 22 60 11 06

Faks: +357 22 60 27 41/47

LÄTI

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija |
| --- |
| Brīvības iela 36 |
| Rīga LV 1395 |
| Telefon: (371) 7016 201 |
| Faks: (371) 7828 121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija

Brīvības iela 36

Rīga LV 1395

Telefon: (371) 7016 201

Faks: (371) 7828 121

LEEDU

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Security Policy Department |
| J. Tumo-Vaizganto 2 |
| 2600 Vilnius |
| Telefon: +370 5 2362516 |
| Faks: +370 5 2313090 |

Ministry of Foreign Affairs

Security Policy Department

J. Tumo-Vaizganto 2

2600 Vilnius

Telefon: +370 5 2362516

Faks: +370 5 2313090

LUKSEMBURG

| Ministère de l'économie et du commerce extérieur |
| --- |
| Office des licences |
| B.P. 113 |
| L-2011 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 23 70 |
| Faks: (352) 46 61 38 |
| e-post: office.licences@mae.etat.lu |

Ministère de l'économie et du commerce extérieur

Office des licences

B.P. 113

L-2011 Luxembourg

Telefon: (352) 478 23 70

Faks: (352) 46 61 38

e-post: office.licences@mae.etat.lu

| Ministère des affaires étrangères et de l’immigration |
| --- |
| Direction des affaires politiques |
| 5, Rue Notre-Dame |
| L-2240 Luxembourg |
| Telefon: (352) 478 2421 |
| Faks: (352) 22 19 89 |

Ministère des affaires étrangères et de l’immigration

Direction des affaires politiques

5, Rue Notre-Dame

L-2240 Luxembourg

Telefon: (352) 478 2421

Faks: (352) 22 19 89

UNGARI

| Ministry of Economic Affairs and Transport - Hungarian Licencing and Administrative Office |
| --- |
| Margit krt.85. |
| H-1024 Budapest |
| Hungary |
| Postbox: 1537 Pf.: 345 |
| Telefon: +36-1-336-7300 |

Ministry of Economic Affairs and Transport - Hungarian Licencing and Administrative Office

Margit krt.85.

H-1024 Budapest

Hungary

Postbox: 1537 Pf.: 345

Telefon: +36-1-336-7300

| Gazdasági és Közlekedési Minisztérium - Engedélyezési és Közigazgatási |
| --- |
| Margit krt.85. |
| H-1024 Budapest |
| Magyarország |
| Postafiók: 1537 Pf.: 345 |
| Telefon: +36-1-336-7300 |

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium - Engedélyezési és Közigazgatási

Margit krt.85.

H-1024 Budapest

Magyarország

Postafiók: 1537 Pf.: 345

Telefon: +36-1-336-7300

MALTA

| Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet |
| --- |
| Direttorat ta' l-Affarijiet Multilaterali |
| Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin |
| Palazzo Parisio |
| Triq il-Merkanti |
| Valletta CMR 02 |
| Telefon: +356 21 24 28 53 |
| Faks: +356 21 25 15 20 |

Bord ta' Sorveljanza dwar is-Sanzjonijiet

Direttorat ta' l-Affarijiet Multilaterali

Ministeru ta' l-Affarijiet Barranin

Palazzo Parisio

Triq il-Merkanti

Valletta CMR 02

Telefon: +356 21 24 28 53

Faks: +356 21 25 15 20

MADALMAAD

| Ministerie van Economische Zaken |
| --- |
| De Belastingdienst/Douane Noord |
| Postbus 40200 |
| 8004 DE Zwolle |

Ministerie van Economische Zaken

De Belastingdienst/Douane Noord

Postbus 40200

8004 DE Zwolle

AUSTRIA

| Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| --- |
| Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle) |
| Stubenring 1 |
| A-1010 Wien |
| Telefon: (+43-1) 711 00-0 |
| Faks: (+43-1) 711 00-8386 |

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Abteilung C2/2 (Ausfuhrkontrolle)

Stubenring 1

A-1010 Wien

Telefon: (+43-1) 711 00-0

Faks: (+43-1) 711 00-8386

POOLA

Koordineeriv asutus:

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department of Law and Treaties |
| Al. J. Ch. Szucha 23 |
| 00-580 Warsaw |
| Poland |
| Telefon: (+48 22) 523 9427 vōi 9348 |
| Faks: (+48 22) 523 8329 |

Ministry of Foreign Affairs

Department of Law and Treaties

Al. J. Ch. Szucha 23

00-580 Warsaw

Poland

Telefon: (+48 22) 523 9427 vōi 9348

Faks: (+48 22) 523 8329

Koostööasutused:

| Ministry of Defence |
| --- |
| Department of Defence Policy |
| Al. Niepodległości 218 |
| 00-911 Warsaw |
| Poland |
| Telefon: (+48 22) 687 49 17 |
| Faks: (+48 22) 682 621 80 |

Ministry of Defence

Department of Defence Policy

Al. Niepodległości 218

00-911 Warsaw

Poland

Telefon: (+48 22) 687 49 17

Faks: (+48 22) 682 621 80

| Ministry of Economy and Labour |
| --- |
| Department of Export Control |
| Plac Trzech Krzyży 3/5 |
| 00-507 Warsaw |
| Poland |
| Telefon: (+48 22) 693 51 71 |
| Faks: (+48 22) 693 40 33 |

Ministry of Economy and Labour

Department of Export Control

Plac Trzech Krzyży 3/5

00-507 Warsaw

Poland

Telefon: (+48 22) 693 51 71

Faks: (+48 22) 693 40 33

PORTUGAL

| Ministério dos Negócios Estrangeiros |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais |
| Largo do Rilvas |
| P-1350-179 Lisboa |
| Telefon: (351) 21 394 60 72 |
| Faks: (351) 21 394 60 73 |

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção-Geral dos Assuntos Multilaterais

Largo do Rilvas

P-1350-179 Lisboa

Telefon: (351) 21 394 60 72

Faks: (351) 21 394 60 73

| Ministério das Finanças |
| --- |
| Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais |
| Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o |
| P-1100 Lisboa |
| Telefon: (351) 21 882 32 32 40/47 |
| Faks: (351) 21 882 32 49 |

Ministério das Finanças

Direcção-Geral dos Assuntos Europeus e Relações Internacionais

Avenida Infante D. Henrique, n.o 1, C 2.o

P-1100 Lisboa

Telefon: (351) 21 882 32 32 40/47

Faks: (351) 21 882 32 49

SLOVEENIA

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Prešernova 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: 00386 1 4782000 |
| Faks: 00386 1 4782341 |

Ministry of Foreign Affairs

Prešernova 25

SI-1000 Ljubljana

Telefon: 00386 1 4782000

Faks: 00386 1 4782341

| Ministry of the Economy |
| --- |
| Kotnikova 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: 00386 1 4783311 |
| Faks: 00386 1 4331031 |

Ministry of the Economy

Kotnikova 5

SI-1000 Ljubljana

Telefon: 00386 1 4783311

Faks: 00386 1 4331031

| Ministry of Defence |
| --- |
| Kardeljeva pl. 25 |
| SI-1000 Ljubljana |
| Telefon: 00386 1 4712211 |
| Faks: 00386 1 4318164 |

Ministry of Defence

Kardeljeva pl. 25

SI-1000 Ljubljana

Telefon: 00386 1 4712211

Faks: 00386 1 4318164

SLOVAKKIA

| Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |
| --- |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava 212 |
| Telefon: 00421/2/4854 1111 |
| Faks: 00421/2/4333 7827 |

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Mierová 19

827 15 Bratislava 212

Telefon: 00421/2/4854 1111

Faks: 00421/2/4333 7827

| Ministerstvo financií Slovenskej republiky |
| --- |
| Štefanovičova 5 |
| P. O. BOX 82 |
| 817 82 BRATISLAVA |
| Telefon: 00421/2/5958 1111 |
| Faks: 00421/2/5249 8042 |

Ministerstvo financií Slovenskej republiky

Štefanovičova 5

P. O. BOX 82

817 82 BRATISLAVA

Telefon: 00421/2/5958 1111

Faks: 00421/2/5249 8042

SOOME

| Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet |
| --- |
| PL/PB 176 |
| FIN-00161 Helsinki/Helsingfors |
| Telefon: (358-9) 16 00 5 |
| Faks: (358-9) 16 05 57 07 |

Ulkoasiainministeriö/Utrikesministeriet

PL/PB 176

FIN-00161 Helsinki/Helsingfors

Telefon: (358-9) 16 00 5

Faks: (358-9) 16 05 57 07

| Puolustusministeriö/Försvarsministeriet |
| --- |
| Eteläinen Makasiinikatu 8 / Södra Magasinsgatan 8 |
| FIN-00131 Helsinki/Helsingfors |
| PL/PB 31 |
| Telefon: (358-9) 16 08 81 28 |
| Faks: (358-9) 16 08 81 11 |

Puolustusministeriö/Försvarsministeriet

Eteläinen Makasiinikatu 8 / Södra Magasinsgatan 8

FIN-00131 Helsinki/Helsingfors

PL/PB 31

Telefon: (358-9) 16 08 81 28

Faks: (358-9) 16 08 81 11

ROOTSI

| Inspektionen för strategiska produkter (ISP) |
| --- |
| Box 70 252 |
| 107 22 Stockholm |
| Telefon: (46-8) 406 31 00 |
| Faks: (46-8) 20 31 00 |

Inspektionen för strategiska produkter (ISP)

Box 70 252

107 22 Stockholm

Telefon: (46-8) 406 31 00

Faks: (46-8) 20 31 00

ÜHENDKUNINGRIIK

| Sanctions Licensing Unit |
| --- |
| Export Control Organisation |
| Department of Trade and Industry |
| 4 Abbey Orchard Street |
| London SW1P 2HT |
| Telefon: (44) 20 7215 0594 |
| Faks: (44) 20 7215 0593 |

Sanctions Licensing Unit

Export Control Organisation

Department of Trade and Industry

4 Abbey Orchard Street

London SW1P 2HT

Telefon: (44) 20 7215 0594

Faks: (44) 20 7215 0593

EUROOPA ÜHENDUS

| Commission of the European Communities |
| --- |
| Directorate-General for External Relations |
| Directorate CFSP |
| Unit A.Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations - Sanctions |
| CHAR 12/163 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |
| Telefon: (32-2) 296 25 56 |
| Faks: (32-2) 296 75 63 |

Commission of the European Communities

Directorate-General for External Relations

Directorate CFSP

Unit A.Unit A.2: Legal and institutional matters for external relations - Sanctions

CHAR 12/163

B-1049 Bruxelles/Brussel

Telefon: (32-2) 296 25 56

Faks: (32-2) 296 75 63

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 175/2005,

1. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 2. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 1. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 116,0 |
| 204 | 78,7 |
| 212 | 152,0 |
| 999 | 115,6 |
| 0707 00 05 | 052 | 154,7 |
| 999 | 154,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 203,3 |
| 204 | 244,8 |
| 624 | 56,7 |
| 999 | 168,3 |
| 0805 10 20 | 052 | 46,2 |
| 204 | 48,3 |
| 212 | 47,9 |
| 220 | 49,5 |
| 421 | 38,1 |
| 448 | 35,4 |
| 624 | 44,6 |
| 999 | 44,3 |
| 0805 20 10 | 052 | 49,1 |
| 204 | 60,6 |
| 624 | 73,4 |
| 999 | 61,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,2 |
| 204 | 87,5 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 138,7 |
| 624 | 67,4 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 78,2 |
| 0805 50 10 | 052 | 60,0 |
| 999 | 60,0 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 91,0 |
| 404 | 83,7 |
| 720 | 52,8 |
| 999 | 83,0 |
| 0808 20 50 | 388 | 78,8 |
| 400 | 89,3 |
| 528 | 79,2 |
| 720 | 36,8 |
| 999 | 71,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

116,0

204

78,7

212

152,0

999

115,6

0707 00 05

052

154,7

999

154,7

0709 90 70

052

203,3

204

244,8

624

56,7

999

168,3

0805 10 20

052

46,2

204

48,3

212

47,9

220

49,5

421

38,1

448

35,4

624

44,6

999

44,3

0805 20 10

052

49,1

204

60,6

624

73,4

999

61,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,2

204

87,5

400

78,4

464

138,7

624

67,4

662

36,0

999

78,2

0805 50 10

052

60,0

999

60,0

0808 10 80

052

104,3

400

91,0

404

83,7

720

52,8

999

83,0

0808 20 50

388

78,8

400

89,3

528

79,2

720

36,8

999

71,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 176/2005,

1. veebruar 2005,

millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, millega määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost, Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| | |
| --- | --- |

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 700/88 artiklis 1b osutatud üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse tootja- ja impordihinnad kahenädalaseks perioodiks on kehtestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 2. veebruaril 2005.

Käesolevat määrust kohaldatakse 2. kuni 15. veebruarini 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 1. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arunduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).

1

(2)  EÜT L 72, 18.3.1988, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2062/97 (EÜT L 289, 22.10.1997, lk 1).

2

---

LISA

Komisjoni 1. veebruar 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Küprosest, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

| (EUR/100 tüki kohta) |
| --- |
| Ajavahemik: 2. kuni 15. veebruar 2005 |
| Ühenduse tootjahind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| | 16,75 | 12,41 | 41,05 | 17,27 |

(EUR/100 tüki kohta)

Ajavahemik: 2. kuni 15. veebruar 2005

Ühenduse tootjahind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

16,75

12,41

41,05

17,27

| Ühenduse impordihind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iisrael | — | — | — | — |
| Maroko | — | — | — | — |
| Küpros | — | — | — | — |
| Jordaania | — | — | — | — |
| Jordani Läänekallas ja Gaza sektor | — | — | — | — |

Ühenduse impordihind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

Iisrael

—

—

—

—

Maroko

—

—

—

—

Küpros

—

—

—

—

Jordaania

—

—

—

—

Jordani Läänekallas ja Gaza sektor

—

—

—

—

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/20

---

NÕUKOGU OTSUS,

22. november 2004,

kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004, Euroopa Ühenduse nimel allakirjutamise ja selle ajutise kohaldamise kohta

(2005/76/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37 koostoimes artikli 300 lõikega 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Majandusühenduse ning Komoori Islamiliitvabariigi vahelisele Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppele, (1) peavad lepingupooled enne kokkuleppe protokolli tähtaja lõppemist läbirääkimisi, et määrata vastastikusel kokkuleppel kindlaks järgmise ajavahemiku protokolli sisu ja muudatused või täiendused, mis vajadusel protokolli lisasse tehakse. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Majandusühenduse ning Komoori Islamiliitvabariigi vahelisele Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppele, (1) peavad lepingupooled enne kokkuleppe protokolli tähtaja lõppemist läbirääkimisi, et määrata vastastikusel kokkuleppel kindlaks järgmise ajavahemiku protokolli sisu ja muudatused või täiendused, mis vajadusel protokolli lisasse tehakse.

| (2) | Lepingupooled otsustasid, et kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega tuleks pikendada olemasoleva, määrusega (EÜ) nr 1439/2001 (2) heaks kiidetud protokolli kehtivust 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004, kuni protokolli muudatusi käsitlevate läbirääkimiste lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(2)

Lepingupooled otsustasid, et kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppega tuleks pikendada olemasoleva, määrusega (EÜ) nr 1439/2001 (2) heaks kiidetud protokolli kehtivust 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004, kuni protokolli muudatusi käsitlevate läbirääkimiste lõpetamiseni.

| (3) | Kirjavahetus võimaldab ühenduse kaluritel kalastada Komooride suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004. |
| --- | --- |

(3)

Kirjavahetus võimaldab ühenduse kaluritel kalastada Komooride suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004.

| (4) | Ühenduse laevade püügitegevuse katkemise vältimiseks on oluline, et kehtivuse pikendamine jõustuks võimalikult kiiresti. Seetõttu tuleks kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe alla kirjutada, tingimusel et nõukogu otsustab selle sõlmida. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse laevade püügitegevuse katkemise vältimiseks on oluline, et kehtivuse pikendamine jõustuks võimalikult kiiresti. Seetõttu tuleks kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe alla kirjutada, tingimusel et nõukogu otsustab selle sõlmida.

| (5) | Pikendatud kehtivusega protokollis ettenähtud kalapüügivõimaluste jaotusmeetod liikmesriikide vahel tuleks kinnitada, |
| --- | --- |

(5)

Pikendatud kehtivusega protokollis ettenähtud kalapüügivõimaluste jaotusmeetod liikmesriikide vahel tuleks kinnitada,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidab ühendus heaks kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele, millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004, allakirjutamise, tingimusel et nõukogu võtab vastu otsuse nimetatud kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe sõlmimise kohta.

Kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel kirjavahetuse teel sõlmitud kokkuleppele alla kirjutama, tingimusel et see sõlmitakse.

Artikkel 3

Ühendus kohaldab kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepet ajutiselt alates 28. veebruarist 2004.

Artikkel 4

Protokolli esimeses artiklis sätestatud kalapüügivõimalused jaotatakse liikmesriikide vahel järgmiselt:

| a) | tuunipüügiseinerid:







  Hispaania | : | 18 laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | : | 21 laeva |
| Itaalia | : | 1 laev; |

a)

tuunipüügiseinerid:

Hispaania

:

18 laeva

Prantsusmaa

:

21 laeva

Itaalia

:

1 laev;

| b) | triivõngejadaga kalapüügilaevad:







  Hispaania | : | 20 laeva |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugal | : | 5 laeva. |

b)

triivõngejadaga kalapüügilaevad:

Hispaania

:

20 laeva

Portugal

:

5 laeva.

Kui kõnealuste liikmesriikide litsentsitaotlused ei hõlma kõiki protokollis sätestatud kalapüügivõimalusi, võib komisjon võtta arvesse teiste liikmesriikide litsentsitaotlusi.

Artikkel 5

Liikmesriigid, kelle laevad kalastavad käesoleva protokolli alusel, teevad komisjonile Komooride kalastusvööndist püütud saagi kogused teatavaks vastavalt komisjoni 14. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 500/2001, millega sätestatakse ühenduse kalalaevade poolt kolmandate riikide vetes ja avamerel püütud saagi seiret käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2847/93 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad. (3)

Brüssel, 22. november 2004

Nõukogu nimel

eesistuja

C. VEERMAN

---

(1)  EÜT L 137, 2.6.1988, lk 19.

1

(2)  EÜT L 193, 17.7.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 73, 15.3.2001, lk 8.

3

---

KIRJAVAHETUSE TEEL SÕLMITUD KOKKULEPE,

millega pikendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalusi ja rahalist hüvitist kehtestava protokolli kehtivust ajavahemikuks 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004

Lugupeetud härra.

Mul on au kinnitada, et me nõustume järgmise ajutise korraldusega, et pikendada praegu kehtivat protokolli (28. veebruarist 2001 kuni 27. veebruarini 2004), millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline hüvitis, kalapüügikokkuleppele lisatud protokolli muutmist käsitlevate läbirääkimiste lõppemiseni.

| 1) | Alates 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004 jätkatakse tegutsemist sama korra alusel, mida kohaldati viimase kolme aasta jooksul. Ajutise korralduse alusel makstav ühenduse rahaline hüvitis vastab pro rata temporis põhimõttel praegu kehtiva protokolli artiklis 2 ettenähtud summale, mis on 291 875 eurot. See rahaline hüvitis makstakse hiljemalt 1. detsembriks 2004. Samuti kohaldatakse protokolli artiklis 3 ettenähtud asjaomast maksekorda. |
| --- | --- |

1)

Alates 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004 jätkatakse tegutsemist sama korra alusel, mida kohaldati viimase kolme aasta jooksul. Ajutise korralduse alusel makstav ühenduse rahaline hüvitis vastab pro rata temporis põhimõttel praegu kehtiva protokolli artiklis 2 ettenähtud summale, mis on 291 875 eurot. See rahaline hüvitis makstakse hiljemalt 1. detsembriks 2004. Samuti kohaldatakse protokolli artiklis 3 ettenähtud asjaomast maksekorda.

| 2) | Vaheperioodi ajal antakse kalapüügilitsentse välja praegu kehtiva protokolli artiklis 1 kinnitatud piirides, tasu või ettemaksu eest, mis on võrdne protokolli lisas 1 sätestatuga. |
| --- | --- |

2)

Vaheperioodi ajal antakse kalapüügilitsentse välja praegu kehtiva protokolli artiklis 1 kinnitatud piirides, tasu või ettemaksu eest, mis on võrdne protokolli lisas 1 sätestatuga.

Oleksin Teile tänulik, kui teataksite käesoleva kirja kättesaamisest ja kinnitaksite oma nõusolekut selle sisuga.

Palun võtke vastu minu siiraim lugupidamine.

Euroopa Liidu Nõukogu nimel

Lugupeetud härra.

Mul on au teatada, et sain kätte Teie tänase kuupäevaga kirja, mis kõlab järgmiselt:

“Mul on au kinnitada, et me nõustume järgmise ajutise korraldusega, et pikendada praegu kehtivat protokolli (28. veebruarist 2001 kuni 27. veebruarini 2004), millega kehtestatakse Euroopa Majandusühenduse ja Komoori Islamiliitvabariigi vahelises Komooride rannikuvetes kalastamise kokkuleppes ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline hüvitis, kalapüügikokkuleppele lisatud protokolli muutmist käsitlevate läbirääkimiste lõppemiseni.

| 1) | Alates 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004 jätkatakse tegutsemist sama korra alusel, mida kohaldati viimase kolme aasta jooksul. Ajutise korralduse alusel makstav ühenduse rahaline hüvitis vastab pro rata temporis põhimõttel praegu kehtiva protokolli artiklis 2 ettenähtud summale, mis on 291 875 eurot. See rahaline hüvitis makstakse hiljemalt 1. detsembriks 2004. Samuti kohaldatakse protokolli artiklis 3 ettenähtud asjaomast maksekorda. |
| --- | --- |

1)

Alates 28. veebruarist kuni 31. detsembrini 2004 jätkatakse tegutsemist sama korra alusel, mida kohaldati viimase kolme aasta jooksul. Ajutise korralduse alusel makstav ühenduse rahaline hüvitis vastab pro rata temporis põhimõttel praegu kehtiva protokolli artiklis 2 ettenähtud summale, mis on 291 875 eurot. See rahaline hüvitis makstakse hiljemalt 1. detsembriks 2004. Samuti kohaldatakse protokolli artiklis 3 ettenähtud asjaomast maksekorda.

pro rata temporis

| 2) | Vaheperioodi ajal antakse kalapüügilitsentse välja praegu kehtiva protokolli artiklis 1 kinnitatud piirides, tasu või ettemaksu eest, mis on võrdne protokolli lisas 1 sätestatuga. |
| --- | --- |

2)

Vaheperioodi ajal antakse kalapüügilitsentse välja praegu kehtiva protokolli artiklis 1 kinnitatud piirides, tasu või ettemaksu eest, mis on võrdne protokolli lisas 1 sätestatuga.

Oleksin Teile tänulik, kui teataksite käesoleva kirja kättesaamisest ja kinnitaksite oma nõusolekut selle sisuga.”

Mul on au Teile teatada, et Teie kirja sisu on Komoori Liidu valitsusele vastuvõetav ja et Teie kiri koos käesoleva kirjaga moodustab kokkuleppe vastavalt Teie ettepanekule.

Palun võtke vastu minu siiraim lugupidamine.

Komoori Liidu valitsuse nimel

---

Komisjon

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/24

---

KOMISJONI OTSUS,

30. märts 2004,

Ühendkuningriigi poolt Gibraltari abikõlblike äriühingute soodustamiseks rakendatud abisüsteemi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2004) 928 all)

(Ainult ingliskeelne versioon on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/77/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid esitama oma märkusi vastavalt eespool viidatud sätetele (1) ja võttes arvesse neid märkusi,

ning arvestades järgmist:

I   MENETLUS

| (1) | 12. veebruari 1999. aasta kirjas (D/50716) palus komisjon Ühendkuningriigilt teavet rea maksumeetmete kohta, kaasa arvatud Gibraltari abikõlblike äriühingute režiim. Ühendkuningriik andis sellele vastuse 22. juuli 1999. aasta kirjas. 23. mai 2000. aasta kirjas palus komisjon lisateavet ja saatis 28. juunil 2000. aastal ka meeldetuletuse. Ühendkuningriik vastas 3. juulil 2000. 12. septembri 2000. aasta kirjas (A/37430) esitas Ühendkuningriik informatsiooni tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi kohta. 19. oktoobril 2000. aastal peeti Ühendkuningriigi ja Gibraltari ametiasutuste nõupidamine, millel arutati Gibraltaris välismaiste ettevõtete puhul rakendatavat tulumaksusüsteemi, abikõlblike äriühingute režiimi ning tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi. Nõupidamisel esitatud küsimustele andis Ühendkuningriik täiendava vastuse 8. jaanuaril 2001 (A/30254). |
| --- | --- |

(1)

12. veebruari 1999. aasta kirjas (D/50716) palus komisjon Ühendkuningriigilt teavet rea maksumeetmete kohta, kaasa arvatud Gibraltari abikõlblike äriühingute režiim. Ühendkuningriik andis sellele vastuse 22. juuli 1999. aasta kirjas. 23. mai 2000. aasta kirjas palus komisjon lisateavet ja saatis 28. juunil 2000. aastal ka meeldetuletuse. Ühendkuningriik vastas 3. juulil 2000. 12. septembri 2000. aasta kirjas (A/37430) esitas Ühendkuningriik informatsiooni tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi kohta. 19. oktoobril 2000. aastal peeti Ühendkuningriigi ja Gibraltari ametiasutuste nõupidamine, millel arutati Gibraltaris välismaiste ettevõtete puhul rakendatavat tulumaksusüsteemi, abikõlblike äriühingute režiimi ning tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi. Nõupidamisel esitatud küsimustele andis Ühendkuningriik täiendava vastuse 8. jaanuaril 2001 (A/30254).

| (2) | 11. juuli 2001. aasta kirjas (D/289757) teatas komisjon Ühendkuningriigile oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus seoses Gibraltari abikõlblike äriühingute režiimiga. Pärast ühekuulise tähtaja pikendamist vastas Ühendkuningriik kirjaga 21. septembril 2001 (A/37407). |
| --- | --- |

(2)

11. juuli 2001. aasta kirjas (D/289757) teatas komisjon Ühendkuningriigile oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ettenähtud menetlus seoses Gibraltari abikõlblike äriühingute režiimiga. Pärast ühekuulise tähtaja pikendamist vastas Ühendkuningriik kirjaga 21. septembril 2001 (A/37407).

| (3) | Gibraltari Valitsus esitas taotluse Gibraltari abikõlblike äriühingute režiimi käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse SG(2001) D/289755 tühistamiseks; see taotlus talletati Euroopa Ühenduse esimese astme kohtu registris 7. septembril 2001 kohtuasjana T-207/01. Samal kuupäeval esitas Gibraltari Valitsus ka avalduse, milles taotleti vahemeetmete võtmist ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse SG(2001) D/289755 peatamiseks ja korralduse andmist komisjonile selle otsuse avaldamisest loobumiseks (kohtuasi T-207/01 R). 19. detsembri 2001. aasta korraldusega (2) lükkas esimese astme kohtu president kõnealuse vahemeetmete taotluse tagasi. 30. aprilli 2002. aasta esimese astme kohtu otsusega (3) jäeti rahuldamata kõnealuse otsuse tühistamise taotlus. |
| --- | --- |

(3)

Gibraltari Valitsus esitas taotluse Gibraltari abikõlblike äriühingute režiimi käsitleva ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse SG(2001) D/289755 tühistamiseks; see taotlus talletati Euroopa Ühenduse esimese astme kohtu registris 7. septembril 2001 kohtuasjana T-207/01. Samal kuupäeval esitas Gibraltari Valitsus ka avalduse, milles taotleti vahemeetmete võtmist ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse SG(2001) D/289755 peatamiseks ja korralduse andmist komisjonile selle otsuse avaldamisest loobumiseks (kohtuasi T-207/01 R). 19. detsembri 2001. aasta korraldusega (2) lükkas esimese astme kohtu president kõnealuse vahemeetmete taotluse tagasi. 30. aprilli 2002. aasta esimese astme kohtu otsusega (3) jäeti rahuldamata kõnealuse otsuse tühistamise taotlus.

| (4) | 21. novembril 2001 palus komisjon teavet abikõlblike äriühingute puhul rakendatavate maksumäärade kohta. Kuna vastust ei saadud, esitas komisjon 21. märtsil 2002 ametliku meeldetuletuse (D/51275). Ühendkuningriik andis vastuse 10. aprillil 2002 (A/32681). 28. oktoobril 2002 nõudis komisjon täiendavaid selgitusi (D/56088). Ühendkuningriik vastas 11. novembril 2002 (A/38454) ja esitas 13. detsembri 2002. aasta kirjas (A/39209) täiendavad märkused. |
| --- | --- |

(4)

21. novembril 2001 palus komisjon teavet abikõlblike äriühingute puhul rakendatavate maksumäärade kohta. Kuna vastust ei saadud, esitas komisjon 21. märtsil 2002 ametliku meeldetuletuse (D/51275). Ühendkuningriik andis vastuse 10. aprillil 2002 (A/32681). 28. oktoobril 2002 nõudis komisjon täiendavaid selgitusi (D/56088). Ühendkuningriik vastas 11. novembril 2002 (A/38454) ja esitas 13. detsembri 2002. aasta kirjas (A/39209) täiendavad märkused.

| (5) | Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas ning selles kutsuti huvitatud isikuid esitama oma tähelepanekuid. (4) Äriühing Charles A. Gomez & Co Barristers and Acting Solicitors ning Gibraltari Valitsus esitasid oma märkused vastavalt 27. veebruari 2002 (A/31518) ja 28. veebruari 2002 (A/31557) kirjades. Need märkused edastati Ühendkuningriigile, kes vastas 25. aprilli 2002 kirjaga (A/33257). |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus ametliku uurimismenetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas ning selles kutsuti huvitatud isikuid esitama oma tähelepanekuid. (4) Äriühing Charles A. Gomez & Co Barristers and Acting Solicitors ning Gibraltari Valitsus esitasid oma märkused vastavalt 27. veebruari 2002 (A/31518) ja 28. veebruari 2002 (A/31557) kirjades. Need märkused edastati Ühendkuningriigile, kes vastas 25. aprilli 2002 kirjaga (A/33257).

II   MEETMETE KIRJELDUS

| (6) | Abikõlbliku äriühingu määratlus on esitatud 14. juuli 1983. aasta Gibraltari tulumaksu määruses (muudetud versioon). Vastuvõetud abikõlblike äriühingute režiimi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad on esitatud 22. septembri 1983. aasta (abikõlblike äriühingute) tulumaksueeskirjades; käesolevas otsuses kasutatakse nendele eeskirjadele tervikuna viitamiseks mõistet “abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid”. |
| --- | --- |

(6)

Abikõlbliku äriühingu määratlus on esitatud 14. juuli 1983. aasta Gibraltari tulumaksu määruses (muudetud versioon). Vastuvõetud abikõlblike äriühingute režiimi kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad on esitatud 22. septembri 1983. aasta (abikõlblike äriühingute) tulumaksueeskirjades; käesolevas otsuses kasutatakse nendele eeskirjadele tervikuna viitamiseks mõistet “abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid”.

| (7) | Abikõlbliku äriühingu staatuse saamiseks peab äriühing vastama muu hulgas järgmistele tingimustele:






  — | ta peab olema registreeritud Gibraltaris äriühingute määruse alusel, |
| --- | --- | --- |

(7)

Abikõlbliku äriühingu staatuse saamiseks peab äriühing vastama muu hulgas järgmistele tingimustele:

—

ta peab olema registreeritud Gibraltaris äriühingute määruse alusel,

| — | tema sissemakstud aktsiakapital peab olema 1 000 £ (või ekvivalentne välisvaluuta summa), |
| --- | --- |

—

tema sissemakstud aktsiakapital peab olema 1 000 £ (või ekvivalentne välisvaluuta summa),

| — | tal peab olema Gibraltari riigipangas 1 000 £ hoius edasiste maksude tagatiseks, |
| --- | --- |

—

tal peab olema Gibraltari riigipangas 1 000 £ hoius edasiste maksude tagatiseks,

| — | ta peab maksma abikõlbliku äriühingu sertifikaadilt 250 £ lõivu, |
| --- | --- |

—

ta peab maksma abikõlbliku äriühingu sertifikaadilt 250 £ lõivu,

| — | Gibraltari kodanikel ja Gibraltari residentidel ei tohi olla aktsiatega seotud kasutoovat osalust äriühingus, |
| --- | --- |

—

Gibraltari kodanikel ja Gibraltari residentidel ei tohi olla aktsiatega seotud kasutoovat osalust äriühingus,

| — | tal ei tohi olla aktsiaregistreid väljaspool Gibraltarit ja selliste registrite pidamine peab olema keelatud tema memorandumi või asutamislepingu artiklitega, |
| --- | --- |

—

tal ei tohi olla aktsiaregistreid väljaspool Gibraltarit ja selliste registrite pidamine peab olema keelatud tema memorandumi või asutamislepingu artiklitega,

| — | äriühing ei tohi Gibraltari Finantskeskuse direktori eelneva nõusolekuta kaubelda või tegelda äritegevusega Gibraltaris juhul, kui partneriteks on Gibraltari kodanikud või Gibraltari residendid. Äriühing võib siiski kaubelda muude tulumaksust vabastatud või abikõlblike äriühingutega. |
| --- | --- |

—

äriühing ei tohi Gibraltari Finantskeskuse direktori eelneva nõusolekuta kaubelda või tegelda äritegevusega Gibraltaris juhul, kui partneriteks on Gibraltari kodanikud või Gibraltari residendid. Äriühing võib siiski kaubelda muude tulumaksust vabastatud või abikõlblike äriühingutega.

| (8) | Eespool esitatud tingimustele vastavale äriühingule antakse abikõlbliku äriühingu sertifikaat. Sertifikaadi kehtivusaeg on 25 aastat alates selle väljaandmisest. |
| --- | --- |

(8)

Eespool esitatud tingimustele vastavale äriühingule antakse abikõlbliku äriühingu sertifikaat. Sertifikaadi kehtivusaeg on 25 aastat alates selle väljaandmisest.

| (9) | Abikõlblik äriühing peab tasuma oma tuludelt makse määral, mis on alati madalam kui tavaline ettevõtte tulumaksumäär, mis käesoleval ajal on 35 %. Kohaldatav tulumaksumäär lepitakse kokku asjaomase äriühinguga ja Gibraltari kaubandus-, tööstus- ja telekommunikatsiooniministeeriumi finantskeskuse osakonnaga. Nende läbirääkimiste pidamiseks ei ole seadusega kehtestatud juhtnööre. Suur osa abikõlblikest äriühingutest tasuvad 2–10 %-list tulumaksu ja viimasel ajal on Gibraltari ametiasutuste poliitika eesmärk olnud tagada, et kõik abikõlblikud äriühingud maksaksid 2–10 %-list tulumaksu. Tingimuste ühtlustamiseks kõikide ühes ja samas valdkonnas tegutsevate äriühingute puhul kehtestatakse nendes piirides kindlad tulumaksumäärad. (5) Need tulumaksumäärad on järgmised:






  (%) |
| --- | --- |
| Valdkond | Tulumaksumäär |
| Erainvesteeringud | 5 |
| Finantsteenused | 5 |
| Mänguteenused | 5 |
| Satelliitteenused | 2 |
| Ekspedeerimisteenused, kaasa arvatud remont ja valmistus | 2 |
| Üldine kaubandus | 5 |
| Nõustamisteenused | 5 |
| Muu (nt filateeliateenused, komisjoniagendi teenused) | 2–10 |

(9)

Abikõlblik äriühing peab tasuma oma tuludelt makse määral, mis on alati madalam kui tavaline ettevõtte tulumaksumäär, mis käesoleval ajal on 35 %. Kohaldatav tulumaksumäär lepitakse kokku asjaomase äriühinguga ja Gibraltari kaubandus-, tööstus- ja telekommunikatsiooniministeeriumi finantskeskuse osakonnaga. Nende läbirääkimiste pidamiseks ei ole seadusega kehtestatud juhtnööre. Suur osa abikõlblikest äriühingutest tasuvad 2–10 %-list tulumaksu ja viimasel ajal on Gibraltari ametiasutuste poliitika eesmärk olnud tagada, et kõik abikõlblikud äriühingud maksaksid 2–10 %-list tulumaksu. Tingimuste ühtlustamiseks kõikide ühes ja samas valdkonnas tegutsevate äriühingute puhul kehtestatakse nendes piirides kindlad tulumaksumäärad. (5) Need tulumaksumäärad on järgmised:

(%)

Valdkond

Tulumaksumäär

Erainvesteeringud

5

Finantsteenused

5

Mänguteenused

5

Satelliitteenused

2

Ekspedeerimisteenused, kaasa arvatud remont ja valmistus

2

Üldine kaubandus

5

Nõustamisteenused

5

Muu (nt filateeliateenused, komisjoniagendi teenused)

2–10

| (10) | Muud abikõlblikkuse staatusest tulenevad soodustused on:






  — | mitteresidentidele (kaasa arvatud direktoritele) makstavatelt maksudelt ja nende aktsionäridele makstavatelt dividendidelt tuleb maksta dividendimaksu samasugusel ettenähtud määral nagu maksab äriühing, |
| --- | --- | --- |

(10)

Muud abikõlblikkuse staatusest tulenevad soodustused on:

—

mitteresidentidele (kaasa arvatud direktoritele) makstavatelt maksudelt ja nende aktsionäridele makstavatelt dividendidelt tuleb maksta dividendimaksu samasugusel ettenähtud määral nagu maksab äriühing,

| — | abikõlbliku äriühingu aktsiate loovutamiselt ei võeta tempellõivu. |
| --- | --- |

—

abikõlbliku äriühingu aktsiate loovutamiselt ei võeta tempellõivu.

| (11) | Ühendkuningriigi poolt esitatud informatsiooni kohaselt asjaoludel, kui kavatsetud tegevus nõuab traditsioonilisi turustuskanaleid kasutava ettevõtte kohalolekut Gibraltaris, ei omanda tavaliselt sellise ettevõtlusega tegelev äriühing tulumaksust vabastatud äriühingu staatust, (6) vaid abikõlbliku äriühingu staatuse. Abikõlblik äriühing saab eriti tulu ka olukorras, kui tütarettevõte peab tegema tulu ülekande välispartnerile ja peab tasuma maksu teataval tasemel selleks, et vähendada edasist maksustamist asukohariigis. |
| --- | --- |

(11)

Ühendkuningriigi poolt esitatud informatsiooni kohaselt asjaoludel, kui kavatsetud tegevus nõuab traditsioonilisi turustuskanaleid kasutava ettevõtte kohalolekut Gibraltaris, ei omanda tavaliselt sellise ettevõtlusega tegelev äriühing tulumaksust vabastatud äriühingu staatust, (6) vaid abikõlbliku äriühingu staatuse. Abikõlblik äriühing saab eriti tulu ka olukorras, kui tütarettevõte peab tegema tulu ülekande välispartnerile ja peab tasuma maksu teataval tasemel selleks, et vähendada edasist maksustamist asukohariigis.

III   MENETLUSE ALGATAMISE ALUS

| (12) | Ühendkuningriigi poolt esitatud teabe hindamisel esialgse uurimise käigus võttis komisjon arvesse, et vabastamisega ettevõtte tulumaksu kogusumma tasumisest võidi anda soodustusi abikõlblikele äriühingutele. Komisjon leidis, et seda soodustust anti riigivahenditest valikuliselt ja see mõjutas liikmesriikide vahelist kaubandust. Komisjon leidis samuti, et erandeid asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud üldisest riigiabi keelamisest ei ole kohaldatavad. Selle alusel kahtles komisjon, kas kõnealune meede on ühitatav ühisturuga ja otsustas algatada ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriigi poolt esitatud teabe hindamisel esialgse uurimise käigus võttis komisjon arvesse, et vabastamisega ettevõtte tulumaksu kogusumma tasumisest võidi anda soodustusi abikõlblikele äriühingutele. Komisjon leidis, et seda soodustust anti riigivahenditest valikuliselt ja see mõjutas liikmesriikide vahelist kaubandust. Komisjon leidis samuti, et erandeid asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud üldisest riigiabi keelamisest ei ole kohaldatavad. Selle alusel kahtles komisjon, kas kõnealune meede on ühitatav ühisturuga ja otsustas algatada ametliku uurimismenetluse.

IV   GIBRALTARI VALITSUSE MÄRKUSED

| (13) | Gibraltari Valitsus liigitas oma märkused nelja rubriiki:






  — | abikõlblikke äriühinguid käsitlevates õigusaktides ei sätestata abi andmist asutamislepingu artikli 87 tähenduses, |
| --- | --- | --- |

(13)

Gibraltari Valitsus liigitas oma märkused nelja rubriiki:

—

abikõlblikke äriühinguid käsitlevates õigusaktides ei sätestata abi andmist asutamislepingu artikli 87 tähenduses,

| — | abikõlblikke äriühinguid käsitlevates õigusaktides ettenähtud abi puhul ei ole tegemist uue ebaseadusliku abiga, vaid olemasoleva abiga, |
| --- | --- |

—

abikõlblikke äriühinguid käsitlevates õigusaktides ettenähtud abi puhul ei ole tegemist uue ebaseadusliku abiga, vaid olemasoleva abiga,

| — | asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandi tõttu on abikõlblikke äriühinguid käsitlevates õigusaktides ettenähtud abi ühitatav ühisturuga, |
| --- | --- |

—

asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b sätestatud erandi tõttu on abikõlblikke äriühinguid käsitlevates õigusaktides ettenähtud abi ühitatav ühisturuga,

| — | juhul kui abikõlblikke äriühinguid käsitlevates õigusaktides oleks ette nähtud ebaseaduslik ja ühisturuga mitteühitatav abi, oleks abi tagastamise korraldus vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõtetega. |
| --- | --- |

—

juhul kui abikõlblikke äriühinguid käsitlevates õigusaktides oleks ette nähtud ebaseaduslik ja ühisturuga mitteühitatav abi, oleks abi tagastamise korraldus vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõtetega.

| (14) | Nende märkuste kokkuvõte on järgmine. |
| --- | --- |

(14)

Nende märkuste kokkuvõte on järgmine.

| (15) | Asutamislepingu artikli 87 lõige 1 ei ole kohaldatav selliste tulumaksusüsteemide suhtes, nagu abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid, mis on mõeldud kohaldamiseks rahvusvahelises kontekstis. Arvestades eriti asjaolu, et abikõlbliku äriühingu staatus antakse ainult nendele äriühingutele, kes ei tegele äritegevusega Gibraltaris, ei saa tulu saamiseks kasutada vabastamist tavaliselt kohaldatavatest maksumääradest, kuna Gibraltar ei ole pädev andma muu jurisdiktsiooniga seotud soodustusi. |
| --- | --- |

(15)

Asutamislepingu artikli 87 lõige 1 ei ole kohaldatav selliste tulumaksusüsteemide suhtes, nagu abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid, mis on mõeldud kohaldamiseks rahvusvahelises kontekstis. Arvestades eriti asjaolu, et abikõlbliku äriühingu staatus antakse ainult nendele äriühingutele, kes ei tegele äritegevusega Gibraltaris, ei saa tulu saamiseks kasutada vabastamist tavaliselt kohaldatavatest maksumääradest, kuna Gibraltar ei ole pädev andma muu jurisdiktsiooniga seotud soodustusi.

| (16) | Kuigi Gibraltari Valitsus nõustub, et abikõlblike äriühingute režiimist tulenevad soodustused on riigi siseturust eraldatud nõukogu ja liikmesriikide esindajate 1. detsembri 1997. aasta koosoleku otsusega vastuvõetud äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi (7) punkti B tähenduses, ei ole need seotud riigivahendite kasutamisega. Kõnealune meede ei koorma Gibraltari riigieelarvet. |
| --- | --- |

(16)

Kuigi Gibraltari Valitsus nõustub, et abikõlblike äriühingute režiimist tulenevad soodustused on riigi siseturust eraldatud nõukogu ja liikmesriikide esindajate 1. detsembri 1997. aasta koosoleku otsusega vastuvõetud äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi (7) punkti B tähenduses, ei ole need seotud riigivahendite kasutamisega. Kõnealune meede ei koorma Gibraltari riigieelarvet.

| (17) | Kõnealune meede ei ole valikuline, kuna abikõlbliku äriühingu võib asutada mis tahes füüsiline või juriidiline isik olenemata tema kodakondsusest või majanduslikust tegevusest. Gibraltari Valitsus nõustub, et abikõlbliku äriühingu staatus ei ole saavutatav äriühingutele, kes kauplevad Gibraltaris või kelle kasumist on huvitatud Gibraltari kodanikud või Gibraltari residendid. Kuid see on siiski vastupidise diskrimineerimise juhtum, mis ei moonuta konkurentsi. |
| --- | --- |

(17)

Kõnealune meede ei ole valikuline, kuna abikõlbliku äriühingu võib asutada mis tahes füüsiline või juriidiline isik olenemata tema kodakondsusest või majanduslikust tegevusest. Gibraltari Valitsus nõustub, et abikõlbliku äriühingu staatus ei ole saavutatav äriühingutele, kes kauplevad Gibraltaris või kelle kasumist on huvitatud Gibraltari kodanikud või Gibraltari residendid. Kuid see on siiski vastupidise diskrimineerimise juhtum, mis ei moonuta konkurentsi.

| (18) | Kõnealune meede ei kuulu asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse, kuna teatavad abikõlblikud äriühingud on asutatud üksikisikute poolt maksuplaneerimise, varaosaku või personali vara haldamisega seotud põhjustel. Sellised äriühingud ei kauple, ei tooda ja ei konkureeri turul. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealune meede ei kuulu asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalasse, kuna teatavad abikõlblikud äriühingud on asutatud üksikisikute poolt maksuplaneerimise, varaosaku või personali vara haldamisega seotud põhjustel. Sellised äriühingud ei kauple, ei tooda ja ei konkureeri turul.

| (19) | Gibraltar ei ole ühenduse ühise tolliterritooriumi osa ja teda käsitletakse kaubavahetuse kontekstis kolmanda riigina. Järelikult ei ole asutamislepingu artikkel 87 kohaldatav kaubavahetusega tegelevatele ettevõtetele mõeldud abi puhul, kuna Gibraltaris toodetud kaubad ei ringle ühisturul vabalt, vaid peavad läbima tolliformaalsused. Neil asjaoludel ei ole liikmesriikide vaheline kaubandus mõjutatav. |
| --- | --- |

(19)

Gibraltar ei ole ühenduse ühise tolliterritooriumi osa ja teda käsitletakse kaubavahetuse kontekstis kolmanda riigina. Järelikult ei ole asutamislepingu artikkel 87 kohaldatav kaubavahetusega tegelevatele ettevõtetele mõeldud abi puhul, kuna Gibraltaris toodetud kaubad ei ringle ühisturul vabalt, vaid peavad läbima tolliformaalsused. Neil asjaoludel ei ole liikmesriikide vaheline kaubandus mõjutatav.

| (20) | Järelduse tegemiseks selle kohta, et teatavatele äriühingutele tehtud soodustused ei kujutanud endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, võib maksude kavandamise eesmärgil asutatud ja kaubavahetusega tegelevate abikõlblike äriühingute puhul kasutada põhjendust, mis esitati Veneetsia ja Chioggia firmadele seaduste nr 30/1997 ja nr 206/1995 alusel sotsiaalkindlustusmaksust vabastamise teel antavat abi käsitlevas komisjoni 25. novembri 1999. aasta otsuses 2000/394/EÜ. (8) |
| --- | --- |

(20)

Järelduse tegemiseks selle kohta, et teatavatele äriühingutele tehtud soodustused ei kujutanud endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, võib maksude kavandamise eesmärgil asutatud ja kaubavahetusega tegelevate abikõlblike äriühingute puhul kasutada põhjendust, mis esitati Veneetsia ja Chioggia firmadele seaduste nr 30/1997 ja nr 206/1995 alusel sotsiaalkindlustusmaksust vabastamise teel antavat abi käsitlevas komisjoni 25. novembri 1999. aasta otsuses 2000/394/EÜ. (8)

| (21) | Käesoleval ajal kehtivatest vähese tähtsusega abi käsitlevatest eeskirjadest saaksid kasu paljud abikõlblikud äriühingud. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleval ajal kehtivatest vähese tähtsusega abi käsitlevatest eeskirjadest saaksid kasu paljud abikõlblikud äriühingud.

| (22) | Abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte on vastu võetud alates 1983. aastast, kui komisjon, liikmesriigid ja ettevõtjad ei teadnud, kas ja millisel määral hakatakse riigiabi eeskirju süstemaatiliselt kohaldama siseriiklike õigusaktide ja äriühingute maksustamise puhul. Enne 1990ndaid aastaid ei ole komisjon astunud riigiabi alaseid samme ettevõtte tulumaksuga seotud üldiste meetmete suhtes või on seda teinud vähestel juhtudel. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid ennetasid 10 aasta võrra kapitali liikumise liberaliseerimist ja 15 aasta võrra riigiabi mõiste selgitust, mille komisjon esitas teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete puhul (9) (edaspidi “teatis”). Abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte modelleeriti tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevate 1967. aasta õigusaktidega, mis võeti vastu enne, kui Gibraltar ühines Euroopa Liiduga 1973. aastal. |
| --- | --- |

(22)

Abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte on vastu võetud alates 1983. aastast, kui komisjon, liikmesriigid ja ettevõtjad ei teadnud, kas ja millisel määral hakatakse riigiabi eeskirju süstemaatiliselt kohaldama siseriiklike õigusaktide ja äriühingute maksustamise puhul. Enne 1990ndaid aastaid ei ole komisjon astunud riigiabi alaseid samme ettevõtte tulumaksuga seotud üldiste meetmete suhtes või on seda teinud vähestel juhtudel. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid ennetasid 10 aasta võrra kapitali liikumise liberaliseerimist ja 15 aasta võrra riigiabi mõiste selgitust, mille komisjon esitas teatises riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete puhul (9) (edaspidi “teatis”). Abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte modelleeriti tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevate 1967. aasta õigusaktidega, mis võeti vastu enne, kui Gibraltar ühines Euroopa Liiduga 1973. aastal.

| (23) | Abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest teatati niinimetatud Primarolo grupile, mille Ühendkuningriigi Valitsus lõi juba enne teatise avaldamist 1998. aastal vastavalt äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi punktile H. Sellel ajal ei olnud olemas fakte, mis oleksid viidanud sellele, et äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi alusel kahjulikeks nimetatavaid meetmeid võiks komisjon käsitleda uute teatamata abimeetmetena. |
| --- | --- |

(23)

Abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest teatati niinimetatud Primarolo grupile, mille Ühendkuningriigi Valitsus lõi juba enne teatise avaldamist 1998. aastal vastavalt äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi punktile H. Sellel ajal ei olnud olemas fakte, mis oleksid viidanud sellele, et äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi alusel kahjulikeks nimetatavaid meetmeid võiks komisjon käsitleda uute teatamata abimeetmetena.

| (24) | Teatises on esitatud esimene igakülgne, kuid mitte ammendav maksualase riigiabi määratlus. See on haldusalane uuendus ja seda võib käsitleda pigem komisjoni selle valdkonna alaseid edasisi toiminguid käsitleva poliitilise deklaratsioonina, aga mitte kehtivate õigusaktide selgitusena. |
| --- | --- |

(24)

Teatises on esitatud esimene igakülgne, kuid mitte ammendav maksualase riigiabi määratlus. See on haldusalane uuendus ja seda võib käsitleda pigem komisjoni selle valdkonna alaseid edasisi toiminguid käsitleva poliitilise deklaratsioonina, aga mitte kehtivate õigusaktide selgitusena.

| (25) | EÜ asutamislepingu üksikasjalikke rakenduseeskirju sätestava nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (10) artikli 1 punkti b alapunktis v on ette nähtud, et ühisturu arengu ja teatavate tegevuste liberaliseerimise tulemusena võivad meetmed muutuda abiks. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid kujutavad endast selles sättes osutatud meedet, mis muutub abiks alles edaspidi. Komisjon ei pea abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte olemasolevaks abimeetmeks ja kasutab tagasiulatuvalt 2001. aasta suhteliselt täiustatud riigiabi kriteeriume teistsuguses õigus- majandusolukorras, mis oli valdav 1983. aastal. Sellega seoses ei liigitatud esialgu Iirimaa ettevõtte tulumaksu süsteemi abimeetmete hulka, kuigi edaspidi komisjoni seisukoht muutus, (11) kajastades ühenduse distsipliini karmistumist selliste maksualaste ergutussüsteemide puhul. |
| --- | --- |

(25)

EÜ asutamislepingu üksikasjalikke rakenduseeskirju sätestava nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (10) artikli 1 punkti b alapunktis v on ette nähtud, et ühisturu arengu ja teatavate tegevuste liberaliseerimise tulemusena võivad meetmed muutuda abiks. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid kujutavad endast selles sättes osutatud meedet, mis muutub abiks alles edaspidi. Komisjon ei pea abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte olemasolevaks abimeetmeks ja kasutab tagasiulatuvalt 2001. aasta suhteliselt täiustatud riigiabi kriteeriume teistsuguses õigus- majandusolukorras, mis oli valdav 1983. aastal. Sellega seoses ei liigitatud esialgu Iirimaa ettevõtte tulumaksu süsteemi abimeetmete hulka, kuigi edaspidi komisjoni seisukoht muutus, (11) kajastades ühenduse distsipliini karmistumist selliste maksualaste ergutussüsteemide puhul.

| (26) | Valides võimaluse käsitleda abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte uue ebaseadusliku abimeetmena, rikkus komisjon proportsionaalsuse põhimõtet. Sellisel käsitlusel on olulised majanduslikud tagajärjed. Sellest tingitud oluline kahju on ühenduse huvide suhtes ebaproportsionaalne, nende huvide kohaselt oleks tulnud ebaseadusliku abiga seotud protseduuri algatamisel eelkõige silmas pidada Gibraltari majanduse väiksust ja kõnealuste õigusaktide ebaolulist mõju konkurentsi ning rahvusvahelise kaubanduse küsimustele. Komisjoni lähenemisviis oleks olnud erapooletum, kui ta oleks käsitlenud abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi, asutamislepingu artiklite 96 ja 97 või olemasoleva abi suhtes rakendatava protseduuri alusel. |
| --- | --- |

(26)

Valides võimaluse käsitleda abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte uue ebaseadusliku abimeetmena, rikkus komisjon proportsionaalsuse põhimõtet. Sellisel käsitlusel on olulised majanduslikud tagajärjed. Sellest tingitud oluline kahju on ühenduse huvide suhtes ebaproportsionaalne, nende huvide kohaselt oleks tulnud ebaseadusliku abiga seotud protseduuri algatamisel eelkõige silmas pidada Gibraltari majanduse väiksust ja kõnealuste õigusaktide ebaolulist mõju konkurentsi ning rahvusvahelise kaubanduse küsimustele. Komisjoni lähenemisviis oleks olnud erapooletum, kui ta oleks käsitlenud abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi, asutamislepingu artiklite 96 ja 97 või olemasoleva abi suhtes rakendatava protseduuri alusel.

| (27) | Viimaks rikkus komisjon ka õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid, viivitades abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide kahtluse alla seadmisega 18 aastat ja viimata nende uurimist lõpuni mõistliku aja jooksul. Kuni 1999. aasta veebruarini ei kahelnud komisjon kõnealuste õigusaktide vastavuses ühenduse õigusega. Nagu Defrenne’i kohtuasja puhul, (12) põhjustas ka kõnealusel juhul komisjoni kauakestev tegevusetus Gibraltari-poolseid õiguspäraseid ootusi. |
| --- | --- |

(27)

Viimaks rikkus komisjon ka õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid, viivitades abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide kahtluse alla seadmisega 18 aastat ja viimata nende uurimist lõpuni mõistliku aja jooksul. Kuni 1999. aasta veebruarini ei kahelnud komisjon kõnealuste õigusaktide vastavuses ühenduse õigusega. Nagu Defrenne’i kohtuasja puhul, (12) põhjustas ka kõnealusel juhul komisjoni kauakestev tegevusetus Gibraltari-poolseid õiguspäraseid ootusi.

| (28) | Komisjoni uuringutele tuleks kehtestada aegumistähtaeg. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 kohaselt tuleb iga konkreetset abi, mida on abisüsteemi kohaselt antud 10 aastat enne komisjonipoolsete meetmete võtmist, käsitleda olemasoleva abina. Komisjon oleks pidanud kohaldama seda eeskirja ja käsitlema abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte olemasoleva abisüsteemina. Komisjon rikkus õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid, viivitades ülemäära kaua pärast kõnealuste õigusaktide uurimise algatamist. Esialgne uurimine algas 12. veebruaril 1999, kuid ametlik uurimismenetlus algatati alles kaks ja pool aastat hiljem. Esialgset uurimist katkestasid pikad komisjonipoolse tegevusetuse perioodid. Kuna 2000. aasta novembris oli komisjonil teatavaid kahtlusi toimimisjuhendi koostamisjuhendiga tegeleva töörühma poolt kindlaksmääratud kahjulike meetmetega seotud riigiabi menetluse algatamise kasulikkuse suhtes, on mõistlik kinnitada, et oleks tulnud rakendada olemasoleva abi menetlust. |
| --- | --- |

(28)

Komisjoni uuringutele tuleks kehtestada aegumistähtaeg. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 15 kohaselt tuleb iga konkreetset abi, mida on abisüsteemi kohaselt antud 10 aastat enne komisjonipoolsete meetmete võtmist, käsitleda olemasoleva abina. Komisjon oleks pidanud kohaldama seda eeskirja ja käsitlema abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte olemasoleva abisüsteemina. Komisjon rikkus õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid, viivitades ülemäära kaua pärast kõnealuste õigusaktide uurimise algatamist. Esialgne uurimine algas 12. veebruaril 1999, kuid ametlik uurimismenetlus algatati alles kaks ja pool aastat hiljem. Esialgset uurimist katkestasid pikad komisjonipoolse tegevusetuse perioodid. Kuna 2000. aasta novembris oli komisjonil teatavaid kahtlusi toimimisjuhendi koostamisjuhendiga tegeleva töörühma poolt kindlaksmääratud kahjulike meetmetega seotud riigiabi menetluse algatamise kasulikkuse suhtes, on mõistlik kinnitada, et oleks tulnud rakendada olemasoleva abi menetlust.

| (29) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b nähakse ette, et liikmesriigi majanduse tõsise häire heastamiseks antavat abi võib käsitleda ühisturuga ühitatavana. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid jõustati üks aasta enne kuningliku sõjalaevatehase sulgemist (millest teatati 1981. aastal), kui vähendati Briti sõjalist kohalolekut Gibraltaris. Sõjalaevatehas oli Gibraltari peamine tööhõive ja sissetuleku allikas, kuna selle arvele langes 25 % tööhõivest ja 35 % sisemajanduse kogutoodangust (SKT). Selle sulgemine põhjustas Gibraltari majanduses tõsiseid häireid, kaasa arvatud struktuurimuudatused ja majanduslik düstress, mis väljendus töötuse määras, suurenenud sotsiaalses maksumuses ja kvalifitseeritud töötajate lahkumises. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine kujutas endast nende tõsiste häirete tõttu võetud meedet. |
| --- | --- |

(29)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b nähakse ette, et liikmesriigi majanduse tõsise häire heastamiseks antavat abi võib käsitleda ühisturuga ühitatavana. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid jõustati üks aasta enne kuningliku sõjalaevatehase sulgemist (millest teatati 1981. aastal), kui vähendati Briti sõjalist kohalolekut Gibraltaris. Sõjalaevatehas oli Gibraltari peamine tööhõive ja sissetuleku allikas, kuna selle arvele langes 25 % tööhõivest ja 35 % sisemajanduse kogutoodangust (SKT). Selle sulgemine põhjustas Gibraltari majanduses tõsiseid häireid, kaasa arvatud struktuurimuudatused ja majanduslik düstress, mis väljendus töötuse määras, suurenenud sotsiaalses maksumuses ja kvalifitseeritud töötajate lahkumises. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide vastuvõtmine kujutas endast nende tõsiste häirete tõttu võetud meedet.

| (30) | Kuigi komisjon ja Euroopa Ühenduste Kohus tõlgendasid asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b rangelt selles tähenduses, et asjakohased häired ei pea mõjutama mitte liikmesriigi ühe regiooni või tema territooriumi teatavate osade, vaid kogu liikmesriigi majandust, (13) on siiski põhjendatud kohaldada Gibraltari puhul erandit artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. Erinevalt liikmesriikide regioonidest või territooriumidest, on Gibraltar nii põhiseaduslikult, poliitiliselt, õiguslikult, majanduslikult, finantsiliselt kui ka geograafiliselt Ühendkuningriigist täielikult eraldatud. See on ainus territoorium, mille suhtes kohaldatakse ühenduse õigust asutamislepingu artikli 299 lõike 4 kohaselt. Gibraltari ja Ühendkuningriigi majandused on täiesti erinevad ja lahusolevad. Gibraltar ei saa Ühendkuningriigilt finantsabi ja omab oma tuluallikaid kulutustega seotud kohustuste täitmiseks. Järelikult ei mõjuta ühe poole majanduse häired üldiselt teise poole majandust, nagu näiteks spongioosse entsefalopaatia kriisi puhul, mis ei mõjutanud Gibraltari, vaid ainult Ühendkuningriigi majandust, ja mida käsitleti erakorralise sündmusena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(30)

Kuigi komisjon ja Euroopa Ühenduste Kohus tõlgendasid asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b rangelt selles tähenduses, et asjakohased häired ei pea mõjutama mitte liikmesriigi ühe regiooni või tema territooriumi teatavate osade, vaid kogu liikmesriigi majandust, (13) on siiski põhjendatud kohaldada Gibraltari puhul erandit artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. Erinevalt liikmesriikide regioonidest või territooriumidest, on Gibraltar nii põhiseaduslikult, poliitiliselt, õiguslikult, majanduslikult, finantsiliselt kui ka geograafiliselt Ühendkuningriigist täielikult eraldatud. See on ainus territoorium, mille suhtes kohaldatakse ühenduse õigust asutamislepingu artikli 299 lõike 4 kohaselt. Gibraltari ja Ühendkuningriigi majandused on täiesti erinevad ja lahusolevad. Gibraltar ei saa Ühendkuningriigilt finantsabi ja omab oma tuluallikaid kulutustega seotud kohustuste täitmiseks. Järelikult ei mõjuta ühe poole majanduse häired üldiselt teise poole majandust, nagu näiteks spongioosse entsefalopaatia kriisi puhul, mis ei mõjutanud Gibraltari, vaid ainult Ühendkuningriigi majandust, ja mida käsitleti erakorralise sündmusena asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses.

| (31) | Olemasoleva abi küsimust käsitlevate kokkuvõtlike põhjendustega 22–28 sisuliselt sarnaseid põhjendusi võib kasutada ka õiguspärase ootuse põhimõtte toetamiseks tagastamise kontekstis. Need argumendid hõlmavad eriti riigiabi eeskirjade kohaldamisala määramatust, ettevõtte tulumaksumääraga seotud komisjonipoolsete sammude uudsust, teatise kui poliitilise deklaratsiooni tähtsust, meetme vanust, Primarolo grupile teatamist, ühisturu arengut ja liberaliseerimist, proportsionaalsust, pikaajalist komisjonipoolset tegevusetust ja viivitusi esialgse uurimise käigus. Sellega loodud õiguspärane ootus välistab tagastamiskorralduse tegemise. Kõikidel üksikjuhtudel tegutsesid nii Gibraltari valitsus kui ka abisaajad heauskselt. |
| --- | --- |

(31)

Olemasoleva abi küsimust käsitlevate kokkuvõtlike põhjendustega 22–28 sisuliselt sarnaseid põhjendusi võib kasutada ka õiguspärase ootuse põhimõtte toetamiseks tagastamise kontekstis. Need argumendid hõlmavad eriti riigiabi eeskirjade kohaldamisala määramatust, ettevõtte tulumaksumääraga seotud komisjonipoolsete sammude uudsust, teatise kui poliitilise deklaratsiooni tähtsust, meetme vanust, Primarolo grupile teatamist, ühisturu arengut ja liberaliseerimist, proportsionaalsust, pikaajalist komisjonipoolset tegevusetust ja viivitusi esialgse uurimise käigus. Sellega loodud õiguspärane ootus välistab tagastamiskorralduse tegemise. Kõikidel üksikjuhtudel tegutsesid nii Gibraltari valitsus kui ka abisaajad heauskselt.

| (32) | Ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse (14) lõikes 26 esitati eri kutse märkuste esitamiseks võimalike õiguspäraste ootuste kohta, mis võiksid takistada abi sissenõudmist. Oma kaitsemeetmetes kohtuasjade T-207/01 ja T-207/01 R puhul kinnitas komisjon oma kõhklusi tagastamiskorralduse võimalikkuse kohta ja rõhutas erimärkuste esitamise kutse ebaharilikkust. Komisjon kinnitas, et määramatused, mis võisid esineda, ja võimalus, et asjakohane meede asus õiguskindlusetuse hallis tsoonis, põhjustasid suurema osa õiguspärastest ootustest ja väljamakstud abi tagastamise alastest vaidlustest. 19. detsembri 2001. aasta korralduses märkis esimese astme kohtu president, et see ebaharilik kutse võis veenda äriühinguid Gibraltarist mitte lahkuma ja esmapilgul leevendada märkimisväärselt abisaajate võimalikke kartusi. (15) Sellega võimaldas komisjon Gibraltari Valitsusel ja abisaajatel uskuda, et tagastamiskorraldust ei tehta. |
| --- | --- |

(32)

Ametliku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse (14) lõikes 26 esitati eri kutse märkuste esitamiseks võimalike õiguspäraste ootuste kohta, mis võiksid takistada abi sissenõudmist. Oma kaitsemeetmetes kohtuasjade T-207/01 ja T-207/01 R puhul kinnitas komisjon oma kõhklusi tagastamiskorralduse võimalikkuse kohta ja rõhutas erimärkuste esitamise kutse ebaharilikkust. Komisjon kinnitas, et määramatused, mis võisid esineda, ja võimalus, et asjakohane meede asus õiguskindlusetuse hallis tsoonis, põhjustasid suurema osa õiguspärastest ootustest ja väljamakstud abi tagastamise alastest vaidlustest. 19. detsembri 2001. aasta korralduses märkis esimese astme kohtu president, et see ebaharilik kutse võis veenda äriühinguid Gibraltarist mitte lahkuma ja esmapilgul leevendada märkimisväärselt abisaajate võimalikke kartusi. (15) Sellega võimaldas komisjon Gibraltari Valitsusel ja abisaajatel uskuda, et tagastamiskorraldust ei tehta.

| (33) | Asutamislepingu artikli 87 kohaldamine klassikalise välismaiste ettevõtete puhul rakendatava tulumaksusüsteemi suhtes on uudne ja seotud käsitlusraskustega eeliste, riigi finantskoormuse ja valikulisuse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(33)

Asutamislepingu artikli 87 kohaldamine klassikalise välismaiste ettevõtete puhul rakendatava tulumaksusüsteemi suhtes on uudne ja seotud käsitlusraskustega eeliste, riigi finantskoormuse ja valikulisuse kindlaksmääramisel.

| (34) | Erandina ei suutnud komisjon ise olemasoleva abi küsimust ametliku uurimismenetluse algatamise hetkel otsustada. |
| --- | --- |

(34)

Erandina ei suutnud komisjon ise olemasoleva abi küsimust ametliku uurimismenetluse algatamise hetkel otsustada.

| (35) | Abi sissenõudmine oleks proportsionaalsuse põhimõttega vastuolus. Kui on võimalik valida mitme tegevusviisi vahel, tuleb ühenduse õiguse kohaselt valida võimalikult vähe koormav viis. Sellest põhjustatud kahjud ei tohi olla ebaproportsionaalsed taotletava eesmärgi suhtes. |
| --- | --- |

(35)

Abi sissenõudmine oleks proportsionaalsuse põhimõttega vastuolus. Kui on võimalik valida mitme tegevusviisi vahel, tuleb ühenduse õiguse kohaselt valida võimalikult vähe koormav viis. Sellest põhjustatud kahjud ei tohi olla ebaproportsionaalsed taotletava eesmärgi suhtes.

| (36) | Eelneva kümne aasta jooksul antud abi sissenõudmine koormaks ebaproportsionaalselt Gibraltari ametiasutusi. Gibraltar asub väiksel territooriumil ja tema haldusressursid on piiratud – maksustamise eesmärgil hinnatakse aastas ainult ligikaudu 2 000 äriühingut. Sissenõudmise puhul tuleks muu hulgas esitada asjakohaseid arveid abikõlblikele äriühingutele (kaasa arvatud äriühingud, kes enam ei tegutse), hinnata iga-aastaseid maksukohustusi, esitada maksenõudeid ja läbi vaadata kaebusi, nende kohta esitatud vastuseid ning nõutud maksude tasumata jätmise katseid. Kõnealune halduskoormus, Gibraltari maksuameti piiratud uurimisvolitused, võimaluste puudumine tegevuse lõpetanud äriühingute jälgimiseks ning äriühingute varade puudumine Gibraltaris pidurdaksid valitsuse tegevust ja ei võimaldaks tagada rahuldavat abisummade hüvitamist. |
| --- | --- |

(36)

Eelneva kümne aasta jooksul antud abi sissenõudmine koormaks ebaproportsionaalselt Gibraltari ametiasutusi. Gibraltar asub väiksel territooriumil ja tema haldusressursid on piiratud – maksustamise eesmärgil hinnatakse aastas ainult ligikaudu 2 000 äriühingut. Sissenõudmise puhul tuleks muu hulgas esitada asjakohaseid arveid abikõlblikele äriühingutele (kaasa arvatud äriühingud, kes enam ei tegutse), hinnata iga-aastaseid maksukohustusi, esitada maksenõudeid ja läbi vaadata kaebusi, nende kohta esitatud vastuseid ning nõutud maksude tasumata jätmise katseid. Kõnealune halduskoormus, Gibraltari maksuameti piiratud uurimisvolitused, võimaluste puudumine tegevuse lõpetanud äriühingute jälgimiseks ning äriühingute varade puudumine Gibraltaris pidurdaksid valitsuse tegevust ja ei võimaldaks tagada rahuldavat abisummade hüvitamist.

| (37) | Sissenõudmine avaldaks ebaproportsionaalset mõju Gibraltari majandusele ja kujutaks endast ebaproportsionaalset sanktsiooni, silmas pidades asjaolusid, mis põhjustasid abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide vastuvõtmist, nende piiratud mõju konkurentsile ja kaubandusele ning abi saavate ettevõtete väiksust. Finantsteenuste osa Gibraltari sisemajanduse kogutoodangus on ligikaudu 30 % ja abikõlblike äriühingutega otseselt seotud tööhõive on hinnanguliselt 1 400 (kogu tööjõud on ligikaudu 14 000). Tegelikult mõjutab finantssektor oluliselt kõiki muid majandussektoreid. Tagastamiskorraldus põhjustaks abikõlblike äriühingute likvideerimist, pankrotistumist või lahkumist, finantsteenuste sektori destabiliseerumist ja suurt tööpuudust, mis omakorda tingiks poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku ebastabiilsuse. |
| --- | --- |

(37)

Sissenõudmine avaldaks ebaproportsionaalset mõju Gibraltari majandusele ja kujutaks endast ebaproportsionaalset sanktsiooni, silmas pidades asjaolusid, mis põhjustasid abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide vastuvõtmist, nende piiratud mõju konkurentsile ja kaubandusele ning abi saavate ettevõtete väiksust. Finantsteenuste osa Gibraltari sisemajanduse kogutoodangus on ligikaudu 30 % ja abikõlblike äriühingutega otseselt seotud tööhõive on hinnanguliselt 1 400 (kogu tööjõud on ligikaudu 14 000). Tegelikult mõjutab finantssektor oluliselt kõiki muid majandussektoreid. Tagastamiskorraldus põhjustaks abikõlblike äriühingute likvideerimist, pankrotistumist või lahkumist, finantsteenuste sektori destabiliseerumist ja suurt tööpuudust, mis omakorda tingiks poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku ebastabiilsuse.

| (38) | Gibraltari-poolse maksude sissenõudmisega ei oleks võimalik hõlmata rida abikõlblikke äriühinguid, kelle sissetulekud ei pärine Gibraltarist või ole sealt saadud. Abikõlblikkuse tingimuste tõttu ei ole paljudel juhtudel abi saavatel ettevõtetel varasid Gibraltari maksustamispiirkonnas. Need ettevõtted, kes on kauplemise lõpetanud, võivad olla mittejälgitavad. |
| --- | --- |

(38)

Gibraltari-poolse maksude sissenõudmisega ei oleks võimalik hõlmata rida abikõlblikke äriühinguid, kelle sissetulekud ei pärine Gibraltarist või ole sealt saadud. Abikõlblikkuse tingimuste tõttu ei ole paljudel juhtudel abi saavatel ettevõtetel varasid Gibraltari maksustamispiirkonnas. Need ettevõtted, kes on kauplemise lõpetanud, võivad olla mittejälgitavad.

| (39) | Paljudele ettevõttetele antav abi võib vastata vähese tähtsuse reeglile. |
| --- | --- |

(39)

Paljudele ettevõttetele antav abi võib vastata vähese tähtsuse reeglile.

V   ÄRIÜHINGU CHARLES A. GOMEZ & CO MÄRKUSED

| (40) | Äriühingu Charles A. Gomez & Co märkused võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(40)

Äriühingu Charles A. Gomez & Co märkused võib kokku võtta järgmiselt.

| (41) | Gibraltari juristid sõltuvad oluliselt finantskeskuse tööst, milles abikõlblikel äriühingutel on peamine osa. Ligikaudu 130 juristi annavad tööd veel mitmesajale töötajale ja annavad sellega kaudselt olulise panuse tööhõivesse Gibraltaris ning Hispaanias. |
| --- | --- |

(41)

Gibraltari juristid sõltuvad oluliselt finantskeskuse tööst, milles abikõlblikel äriühingutel on peamine osa. Ligikaudu 130 juristi annavad tööd veel mitmesajale töötajale ja annavad sellega kaudselt olulise panuse tööhõivesse Gibraltaris ning Hispaanias.

| (42) | Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a tuginemist ei saa piirata aladega, kus juba on madal elatustase või kus juba esineb tõsine tööpuudus. Artikli 87 lõike 3 punkti a põhimõtet tuleb rakendada ka tööpuuduse ja vaesuse vältimiseks. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide jõustamise ajaks oli Gibraltar talunud 20 aastat Hispaania majanduslikke sanktsioone ja ees seisis varstine kuningliku sõjalaevatehase sulgemine. Gibraltarit ähvardas vaesuse, töötuse ja emigratsiooni kasv, kuid ta leidis alternatiivse, heaolu tagava tee, asutades Gibraltari finantskeskuse, mille puhul abikõlblikke äriühinguid käsitlevatel õigusaktidel oli peamine osa. Euroopa huvisid ei saa ühendada vaesuse ja töötuse heakskiitmisega, mille tooks kaasa asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaldamata jätmine olukorras, kui on olemas elujõulised alternatiivid. Erinevalt muudest finantskeskustest, asutati Gibraltari finantskeskus tungiva vajaduse tõttu. See tungiv vajadus, enesekaitse ja muude isikute poolt põhjustatud kahju leevendamise kohustus õigustavad abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide olemasolu. |
| --- | --- |

(42)

Asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a tuginemist ei saa piirata aladega, kus juba on madal elatustase või kus juba esineb tõsine tööpuudus. Artikli 87 lõike 3 punkti a põhimõtet tuleb rakendada ka tööpuuduse ja vaesuse vältimiseks. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide jõustamise ajaks oli Gibraltar talunud 20 aastat Hispaania majanduslikke sanktsioone ja ees seisis varstine kuningliku sõjalaevatehase sulgemine. Gibraltarit ähvardas vaesuse, töötuse ja emigratsiooni kasv, kuid ta leidis alternatiivse, heaolu tagava tee, asutades Gibraltari finantskeskuse, mille puhul abikõlblikke äriühinguid käsitlevatel õigusaktidel oli peamine osa. Euroopa huvisid ei saa ühendada vaesuse ja töötuse heakskiitmisega, mille tooks kaasa asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a kohaldamata jätmine olukorras, kui on olemas elujõulised alternatiivid. Erinevalt muudest finantskeskustest, asutati Gibraltari finantskeskus tungiva vajaduse tõttu. See tungiv vajadus, enesekaitse ja muude isikute poolt põhjustatud kahju leevendamise kohustus õigustavad abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide olemasolu.

| (43) | Alates ühinemisest 1973. aastal ei ole ühenduse institutsioonid kaitsnud Gibraltaris elavate liidu kodanike huve. Hoolimata kohtu otsusest ei ole Gibraltaris elavad liidu kodanikud esindatud Euroopa Parlamendis. Silmas pidades mistahes osaluse puudumist EL Gibraltari territooriumil, on Gibraltari poolt võetud kaitsemeetmetest teatamise nõudmine komisjoni poolt ilmselt liialdane. |
| --- | --- |

(43)

Alates ühinemisest 1973. aastal ei ole ühenduse institutsioonid kaitsnud Gibraltaris elavate liidu kodanike huve. Hoolimata kohtu otsusest ei ole Gibraltaris elavad liidu kodanikud esindatud Euroopa Parlamendis. Silmas pidades mistahes osaluse puudumist EL Gibraltari territooriumil, on Gibraltari poolt võetud kaitsemeetmetest teatamise nõudmine komisjoni poolt ilmselt liialdane.

VI   ÜHENDKUNINGRIIGI MÄRKUSED

| (44) | Ühendkuningriik piirdus oma esialgsete märkuste puhul abi tagastamise ja regionaalse valikulisuse küsimustega ja esitas täiendavad tähelepanekud oma märkustes Gibraltari Valitsuse märkuste kohta. Ühendkuningriigi märkused võib kokku võtta järgmiselt. |
| --- | --- |

(44)

Ühendkuningriik piirdus oma esialgsete märkuste puhul abi tagastamise ja regionaalse valikulisuse küsimustega ja esitas täiendavad tähelepanekud oma märkustes Gibraltari Valitsuse märkuste kohta. Ühendkuningriigi märkused võib kokku võtta järgmiselt.

| (45) | Isegi juhul, kui abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide kohaldamist peetakse ühisturuga mitteühitatavaks ebaseaduslikuks abiks, on olemas ühenduse õiguse üldine põhimõte, õiguspärane ootus, mis välistab juba väljamakstud abi tagastamiskorralduse tegemise. Kuigi õiguspärane ootus tekib üksnes erakorralistel asjaoludel, kui abisaaja võib õiguspäraselt pidada abi seaduslikuks, (16) on kõnealusel juhtumil need asjaolud siiski olemas ja komisjonipoolne tagastamiskorraldus oleks mittevajalik ning seadusevastane. |
| --- | --- |

(45)

Isegi juhul, kui abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide kohaldamist peetakse ühisturuga mitteühitatavaks ebaseaduslikuks abiks, on olemas ühenduse õiguse üldine põhimõte, õiguspärane ootus, mis välistab juba väljamakstud abi tagastamiskorralduse tegemise. Kuigi õiguspärane ootus tekib üksnes erakorralistel asjaoludel, kui abisaaja võib õiguspäraselt pidada abi seaduslikuks, (16) on kõnealusel juhtumil need asjaolud siiski olemas ja komisjonipoolne tagastamiskorraldus oleks mittevajalik ning seadusevastane.

| (46) | Kõnealune asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel ettenähtud menetlus tuleneb äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi vastuvõtmisest 1997. aastal, milles komisjon kohustus äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete puhul rangelt kohaldama riigiabi eeskirju. Asjakohasest deklaratsioonist ilmneb, et äriühingute maksustamise korral kohaldatavas toimimisjuhendis käsitletud tüüpi maksusüsteemide puhul ei kohaldatud riigiabi eeskirju varem nii rangelt. |
| --- | --- |

(46)

Kõnealune asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel ettenähtud menetlus tuleneb äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi vastuvõtmisest 1997. aastal, milles komisjon kohustus äriühingute otsese maksustamisega seotud meetmete puhul rangelt kohaldama riigiabi eeskirju. Asjakohasest deklaratsioonist ilmneb, et äriühingute maksustamise korral kohaldatavas toimimisjuhendis käsitletud tüüpi maksusüsteemide puhul ei kohaldatud riigiabi eeskirju varem nii rangelt.

| (47) | On väga vähe tõenäoline, et Gibraltari Valitsus või Ühendkuningriigi Valitsus arvestasid 1984. aastal võimalust, et kõnealused eeskirjad on vastuolus Ühendkuningriigi riigiabi alaste kohustustega. Kuigi sellel ajal oli juba selge, et väga spetsiifilised või sektoritele antavad tulumaksusoodustused võivad endast kujutada riigiabi, ei käsitletud tõsistes akadeemilistes kommentaarides ega komisjoni arvamustes siiski riigiabi eeskirjade kohaldamist äriühingute maksustamise üldisemate süsteemide puhul, nagu abikõlblike äriühingute režiim. Ei oleks mõistlik oodata, et seadusekuulekad ettevõtjad oleksid püstitanud küsimuse kõnealuse meetme vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele. Nad pidid koostama ärikavasid ja muutma oma majanduslikku seisundit abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide alusel ning neil oli õigus eeldada, et tulumaksusoodustused olid seaduslikud. |
| --- | --- |

(47)

On väga vähe tõenäoline, et Gibraltari Valitsus või Ühendkuningriigi Valitsus arvestasid 1984. aastal võimalust, et kõnealused eeskirjad on vastuolus Ühendkuningriigi riigiabi alaste kohustustega. Kuigi sellel ajal oli juba selge, et väga spetsiifilised või sektoritele antavad tulumaksusoodustused võivad endast kujutada riigiabi, ei käsitletud tõsistes akadeemilistes kommentaarides ega komisjoni arvamustes siiski riigiabi eeskirjade kohaldamist äriühingute maksustamise üldisemate süsteemide puhul, nagu abikõlblike äriühingute režiim. Ei oleks mõistlik oodata, et seadusekuulekad ettevõtjad oleksid püstitanud küsimuse kõnealuse meetme vastavuse kohta riigiabi eeskirjadele. Nad pidid koostama ärikavasid ja muutma oma majanduslikku seisundit abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide alusel ning neil oli õigus eeldada, et tulumaksusoodustused olid seaduslikud.

| (48) | Teatise punktis 26 mainitakse eraldi asjaolusid, mille puhul mitteresidentäriühinguid koheldakse soodsamalt kui residentäriühinguid. See oli esimene juhtum, mille puhul komisjon tunnustas residentäriühingute ja mitteresidentäriühingute erinevat kohtlemist kui valikut või spetsiifilisust tagavat meedet, mis võimaldab riigiabi eeskirju ellu viia. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid on kehtinud palju aastaid kuni käesoleva ajani, ilma et komisjon oleks esitanud selle kohta kriitikat või märkusi. |
| --- | --- |

(48)

Teatise punktis 26 mainitakse eraldi asjaolusid, mille puhul mitteresidentäriühinguid koheldakse soodsamalt kui residentäriühinguid. See oli esimene juhtum, mille puhul komisjon tunnustas residentäriühingute ja mitteresidentäriühingute erinevat kohtlemist kui valikut või spetsiifilisust tagavat meedet, mis võimaldab riigiabi eeskirju ellu viia. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid on kehtinud palju aastaid kuni käesoleva ajani, ilma et komisjon oleks esitanud selle kohta kriitikat või märkusi.

| (49) | Üksnes asjaolu, et abikõlblike äriühingute režiim on iseloomulik ainult Gibraltari õigusele ja seda ei rakendata mujal Ühendkuningriigis, ei taga asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 osutatud valikulisuse elementi. Gibraltari maksustamispiirkond on ülejäänud Ühendkuningriigi maksustamispiirkonnast eraldatud ja on maksuküsimuste suhtes autonoomne. Kõnealusel juhul ei järeldu automaatselt Gibraltaris ja mujal Ühendkuningriigis kohaldatavate maksustamist käsitlevate õigusaktide erinevustest riigiabi olemasolu. Maksuküsimuste suhtes autonoomse maksustamispiirkonna olemasolust teatavas liikmesriigis ei tulene riigiabi olemasolu ainult sellepärast, et asjakohase maksusüsteemi eriline iseloom põhjustab madalama (või kõrgema) maksumäära, kui maksumäär, mida rakendatakse mujal selles liikmesriigis. Kui teatavas maksustamispiirkonnas kasutatav maksumeede on üldine, ei saa tema suhtes rakendada asutamislepingu artikli 87 lõiget 1. Teistsuguse põhimõtte tunnistamine tähendaks seda, et kogu ühenduses seatakse kahtluse alla autonoomsete ja detsentraliseeritud valitsuste volitused tõsta või muuta makse. See kujutaks endast tõsist sekkumist liikmesriikide põhiseaduslikku korda. |
| --- | --- |

(49)

Üksnes asjaolu, et abikõlblike äriühingute režiim on iseloomulik ainult Gibraltari õigusele ja seda ei rakendata mujal Ühendkuningriigis, ei taga asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 osutatud valikulisuse elementi. Gibraltari maksustamispiirkond on ülejäänud Ühendkuningriigi maksustamispiirkonnast eraldatud ja on maksuküsimuste suhtes autonoomne. Kõnealusel juhul ei järeldu automaatselt Gibraltaris ja mujal Ühendkuningriigis kohaldatavate maksustamist käsitlevate õigusaktide erinevustest riigiabi olemasolu. Maksuküsimuste suhtes autonoomse maksustamispiirkonna olemasolust teatavas liikmesriigis ei tulene riigiabi olemasolu ainult sellepärast, et asjakohase maksusüsteemi eriline iseloom põhjustab madalama (või kõrgema) maksumäära, kui maksumäär, mida rakendatakse mujal selles liikmesriigis. Kui teatavas maksustamispiirkonnas kasutatav maksumeede on üldine, ei saa tema suhtes rakendada asutamislepingu artikli 87 lõiget 1. Teistsuguse põhimõtte tunnistamine tähendaks seda, et kogu ühenduses seatakse kahtluse alla autonoomsete ja detsentraliseeritud valitsuste volitused tõsta või muuta makse. See kujutaks endast tõsist sekkumist liikmesriikide põhiseaduslikku korda.

| (50) | Ühendkuningriik toetab Gibraltari Valitsuse väidet, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte tuleb käsitleda olemasoleva abimeetmena vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunktile v. 1970ndatel ja 1980ndatel aastatel eeldati üldiselt, et riigiabi eeskirjadega ei piirata liikmesriikide suveräänsust ettevõtte üldist tulumaksusüsteemi käsitlevates finantsküsimustes. Komisjon ei püüdnud kohaldada riigiabi eeskirju Gibraltari maksurežiimi ega muude ühendusesiseste maksurežiimide suhtes, mille puhul teatavat liiki äriühingutele tehakse võrreldes muude äriühingutega tulumaksusoodustusi. Tõsine tähelepanu liikmesriikide maksurežiimidest tuleneva kahjuliku konkurentsi piiramisele koondati alles pärast kapitali liikumise täieliku liberaliseerimise kokkuleppe sõlmimist ja finantsteenuste liberaliseerimist 1980ndatel aastatel ning 1990ndate aastate alguses ja ühisraha kehtestamist 1990ndatel aastatel. Selle maksupoliitika jõustamiseks on kasutatud asutamislepingu riigiabi käsitlevaid sätteid alles viimased neli aastat. Ühisturu areng on kestnud viimased kolmkümmend aastat ja paljusid käesoleval ajal riigiabina käsitletavaid vahendeid ei oleks peetud riigiabiks 30, 20 või isegi 10 aastat tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Ühendkuningriik toetab Gibraltari Valitsuse väidet, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte tuleb käsitleda olemasoleva abimeetmena vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunktile v. 1970ndatel ja 1980ndatel aastatel eeldati üldiselt, et riigiabi eeskirjadega ei piirata liikmesriikide suveräänsust ettevõtte üldist tulumaksusüsteemi käsitlevates finantsküsimustes. Komisjon ei püüdnud kohaldada riigiabi eeskirju Gibraltari maksurežiimi ega muude ühendusesiseste maksurežiimide suhtes, mille puhul teatavat liiki äriühingutele tehakse võrreldes muude äriühingutega tulumaksusoodustusi. Tõsine tähelepanu liikmesriikide maksurežiimidest tuleneva kahjuliku konkurentsi piiramisele koondati alles pärast kapitali liikumise täieliku liberaliseerimise kokkuleppe sõlmimist ja finantsteenuste liberaliseerimist 1980ndatel aastatel ning 1990ndate aastate alguses ja ühisraha kehtestamist 1990ndatel aastatel. Selle maksupoliitika jõustamiseks on kasutatud asutamislepingu riigiabi käsitlevaid sätteid alles viimased neli aastat. Ühisturu areng on kestnud viimased kolmkümmend aastat ja paljusid käesoleval ajal riigiabina käsitletavaid vahendeid ei oleks peetud riigiabiks 30, 20 või isegi 10 aastat tagasi.

| (51) | Isegi sellisel juhul, kui ühenduse õiguse praegusel arenguetapil peab komisjon õigesti abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte riigiabi meetmeks, mille kohta on käesoleval ajal vaja teatada, ei tohiks komisjon ega kohus käsitleda neid õigusakte riigiabi meetmena, mille kohta oli vaja teatada nende vastuvõtmise ajal. 1984. aastal ei olnud Hispaania veel liikmesriik ja paljud liikmesriigid säilitasid pangandusõiguse ning valuutakontrolli, mille abil välditi Gibraltaris võimaldatavate tulumaksusoodustuste kasutamist. Ei ole kaugeltki selge, kas Gibraltari meetmed võisid sellel ajal moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(51)

Isegi sellisel juhul, kui ühenduse õiguse praegusel arenguetapil peab komisjon õigesti abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte riigiabi meetmeks, mille kohta on käesoleval ajal vaja teatada, ei tohiks komisjon ega kohus käsitleda neid õigusakte riigiabi meetmena, mille kohta oli vaja teatada nende vastuvõtmise ajal. 1984. aastal ei olnud Hispaania veel liikmesriik ja paljud liikmesriigid säilitasid pangandusõiguse ning valuutakontrolli, mille abil välditi Gibraltaris võimaldatavate tulumaksusoodustuste kasutamist. Ei ole kaugeltki selge, kas Gibraltari meetmed võisid sellel ajal moonutada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (52) | Sellel ajal ei tuginenud komisjon erineva maksustamisalase kohtlemise juhtumite puhul riigiabi eeskirjadele, vaid käsitles neid võimaluse korral asutamislepingu artikli 95 (praegu artikkel 90) alusel. Akadeemilise taustaga kommentaatorid ja maksuõigusega tegelevad juristid ei leidnud, et riigiabi põhimõtted, mida rakendati kõnealustest juhtumitest erinevate juhtumite puhul, olid konkreetselt üksikutele äriühingutele või äriühingugruppidele tööstuspoliitilistel põhjustel tehtavad maksustamiserandid. Ei saa toetada argumenti, et sellised meetmed, nagu Gibraltari abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid, võisid endast kujutada riigiabimeedet enne teatise avaldamise kuupäeva 10. detsembril 1998. |
| --- | --- |

(52)

Sellel ajal ei tuginenud komisjon erineva maksustamisalase kohtlemise juhtumite puhul riigiabi eeskirjadele, vaid käsitles neid võimaluse korral asutamislepingu artikli 95 (praegu artikkel 90) alusel. Akadeemilise taustaga kommentaatorid ja maksuõigusega tegelevad juristid ei leidnud, et riigiabi põhimõtted, mida rakendati kõnealustest juhtumitest erinevate juhtumite puhul, olid konkreetselt üksikutele äriühingutele või äriühingugruppidele tööstuspoliitilistel põhjustel tehtavad maksustamiserandid. Ei saa toetada argumenti, et sellised meetmed, nagu Gibraltari abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid, võisid endast kujutada riigiabimeedet enne teatise avaldamise kuupäeva 10. detsembril 1998.

| (53) | Abi tagastamise küsimuses toetab Ühendkuningriik eelkõige Gibraltari Valitsuse argumente selle kohta, et komisjoni poolt endale võetud kohustus kohaldada süstemaatiliselt otseste maksustamismeetmete suhtes riigiabi eeskirju on uus, ja iga abi ei ole võimalik sisse nõuda. Sissenõudmine koormaks ebaproportsionaalselt Gibraltari ametiasutusi, paljudel abikõlblikel äriühingutel ei ole ettevõtte tulumaksu alaseid kohustusi Gibraltaris, paljudel juhtudel ei oleks võimalik abi hinnata ja/või sisse nõuda ning paljudele ettevõttetele antav abi võib vastata vähese tähtsuse reeglile. |
| --- | --- |

(53)

Abi tagastamise küsimuses toetab Ühendkuningriik eelkõige Gibraltari Valitsuse argumente selle kohta, et komisjoni poolt endale võetud kohustus kohaldada süstemaatiliselt otseste maksustamismeetmete suhtes riigiabi eeskirju on uus, ja iga abi ei ole võimalik sisse nõuda. Sissenõudmine koormaks ebaproportsionaalselt Gibraltari ametiasutusi, paljudel abikõlblikel äriühingutel ei ole ettevõtte tulumaksu alaseid kohustusi Gibraltaris, paljudel juhtudel ei oleks võimalik abi hinnata ja/või sisse nõuda ning paljudele ettevõttetele antav abi võib vastata vähese tähtsuse reeglile.

VII   ABIMEETME HINNANG

| (54) | Pärast Ühendkuningriigi ametiasutuste, Gibraltari Valitsuse ning äriühingu Charles A. Gomez & Co märkuste läbivaatamist jäi komisjon oma seisukohale, mille kohaselt käsitletav abisüsteem kujutab endast ebaseaduslikku riigipoolset tegevusabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalas, ning mis esitati Ühendkuningriigi ametiasutustele komisjoni 11. juuli 2001 otsuses (17) menetluse algatamise kohta asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(54)

Pärast Ühendkuningriigi ametiasutuste, Gibraltari Valitsuse ning äriühingu Charles A. Gomez & Co märkuste läbivaatamist jäi komisjon oma seisukohale, mille kohaselt käsitletav abisüsteem kujutab endast ebaseaduslikku riigipoolset tegevusabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 reguleerimisalas, ning mis esitati Ühendkuningriigi ametiasutustele komisjoni 11. juuli 2001 otsuses (17) menetluse algatamise kohta asutamislepingu artikli 88 lõike 2 alusel.

| (55) | Selleks et meede oleks käsitletav riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peab ta vastama neljale järgmisele kriteeriumile. |
| --- | --- |

(55)

Selleks et meede oleks käsitletav riigiabina asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, peab ta vastama neljale järgmisele kriteeriumile.

| (56) | Esiteks, meede peab andma abisaajale soodustuse, mis vähendab tema poolt tavaliselt kantavaid ärikulusid. Teatise punkti 9 kohaselt võib tulumaksusoodustusi anda erinevate äriühingu tulumaksukoormuse vähendamise viiside, eelkõige tulumaksusumma vähendamise abil. Abikõlblike äriühingute režiim vastab selgesti sellele kriteeriumile. Abikõlblike äriühingute puhul ei kohaldata Gibraltari standardset 35 %-list ettevõtte tulumaksumäära, vaid abikõlblikud äriühingud lepivad oma tulumaksumäärade suhtes kokku Gibraltari ametiasutustega eespool põhjenduses 9 esitatu kohaselt. |
| --- | --- |

(56)

Esiteks, meede peab andma abisaajale soodustuse, mis vähendab tema poolt tavaliselt kantavaid ärikulusid. Teatise punkti 9 kohaselt võib tulumaksusoodustusi anda erinevate äriühingu tulumaksukoormuse vähendamise viiside, eelkõige tulumaksusumma vähendamise abil. Abikõlblike äriühingute režiim vastab selgesti sellele kriteeriumile. Abikõlblike äriühingute puhul ei kohaldata Gibraltari standardset 35 %-list ettevõtte tulumaksumäära, vaid abikõlblikud äriühingud lepivad oma tulumaksumäärade suhtes kokku Gibraltari ametiasutustega eespool põhjenduses 9 esitatu kohaselt.

| (57) | Märkus selle kohta, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid kujutavad endast rahvusvahelises kontekstis kohaldamiseks mõeldud maksusüsteemi, ei ole asjakohane seoses selle meetme kvalifitseerimisega riigiabimeetmena. Kuigi komisjon nõustub argumendiga, et Gibraltar ei ole pädev andma tulumaksusoodustusi muudes maksustamispiirkondades, näitab asjaolu, et abikõlblikud äriühingud lepivad kokku oma maksumäärade suhtes, et abikõlblikud äriühingud saavad ilmselt tulu, mis erikohtlemise puudumisel tuleks maksustada ettevõtte tulumaksuga standardmääral. Olenemata abikõlblike äriühingute tegevuse liigist, on neile antud abikõlblik staatus, kuivõrd nad on Gibraltaris registreeritud äriühingud või ülemeremaade Gibraltaris registreeritud tütarettevõtted. Järelikult saavad abikõlblikud äriühingud tulu erikohtlemisest ja muude Gibraltaris registreeritud äriühingutega võrreldes soodsamast maksustamisalasest kohtlemisest. |
| --- | --- |

(57)

Märkus selle kohta, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid kujutavad endast rahvusvahelises kontekstis kohaldamiseks mõeldud maksusüsteemi, ei ole asjakohane seoses selle meetme kvalifitseerimisega riigiabimeetmena. Kuigi komisjon nõustub argumendiga, et Gibraltar ei ole pädev andma tulumaksusoodustusi muudes maksustamispiirkondades, näitab asjaolu, et abikõlblikud äriühingud lepivad kokku oma maksumäärade suhtes, et abikõlblikud äriühingud saavad ilmselt tulu, mis erikohtlemise puudumisel tuleks maksustada ettevõtte tulumaksuga standardmääral. Olenemata abikõlblike äriühingute tegevuse liigist, on neile antud abikõlblik staatus, kuivõrd nad on Gibraltaris registreeritud äriühingud või ülemeremaade Gibraltaris registreeritud tütarettevõtted. Järelikult saavad abikõlblikud äriühingud tulu erikohtlemisest ja muude Gibraltaris registreeritud äriühingutega võrreldes soodsamast maksustamisalasest kohtlemisest.

| (58) | Teiseks, soodustus peab olema antud riigi poolt või riigivahenditest. Maksu vähendamine, nagu see toimub abikõlbliku äriühingu ja Gibraltari ametiasutuste vaheliste läbirääkimiste puhul, on seotud maksudest saadava tulu vähenemisega, mis teatise punkti 10 kohaselt on samaväärne riigivahenditest tehtud finantskulutusega. |
| --- | --- |

(58)

Teiseks, soodustus peab olema antud riigi poolt või riigivahenditest. Maksu vähendamine, nagu see toimub abikõlbliku äriühingu ja Gibraltari ametiasutuste vaheliste läbirääkimiste puhul, on seotud maksudest saadava tulu vähenemisega, mis teatise punkti 10 kohaselt on samaväärne riigivahenditest tehtud finantskulutusega.

| (59) | Gibraltari Valitsuse argument selle kohta, et kuigi kõnealune meede on riigi siseturust eraldatud, ei koorma see märgatavalt Gibraltari riigieelarvet, tuleb tagasi lükata. Komisjon on seisukohal, et tulumaksusoodustust asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses antakse riigivahenditest, kuna selle soodustuse allikas on liikmesriigi loobumine maksudest tavaliselt saadavast tulust. (18) Riigi siseturust eraldatusest tuleneva tulumaksusoodustuse puudumisel oleks abikõlblike äriühingute tegevus Gibraltari ametiasutuste jurisdiktsiooni ulatuses maksustatav vastavalt täiele Gibraltaris kohaldatavale maksumäärale. See maksumäärade erinevus kujutab endast kaotatud tulu, mida oleks võinud saada maksudest. |
| --- | --- |

(59)

Gibraltari Valitsuse argument selle kohta, et kuigi kõnealune meede on riigi siseturust eraldatud, ei koorma see märgatavalt Gibraltari riigieelarvet, tuleb tagasi lükata. Komisjon on seisukohal, et tulumaksusoodustust asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses antakse riigivahenditest, kuna selle soodustuse allikas on liikmesriigi loobumine maksudest tavaliselt saadavast tulust. (18) Riigi siseturust eraldatusest tuleneva tulumaksusoodustuse puudumisel oleks abikõlblike äriühingute tegevus Gibraltari ametiasutuste jurisdiktsiooni ulatuses maksustatav vastavalt täiele Gibraltaris kohaldatavale maksumäärale. See maksumäärade erinevus kujutab endast kaotatud tulu, mida oleks võinud saada maksudest.

| (60) | Kolmandaks, meede peab mõjutama liikmesriikide vahelist konkurentsi ja kaubandust. See kriteerium on täidetud sedavõrd, kuivõrd abikõlblikud äriühingud suudavad tegelikult või potentsiaalselt kaubelda muudes liikmesriikides asuvate äriühingutega või tegutseda muude liikmesriikide äriühingutele avatud kolmandate riikide turgudel. Eeskätt on see nii, sest abikõlblikud äriühingud tavaliselt ei tohi kaubelda või tegelda äritegevusega Gibraltaris juhul, kui partneriteks on Gibraltari kodanikud või Gibraltari residendid. |
| --- | --- |

(60)

Kolmandaks, meede peab mõjutama liikmesriikide vahelist konkurentsi ja kaubandust. See kriteerium on täidetud sedavõrd, kuivõrd abikõlblikud äriühingud suudavad tegelikult või potentsiaalselt kaubelda muudes liikmesriikides asuvate äriühingutega või tegutseda muude liikmesriikide äriühingutele avatud kolmandate riikide turgudel. Eeskätt on see nii, sest abikõlblikud äriühingud tavaliselt ei tohi kaubelda või tegelda äritegevusega Gibraltaris juhul, kui partneriteks on Gibraltari kodanikud või Gibraltari residendid.

| (61) | Isegi juhul, kui teatavad abikõlblikud äriühingud on asutatud üksikisikute poolt maksuplaneerimise eesmärgil ja nad ei kauple, ei tooda ega konkureeri turul, ei ole kõnealune tegevus nende puhul välistatud. Asjaolu, et abikõlblikud äriühingud kalduvad rakendama traditsioonilisi turustuskanaleid kasutava ettevõtte kohalolekut Gibraltaris ja saavad tulu, mida maksustatakse ettevõtte tulumaksuga, kuigi vähendatud määral, näitab siiski, et nad tegelikult tegelevad majandustegevusega. Seda kinnitab abikõlblike äriühingute tegevusvaldkondade suur mitmekesisus (vt põhjendus 9 eespool). |
| --- | --- |

(61)

Isegi juhul, kui teatavad abikõlblikud äriühingud on asutatud üksikisikute poolt maksuplaneerimise eesmärgil ja nad ei kauple, ei tooda ega konkureeri turul, ei ole kõnealune tegevus nende puhul välistatud. Asjaolu, et abikõlblikud äriühingud kalduvad rakendama traditsioonilisi turustuskanaleid kasutava ettevõtte kohalolekut Gibraltaris ja saavad tulu, mida maksustatakse ettevõtte tulumaksuga, kuigi vähendatud määral, näitab siiski, et nad tegelikult tegelevad majandustegevusega. Seda kinnitab abikõlblike äriühingute tegevusvaldkondade suur mitmekesisus (vt põhjendus 9 eespool).

| (62) | Komisjon märgib, et Gibraltar ei ole ühenduse ühise tolliterritooriumi osa. See ei mõjuta siiski riigiabi eeskirjade kohaldamist nende ettevõtete suhtes Gibraltaris, kes tegelevad kaubavahetusega. Neid ettevõtteid ei takistata kauplemast muude ettevõtetega ühisel tolliterritooriumil ega konkureerimast kolmandate riikide turgudel, kus tegelikult või potentsiaalselt tegutsevad muud ühenduse ettevõtted. Järelikult on kaubandus ja konkurents mõjutatud sedavõrd, kuivõrd kaubavahetusega tegelevatele abikõlblikele äriühingutele antavad soodustused tugevdavad nende seisundit. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon märgib, et Gibraltar ei ole ühenduse ühise tolliterritooriumi osa. See ei mõjuta siiski riigiabi eeskirjade kohaldamist nende ettevõtete suhtes Gibraltaris, kes tegelevad kaubavahetusega. Neid ettevõtteid ei takistata kauplemast muude ettevõtetega ühisel tolliterritooriumil ega konkureerimast kolmandate riikide turgudel, kus tegelikult või potentsiaalselt tegutsevad muud ühenduse ettevõtted. Järelikult on kaubandus ja konkurents mõjutatud sedavõrd, kuivõrd kaubavahetusega tegelevatele abikõlblikele äriühingutele antavad soodustused tugevdavad nende seisundit.

| (63) | Paralleel Veneetsia ja Chioggia firmadele antavat abi käsitlevas komisjoni otsuses 2000/394/EÜ esitatud põhjendusega tuleb samuti tagasi lükata. Kummagi juhtumi asjaolud on täiesti erinevad. Järeldus selle kohta, et mõju kaubandusele ei esinenud ja järelikult ei olnud olemas ka kolmele asjaomasele äriühingule antavat abi, põhines muu hulgas eriti osutatud teenuste kohalikul iseloomul. See argument ei ole ilmselt kasutatav abikõlblike äriühingute puhul, kes Gibraltari Valitsuse enda väite kohaselt tegutsevad rahvusvahelises kontekstis. |
| --- | --- |

(63)

Paralleel Veneetsia ja Chioggia firmadele antavat abi käsitlevas komisjoni otsuses 2000/394/EÜ esitatud põhjendusega tuleb samuti tagasi lükata. Kummagi juhtumi asjaolud on täiesti erinevad. Järeldus selle kohta, et mõju kaubandusele ei esinenud ja järelikult ei olnud olemas ka kolmele asjaomasele äriühingule antavat abi, põhines muu hulgas eriti osutatud teenuste kohalikul iseloomul. See argument ei ole ilmselt kasutatav abikõlblike äriühingute puhul, kes Gibraltari Valitsuse enda väite kohaselt tegutsevad rahvusvahelises kontekstis.

| (64) | Vähese tähtsuse reeglit ei saa kasutada abikõlblike äriühingute režiimi rakendamise õigustamiseks. Puudub mehhanism, mis võimaldaks välistada suurema abi andmist, kui on lubatud vähese tähtsuse reegli alusel, kõnealuse meetmega seoses ei ole välistatud ka tegevusvaldkonnad, mille puhul vähese tähtsuse reegel ei ole kohaldatav. |
| --- | --- |

(64)

Vähese tähtsuse reeglit ei saa kasutada abikõlblike äriühingute režiimi rakendamise õigustamiseks. Puudub mehhanism, mis võimaldaks välistada suurema abi andmist, kui on lubatud vähese tähtsuse reegli alusel, kõnealuse meetmega seoses ei ole välistatud ka tegevusvaldkonnad, mille puhul vähese tähtsuse reegel ei ole kohaldatav.

| (65) | Lõpuks, meede peab olema spetsiifiline või valikuline selles mõttes, et see soodustab teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist. Meetme rakendamisest saavad abi Gibraltari äriühingud, kelle aktsiates ei tohi Gibraltari kodanikel ja Gibraltari residentidel olla kasutoovat osalust. Lisaks sellele ei tohi abikõlblikud äriühingud tavalistel asjaoludel kaubelda või tegelda äritegevusega Gibraltaris juhul, kui partneriteks on Gibraltari kodanikud või Gibraltari residendid. Järelikult on kõnealune meede valikuline sedavõrd, kuivõrd see tagab eelistatud maksustamisalase kohtlemise nende väljaspool Gibraltarit asuvatele omanikele kuuluvate äriühingute puhul, kelle tegevus toimub Gibraltaris või lähtub Gibraltarist. |
| --- | --- |

(65)

Lõpuks, meede peab olema spetsiifiline või valikuline selles mõttes, et see soodustab teatavaid ettevõtteid või teatavate kaupade tootmist. Meetme rakendamisest saavad abi Gibraltari äriühingud, kelle aktsiates ei tohi Gibraltari kodanikel ja Gibraltari residentidel olla kasutoovat osalust. Lisaks sellele ei tohi abikõlblikud äriühingud tavalistel asjaoludel kaubelda või tegelda äritegevusega Gibraltaris juhul, kui partneriteks on Gibraltari kodanikud või Gibraltari residendid. Järelikult on kõnealune meede valikuline sedavõrd, kuivõrd see tagab eelistatud maksustamisalase kohtlemise nende väljaspool Gibraltarit asuvatele omanikele kuuluvate äriühingute puhul, kelle tegevus toimub Gibraltaris või lähtub Gibraltarist.

| (66) | Väide selle kohta, et kõnealune meede ei ole valikuline, kuna abikõlbliku äriühingu võib asutada mis tahes isik ja piirangud abikõlbliku äriühingu staatuse saamiseks kujutavad endast Gibraltari residente puudutavat vastupidise diskrimineerimise juhtumit, ei veena selles, et meede ei ole tõepoolest valikuline. Kõnealuse meetme uurimisel tuleb seda võrrelda üldiselt rakendatava süsteemiga, käesoleval juhtumil ettevõtte tulumaksu standardrežiimiga Gibraltaris. Abikõlblike äriühingute režiim on ilmne erand üldiselt rakendatavast süsteemist. |
| --- | --- |

(66)

Väide selle kohta, et kõnealune meede ei ole valikuline, kuna abikõlbliku äriühingu võib asutada mis tahes isik ja piirangud abikõlbliku äriühingu staatuse saamiseks kujutavad endast Gibraltari residente puudutavat vastupidise diskrimineerimise juhtumit, ei veena selles, et meede ei ole tõepoolest valikuline. Kõnealuse meetme uurimisel tuleb seda võrrelda üldiselt rakendatava süsteemiga, käesoleval juhtumil ettevõtte tulumaksu standardrežiimiga Gibraltaris. Abikõlblike äriühingute režiim on ilmne erand üldiselt rakendatavast süsteemist.

| (67) | Komisjon märgib, et Ühendkuningriik esitas oma tähelepaneku regionaalse spetsiifilisuse kohta. Komisjon märgib samuti, et Ühendkuningriik ei ole püüdnud väita, et abikõlblike äriühingute režiim on Gibraltari maksustamispiirkonnas üldine meede. Vastavalt sellele jääb komisjon oma järelduse juurde, et kõnealune meede on Gibraltari-siseselt materiaalselt valikuline. Sellepärast ei ole vaja käesoleval juhul uurida regionaalse spetsiifilisuse küsimust, mida on üksikasjaliselt hinnatud Gibraltari Valitsuse ettevõtte tulumaksu reformi käsitlevas komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuses. (19) |
| --- | --- |

(67)

Komisjon märgib, et Ühendkuningriik esitas oma tähelepaneku regionaalse spetsiifilisuse kohta. Komisjon märgib samuti, et Ühendkuningriik ei ole püüdnud väita, et abikõlblike äriühingute režiim on Gibraltari maksustamispiirkonnas üldine meede. Vastavalt sellele jääb komisjon oma järelduse juurde, et kõnealune meede on Gibraltari-siseselt materiaalselt valikuline. Sellepärast ei ole vaja käesoleval juhul uurida regionaalse spetsiifilisuse küsimust, mida on üksikasjaliselt hinnatud Gibraltari Valitsuse ettevõtte tulumaksu reformi käsitlevas komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuses. (19)

| (68) | Seda küsimust käsitles esimese astme kohus, kes lükkas tagasi Gibraltari Valitsuse poolt abikõlblike äriühingute režiimiga seotud ebaseaduslikku abi käsitleva komisjoni esialgse hinnangu vastu esitatud argumendid. (20) Olenemata sellest, kas abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte modelleeriti tulumaksust vabastatud äriühingute 1967. aasta režiimiga, jõustati need õigusaktid 1983. aastal pärast Ühendkuningriigi liitumist ühendusega. Järelikult ei saa neid õigusakte käsitleda olemasoleva abi meetmena määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti i tähenduses. Esimese astme kohus tegi järelduse, et komisjonil oli ametliku menetluse algatamiseks küllaldane alus. |
| --- | --- |

(68)

Seda küsimust käsitles esimese astme kohus, kes lükkas tagasi Gibraltari Valitsuse poolt abikõlblike äriühingute režiimiga seotud ebaseaduslikku abi käsitleva komisjoni esialgse hinnangu vastu esitatud argumendid. (20) Olenemata sellest, kas abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte modelleeriti tulumaksust vabastatud äriühingute 1967. aasta režiimiga, jõustati need õigusaktid 1983. aastal pärast Ühendkuningriigi liitumist ühendusega. Järelikult ei saa neid õigusakte käsitleda olemasoleva abi meetmena määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti i tähenduses. Esimese astme kohus tegi järelduse, et komisjonil oli ametliku menetluse algatamiseks küllaldane alus.

| (69) | Juba 1973. aastal kinnitas Euroopa Kohus selgesti riigiabi eeskirjade kohaldatavust finantsmeetmete suhtes. (21) Isegi juhul, kui on esinenud üksikuid juhtumeid, mille puhul komisjon on võtnud üldise ettevõtte tulumaksu vastaseid meetmeid, ei mõjuta see seda, kas kõnealune meede on olemuselt ebaseaduslik või olemasolev abi. Käesoleval juhul ei kujuta abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid endast üldist ettevõtte tulumaksu meedet, vaid spetsiifilise kohaldamisalaga meedet. Asutamislepingu sätete esmakordne kohaldamine konkreetses olukorras ei ole ühelgi juhul uue eeskirja tagasiulatuv rakendamine. |
| --- | --- |

(69)

Juba 1973. aastal kinnitas Euroopa Kohus selgesti riigiabi eeskirjade kohaldatavust finantsmeetmete suhtes. (21) Isegi juhul, kui on esinenud üksikuid juhtumeid, mille puhul komisjon on võtnud üldise ettevõtte tulumaksu vastaseid meetmeid, ei mõjuta see seda, kas kõnealune meede on olemuselt ebaseaduslik või olemasolev abi. Käesoleval juhul ei kujuta abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid endast üldist ettevõtte tulumaksu meedet, vaid spetsiifilise kohaldamisalaga meedet. Asutamislepingu sätete esmakordne kohaldamine konkreetses olukorras ei ole ühelgi juhul uue eeskirja tagasiulatuv rakendamine.

| (70) | Abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest ei teatatud komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt. Asjaolu, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest teatati Primarolo grupile, ei saa käsitleda ametliku komisjonile teatamisena riigiabi eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(70)

Abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest ei teatatud komisjonile asutamislepingu artikli 88 lõike 3 kohaselt. Asjaolu, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest teatati Primarolo grupile, ei saa käsitleda ametliku komisjonile teatamisena riigiabi eeskirjade alusel.

| (71) | Mis puutub väitesse, et teatis kujutab endast haldusalast uuendust või poliitilist deklaratsiooni, siis esimese astme kohus on juba kinnitanud, (22) et “komisjon ei ole [teatises] teatanud muudatustest otsuste tegemisel seoses maksumeetmete hindamisega artiklite 87 EÜ ja 88 EÜ seisukohalt”. Sellest järeldub, et Ühendkuningriik eksib, kui ta väidab, et selliseid meetmeid, nagu abikõlblike äriühingute režiim, ei olnud võimalik liigitada riigiabimeetmete hulka kuni teatise avaldamiseni. |
| --- | --- |

(71)

Mis puutub väitesse, et teatis kujutab endast haldusalast uuendust või poliitilist deklaratsiooni, siis esimese astme kohus on juba kinnitanud, (22) et “komisjon ei ole [teatises] teatanud muudatustest otsuste tegemisel seoses maksumeetmete hindamisega artiklite 87 EÜ ja 88 EÜ seisukohalt”. Sellest järeldub, et Ühendkuningriik eksib, kui ta väidab, et selliseid meetmeid, nagu abikõlblike äriühingute režiim, ei olnud võimalik liigitada riigiabimeetmete hulka kuni teatise avaldamiseni.

| (72) | Esile tõstes kinnituse, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid muutusid abimeetmeks alles pärast nende jõustamist 1983. aastal määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti v tähenduses, väidab Gibraltari Valitsus Ühendkuningriigi toetusel, et kõnealune meede ennetas 10 aasta võrra kapitali liikumise liberaliseerimist. Seda üldist mõtteavaldust ei kinnitata siiski konkreetsete abikõlblikke äriühinguid käsitlevate argumentidega, sellepärast ei tõenda see argument iseenesest seda, et 1983. aastal ei kujutanud kõnealune meede endast abimeedet. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest ilmneb, et abikõlblike äriühingute majandustegevuse valdkonnad ei ole piiratud. Järelikult ei ole selge, millisel määral konkreetselt määratlemata kapitali liikumise piirangud 1983. aastal mõjutasid tulusid, mida äriühingud said kõnealuse meetmega antud tulumaksusoodustustest, või kas sellist mõjutamist üldse esines. |
| --- | --- |

(72)

Esile tõstes kinnituse, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid muutusid abimeetmeks alles pärast nende jõustamist 1983. aastal määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti v tähenduses, väidab Gibraltari Valitsus Ühendkuningriigi toetusel, et kõnealune meede ennetas 10 aasta võrra kapitali liikumise liberaliseerimist. Seda üldist mõtteavaldust ei kinnitata siiski konkreetsete abikõlblikke äriühinguid käsitlevate argumentidega, sellepärast ei tõenda see argument iseenesest seda, et 1983. aastal ei kujutanud kõnealune meede endast abimeedet. Abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest ilmneb, et abikõlblike äriühingute majandustegevuse valdkonnad ei ole piiratud. Järelikult ei ole selge, millisel määral konkreetselt määratlemata kapitali liikumise piirangud 1983. aastal mõjutasid tulusid, mida äriühingud said kõnealuse meetmega antud tulumaksusoodustustest, või kas sellist mõjutamist üldse esines.

| (73) | Isegi juhul, kui Ühendkuningriigi arvamuse kohaselt teatavad liikmesriikide pangandusseadused ja valuutakontrolli meetmed vältisid sellel ajal välismaiste ettevõtete puhul rakendatavate tulumaksusoodustuste kasutamist, võis tulumaksuga seotud eeliste olemasolu siiski tugevdada abikõlblike äriühingute seisundit turgudel, kus kõnealuseid piiranguid ei rakendatud, võrreldes nende konkurentidega muudes liikmesriikides. Sellega seoses on Gibraltari valitsus esile tõstnud põhiliselt samad argumendid, mida ta kasutas oma menetlusdokumentides esimese astme kohtus. Esimese astme kohus lükkas tagasi need abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide komisjonipoolse esialgse liigituse vastu esitatud argumendid ja otsustas, et need “üldised argumendid ei võimalda tõendada, et 1983. aasta tulumaksusüsteem tuleb tema iseloomu tõttu liigitada olemasoleva abi süsteemiks”. (23) Esimese astme kohus lükkas tagasi ka paralleeli Iirimaa ettevõtte tulumaksu süsteemi kohtuasjaga (24) selle alusel, et tegelikud ja juriidilised asjaolud erinesid oluliselt. (25) Sellepärast leiab komisjon, et tema seisukoha muutmiseks ei ole alust. |
| --- | --- |

(73)

Isegi juhul, kui Ühendkuningriigi arvamuse kohaselt teatavad liikmesriikide pangandusseadused ja valuutakontrolli meetmed vältisid sellel ajal välismaiste ettevõtete puhul rakendatavate tulumaksusoodustuste kasutamist, võis tulumaksuga seotud eeliste olemasolu siiski tugevdada abikõlblike äriühingute seisundit turgudel, kus kõnealuseid piiranguid ei rakendatud, võrreldes nende konkurentidega muudes liikmesriikides. Sellega seoses on Gibraltari valitsus esile tõstnud põhiliselt samad argumendid, mida ta kasutas oma menetlusdokumentides esimese astme kohtus. Esimese astme kohus lükkas tagasi need abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide komisjonipoolse esialgse liigituse vastu esitatud argumendid ja otsustas, et need “üldised argumendid ei võimalda tõendada, et 1983. aasta tulumaksusüsteem tuleb tema iseloomu tõttu liigitada olemasoleva abi süsteemiks”. (23) Esimese astme kohus lükkas tagasi ka paralleeli Iirimaa ettevõtte tulumaksu süsteemi kohtuasjaga (24) selle alusel, et tegelikud ja juriidilised asjaolud erinesid oluliselt. (25) Sellepärast leiab komisjon, et tema seisukoha muutmiseks ei ole alust.

| (74) | Mis puutub väidetavasse proportsionaalsuse, õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtete rikkumisse, siis Gibraltari Valitsuse argumendid eeldavad valikuvabadust, mida komisjonil ei ole. Piaggio kohtuasja puhul (26) otsustas esimese astme kohus, et vaidlustatavat komisjonipoolset süsteemi liigitamist olemasolevaks abiks otstarbekohasuse kaalutlustel ei saa heaks kiita, kui süsteemist ei ole teatatud vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Vastavalt esimese astme kohtu kinnitusele, (27) tuleb kõnealune meede liigitada uueks või olemasolevaks abiks olenemata meetme jõustamisest möödunud ajast, eelnevast halduskogemusest ja oletatavatest majanduslikest tagajärgedest. Sellepärast tuleb tagasi lükata äriühingu Charles A. Gomez & Co ja Ühendkuningriigi arvamus selle kohta, et komisjon toimis liialdaselt, kui ta leidis, et kõnealuse meetme puhul oli vajalik teatamine. Ka määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 märgitud aegumistähtaeg ei ole mõeldud üldise põhimõtte kehtestamiseks, mille alusel võiks ebaseaduslikku abi ümber kujundada olemasolevaks abiks, vaid ainult selleks, et välistada enam kui 10 aastat enne komisjoni esimest sekkumist kehtestatud abi sissenõudmist. |
| --- | --- |

(74)

Mis puutub väidetavasse proportsionaalsuse, õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtete rikkumisse, siis Gibraltari Valitsuse argumendid eeldavad valikuvabadust, mida komisjonil ei ole. Piaggio kohtuasja puhul (26) otsustas esimese astme kohus, et vaidlustatavat komisjonipoolset süsteemi liigitamist olemasolevaks abiks otstarbekohasuse kaalutlustel ei saa heaks kiita, kui süsteemist ei ole teatatud vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Vastavalt esimese astme kohtu kinnitusele, (27) tuleb kõnealune meede liigitada uueks või olemasolevaks abiks olenemata meetme jõustamisest möödunud ajast, eelnevast halduskogemusest ja oletatavatest majanduslikest tagajärgedest. Sellepärast tuleb tagasi lükata äriühingu Charles A. Gomez & Co ja Ühendkuningriigi arvamus selle kohta, et komisjon toimis liialdaselt, kui ta leidis, et kõnealuse meetme puhul oli vajalik teatamine. Ka määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 märgitud aegumistähtaeg ei ole mõeldud üldise põhimõtte kehtestamiseks, mille alusel võiks ebaseaduslikku abi ümber kujundada olemasolevaks abiks, vaid ainult selleks, et välistada enam kui 10 aastat enne komisjoni esimest sekkumist kehtestatud abi sissenõudmist.

| (75) | Komisjon märgib, et asutamislepingu artiklite 96 ja 97 alusel algatatav menetlus puudutab liikmesriikide üldiste sätete erinevusi. (28) Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid siiski ei kujuta endast selliseid üldisi sätteid, vaid kitsa kohaldamisalaga valikulist meedet, mis ilmselt kuulub riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse. Komisjon märgib ka, et tema tegevus vastab täielikult äriühingute maksustamise korral kohaldatavale toimimisjuhendile. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon märgib, et asutamislepingu artiklite 96 ja 97 alusel algatatav menetlus puudutab liikmesriikide üldiste sätete erinevusi. (28) Abikõlblikke äriühinguid käsitlevad õigusaktid siiski ei kujuta endast selliseid üldisi sätteid, vaid kitsa kohaldamisalaga valikulist meedet, mis ilmselt kuulub riigiabi eeskirjade kohaldamisalasse. Komisjon märgib ka, et tema tegevus vastab täielikult äriühingute maksustamise korral kohaldatavale toimimisjuhendile.

| (76) | Kuivõrd abikõlblike äriühingute režiim kujutab endast riigiabimeedet asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb selle ühisturuga ühitatavuse hindamisel silmas pidada artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid. |
| --- | --- |

(76)

Kuivõrd abikõlblike äriühingute režiim kujutab endast riigiabimeedet asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, tuleb selle ühisturuga ühitatavuse hindamisel silmas pidada artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandeid.

| (77) | Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid üksiktarbijatele antava sotsiaalabi, loodusõnnetustest ja erakorralistest sündmustest põhjustatud kahju korvamiseks antava abi ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antava abi kohta ei ole käesoleval juhul kohaldatavad. |
| --- | --- |

(77)

Asutamislepingu artikli 87 lõikes 2 sätestatud erandid üksiktarbijatele antava sotsiaalabi, loodusõnnetustest ja erakorralistest sündmustest põhjustatud kahju korvamiseks antava abi ning Saksamaa Liitvabariigi teatud piirkondadele antava abi kohta ei ole käesoleval juhul kohaldatavad.

| (78) | Eelkõige ei saa asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses pidada erakorraliseks sündmuseks sõjalaevatehase sulgemist. Komisjoni otsuste vastuvõtmise kogemus tõendab, et see erand on kohaldatav olukorras, kui erakorralist sündmust ei ole võimalik ette näha ja liikmesriikide ametiasutused ei saa seda reguleerida. Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid eelseisvast sõjalaevatehase sulgemisest 1981. aastal, kolm aastat enne selle sulgemist 1984. aastal. |
| --- | --- |

(78)

Eelkõige ei saa asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b tähenduses pidada erakorraliseks sündmuseks sõjalaevatehase sulgemist. Komisjoni otsuste vastuvõtmise kogemus tõendab, et see erand on kohaldatav olukorras, kui erakorralist sündmust ei ole võimalik ette näha ja liikmesriikide ametiasutused ei saa seda reguleerida. Ühendkuningriigi ametiasutused teatasid eelseisvast sõjalaevatehase sulgemisest 1981. aastal, kolm aastat enne selle sulgemist 1984. aastal.

| (79) | Artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi puhul nähakse ette abi lubamine majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Siseriiklikku regionaalabi käsitlevate komisjoni suuniste (29) punktis 3.5 määratakse kindlaks metoodika piirkondade demarkeerimiseks, mida tuleb käsitleda abikõlblikena asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel. Selle metoodika puhul kasutatakse ajaloolisi andmeid. Vastupidi äriühingu Charles A. Gomez & Co poolt väidetule, ei saa seda sätet kasutada edasiulatuvalt ja seda kohaldatakse ainult piirkondades, kus on juba tegelikult kujunenud erakordselt madal elatustase või tõsine tööpuudus. Need piirkonnad määratleti Ühendkuningriigi regionaalabi kaardil. (30) Ühendkuningriigi ametiasutused ei käsitlenud Gibraltarit abistatava piirkonnana ja nõustusid, et ajavahemikul 2000–2006 ei või Gibraltarile anda regionaalabi. Kuna Gibraltar ei ole käesoleval ajal ja ei ole olnud ka varem regionaalabikõlblik, ei saa tema puhul kohaldada artikli 87 lõike 3 punkti a. Ühelgi juhul ei ole väidetud, et Gibraltari sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta on madalam siseriiklikku regionaalabi käsitlevate komisjoni suuniste punktis 3.5 kehtestatud piirnormist. Artikli 87 lõike 3 punkti a ei saa kasutada ebaselgete ja mittekvantifitseeritavate edasiste mõjude leevendamiseks, mida siseriiklikud ametiasutused võivad ära hoida või vähendada muude poliitiliste vahendite abil. |
| --- | --- |

(79)

Artikli 87 lõike 3 punktis a sätestatud erandi puhul nähakse ette abi lubamine majandusarengu edendamiseks niisugustes piirkondades, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus. Siseriiklikku regionaalabi käsitlevate komisjoni suuniste (29) punktis 3.5 määratakse kindlaks metoodika piirkondade demarkeerimiseks, mida tuleb käsitleda abikõlblikena asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel. Selle metoodika puhul kasutatakse ajaloolisi andmeid. Vastupidi äriühingu Charles A. Gomez & Co poolt väidetule, ei saa seda sätet kasutada edasiulatuvalt ja seda kohaldatakse ainult piirkondades, kus on juba tegelikult kujunenud erakordselt madal elatustase või tõsine tööpuudus. Need piirkonnad määratleti Ühendkuningriigi regionaalabi kaardil. (30) Ühendkuningriigi ametiasutused ei käsitlenud Gibraltarit abistatava piirkonnana ja nõustusid, et ajavahemikul 2000–2006 ei või Gibraltarile anda regionaalabi. Kuna Gibraltar ei ole käesoleval ajal ja ei ole olnud ka varem regionaalabikõlblik, ei saa tema puhul kohaldada artikli 87 lõike 3 punkti a. Ühelgi juhul ei ole väidetud, et Gibraltari sisemajanduse kogutoodang ühe elaniku kohta on madalam siseriiklikku regionaalabi käsitlevate komisjoni suuniste punktis 3.5 kehtestatud piirnormist. Artikli 87 lõike 3 punkti a ei saa kasutada ebaselgete ja mittekvantifitseeritavate edasiste mõjude leevendamiseks, mida siseriiklikud ametiasutused võivad ära hoida või vähendada muude poliitiliste vahendite abil.

| (80) | Abikõlblike äriühingute režiimi ei saa käsitleda Euroopa ühiseid huve teeniva projektina ega ka ühe liikmesriigi majanduse tõsise häire kõrvaldamise vahendina, mida on märgitud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b. Nagu märgib Gibraltari Valitsus, tõlgendavad komisjon ja kohus artikli 87 lõike 3 punkti b selles tähenduses, et tõsine häire peab hõlmama kogu liikmesriigi majandust. (31) Kõnealune häire, sõjalaevatehase sulgemine, ei häirinud kogu Ühendkuningriigi majandust. Kuigi komisjon tunnistab Gibraltari Valitsuse argumenti, et Gibraltar on nii põhiseaduslikult, poliitiliselt, õiguslikult, majanduslikult, finantsiliselt kui ka geograafiliselt Ühendkuningriigist eraldatud, ei muuda see asjaolu, et riigiabi eeskirjade tähenduses on Gibraltar Ühendkuningriigi osa, olenemata asutamislepingu artikli 299 lõike 4 ainulaadsest kohaldamisalast. Ühenduses on ka muid piirkondi, mis moodustavad teatava liikmesriigi osa ja mis on liikmesriigist eraldatud erineval viisil ning määral. Ühtegi sellist piirkonda ei käsitleta iseseisva õigusega liikmesriigina artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Gibraltari Valitsuse poolt esitatud paralleel spongioosse entsefalopaatia kriisi puhul Ühendkuningriigis võetud meetmetega ei ole asjakohane. Spongioosse entsefalopaatia kriisi käsitleti erakorralise sündmusena ja sellepärast kuulusid vastavad meetmed asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b kohaldamisalasse. Artikli 87 lõike 2 punkti b kohaldamiseks ei ole nõutav, et erakorraline sündmus mõjutaks kogu asjaomast liikmesriiki. |
| --- | --- |

(80)

Abikõlblike äriühingute režiimi ei saa käsitleda Euroopa ühiseid huve teeniva projektina ega ka ühe liikmesriigi majanduse tõsise häire kõrvaldamise vahendina, mida on märgitud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis b. Nagu märgib Gibraltari Valitsus, tõlgendavad komisjon ja kohus artikli 87 lõike 3 punkti b selles tähenduses, et tõsine häire peab hõlmama kogu liikmesriigi majandust. (31) Kõnealune häire, sõjalaevatehase sulgemine, ei häirinud kogu Ühendkuningriigi majandust. Kuigi komisjon tunnistab Gibraltari Valitsuse argumenti, et Gibraltar on nii põhiseaduslikult, poliitiliselt, õiguslikult, majanduslikult, finantsiliselt kui ka geograafiliselt Ühendkuningriigist eraldatud, ei muuda see asjaolu, et riigiabi eeskirjade tähenduses on Gibraltar Ühendkuningriigi osa, olenemata asutamislepingu artikli 299 lõike 4 ainulaadsest kohaldamisalast. Ühenduses on ka muid piirkondi, mis moodustavad teatava liikmesriigi osa ja mis on liikmesriigist eraldatud erineval viisil ning määral. Ühtegi sellist piirkonda ei käsitleta iseseisva õigusega liikmesriigina artikli 87 lõike 3 punkti b tähenduses. Gibraltari Valitsuse poolt esitatud paralleel spongioosse entsefalopaatia kriisi puhul Ühendkuningriigis võetud meetmetega ei ole asjakohane. Spongioosse entsefalopaatia kriisi käsitleti erakorralise sündmusena ja sellepärast kuulusid vastavad meetmed asutamislepingu artikli 87 lõike 2 punkti b kohaldamisalasse. Artikli 87 lõike 2 punkti b kohaldamiseks ei ole nõutav, et erakorraline sündmus mõjutaks kogu asjaomast liikmesriiki.

| (81) | Abikõlblike äriühingute režiimi eesmärk ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d ettenähtud kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine. |
| --- | --- |

(81)

Abikõlblike äriühingute režiimi eesmärk ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d ettenähtud kultuuri edendamine ja kultuuripärandi säilitamine.

| (82) | Lõpuks, abikõlblike äriühingute režiimi tuleb uurida, silmas pidades asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, milles sätestatakse abi lubamine teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Abikõlblike äriühingute režiimi abil antavad tulumaksusoodustused ei ole seotud investeeringute, töökohtade loomise ega eriprojektidega. Need kujutavad endast lihtsalt asjaomaste ettevõtete poolt äritegevuses tavaliselt kantava tulumaksu vähendamist, sellepärast tuleb neid soodustusi käsitleda riigipoolse tegevusabina, millest tulenev kasusaamine lõpeb abiandmise lõpetamisega. Komisjoni püsiva tava kohaselt ei saa sellist abi pidada abiks, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Kooskõlas siseriiklikku regionaalabi käsitlevate komisjoni suuniste punktidega 4.15 ja 4.16, võib tegevusabi anda ainult erakorralistel asjaoludel või eritingimustes. Peale selle, Gibraltar ei ole märgitud komisjoni poolt riigiabi nr N 265/00 (32) alusel heakskiidetud Ühendkuningriigi regionaalabi kaardile ajavahemikuks 2000–2006. |
| --- | --- |

(82)

Lõpuks, abikõlblike äriühingute režiimi tuleb uurida, silmas pidades asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c, milles sätestatakse abi lubamine teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Abikõlblike äriühingute režiimi abil antavad tulumaksusoodustused ei ole seotud investeeringute, töökohtade loomise ega eriprojektidega. Need kujutavad endast lihtsalt asjaomaste ettevõtete poolt äritegevuses tavaliselt kantava tulumaksu vähendamist, sellepärast tuleb neid soodustusi käsitleda riigipoolse tegevusabina, millest tulenev kasusaamine lõpeb abiandmise lõpetamisega. Komisjoni püsiva tava kohaselt ei saa sellist abi pidada abiks, mis soodustab teatava majandustegevuse või teatavate majanduspiirkondade arengut asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel. Kooskõlas siseriiklikku regionaalabi käsitlevate komisjoni suuniste punktidega 4.15 ja 4.16, võib tegevusabi anda ainult erakorralistel asjaoludel või eritingimustes. Peale selle, Gibraltar ei ole märgitud komisjoni poolt riigiabi nr N 265/00 (32) alusel heakskiidetud Ühendkuningriigi regionaalabi kaardile ajavahemikuks 2000–2006.

| (83) | Kohus on korduvalt otsustanud, et kui uurimise tulemused näitavad, et ebaseaduslikult antud riigiabi ei ole ühitatav ühisturuga, järeldub nendest uurimistulemustest otseselt, et abi tuleb abisaajatelt sisse nõuda. (33) Võimaluse korral taastatakse sissenõudmise abil enne abi andmist olemas olnud konkurentsiolukord. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 on siiski sätestatud, et “komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega”. |
| --- | --- |

(83)

Kohus on korduvalt otsustanud, et kui uurimise tulemused näitavad, et ebaseaduslikult antud riigiabi ei ole ühitatav ühisturuga, järeldub nendest uurimistulemustest otseselt, et abi tuleb abisaajatelt sisse nõuda. (33) Võimaluse korral taastatakse sissenõudmise abil enne abi andmist olemas olnud konkurentsiolukord. Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikes 1 on siiski sätestatud, et “komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega”.

| (84) | Gibraltari Valitsuse argumendid selle kohta, et riigiabi eeskirjade kohaldamisala määramatus ja komisjonipoolsete tulumaksumeetmete vastaste sammude harukordsus või uudsus lõid õiguspärase ootuse, tuleb tagasi lükata, olenemata sellest, kas need meetmed olid seotud välismaiste ettevõtetega. Ebaseadusliku abi saaja võib vabaneda abi tagastamise kohustusest ainult erakorralistel asjaoludel, kusjuures igal üksikjuhtumil hindab asjaolusid riigi kohus. (34) Ka teatise avaldamine ei saanud luua õiguspäraseid ootusi, kuna teatis ei kujutanud endast komisjoni poliitilist avaldust või, nagu arvab Ühendkuningriik, riigiabi eeskirjade kohaldamise karmistamist. (35) Asutamislepingu reegli esmakordne kohaldamine konkreetses olukorras ei saa luua tagasiulatuvalt õiguspärast ootust. Igal juhul, vastupidi Ühendkuningriigi poolt väidetule, on eelnevate riigiabi käsitlevate komisjoni otsuste puhul residentäriühingute ja mitteresidentäriühingute erineval kohtlemisel olnud oluline osa. (36) |
| --- | --- |

(84)

Gibraltari Valitsuse argumendid selle kohta, et riigiabi eeskirjade kohaldamisala määramatus ja komisjonipoolsete tulumaksumeetmete vastaste sammude harukordsus või uudsus lõid õiguspärase ootuse, tuleb tagasi lükata, olenemata sellest, kas need meetmed olid seotud välismaiste ettevõtetega. Ebaseadusliku abi saaja võib vabaneda abi tagastamise kohustusest ainult erakorralistel asjaoludel, kusjuures igal üksikjuhtumil hindab asjaolusid riigi kohus. (34) Ka teatise avaldamine ei saanud luua õiguspäraseid ootusi, kuna teatis ei kujutanud endast komisjoni poliitilist avaldust või, nagu arvab Ühendkuningriik, riigiabi eeskirjade kohaldamise karmistamist. (35) Asutamislepingu reegli esmakordne kohaldamine konkreetses olukorras ei saa luua tagasiulatuvalt õiguspärast ootust. Igal juhul, vastupidi Ühendkuningriigi poolt väidetule, on eelnevate riigiabi käsitlevate komisjoni otsuste puhul residentäriühingute ja mitteresidentäriühingute erineval kohtlemisel olnud oluline osa. (36)

| (85) | Abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest teatamine Primarolo grupile, mis kindlasti ei loonud õiguspäraseid ootusi, asetas kõnealuse meetme selgesti äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi lõikes J mainitud komisjoni kohustuse mõjualasse, mille kohaselt peab komisjon kontrollima või korduvalt kontrollima liikmesriikides kehtivat maksustamiskorda, silmas pidades kõiki riigiabi uurimisega kaasnevaid tagajärgi. |
| --- | --- |

(85)

Abikõlblikke äriühinguid käsitlevatest õigusaktidest teatamine Primarolo grupile, mis kindlasti ei loonud õiguspäraseid ootusi, asetas kõnealuse meetme selgesti äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi lõikes J mainitud komisjoni kohustuse mõjualasse, mille kohaselt peab komisjon kontrollima või korduvalt kontrollima liikmesriikides kehtivat maksustamiskorda, silmas pidades kõiki riigiabi uurimisega kaasnevaid tagajärgi.

| (86) | Mis puutub ühisturu arengusse ning kapitali liikumise ja finantsteenuste liberaliseerimisse, siis, Gibraltari Valitsus esitas ainult üldised argumendid, mis ei ole küllaldased õiguspärase ootuse olemasolu tõendamiseks. Komisjon märgib eriti, et ei ole esile toodud konkreetset põhjendust selle kohta, kuidas ühisturu areng võis luua õiguspäraseid ootusi, ei ole esitatud ka argumente konkreetsete liberaliseerimismeetmete mõju kohta. Peale selle on ilmne, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide kohaldamisala on laiem, kui need valdkonnad, mida kapitali liikumise ja finantsteenuste piirangud võivad mõjutada. |
| --- | --- |

(86)

Mis puutub ühisturu arengusse ning kapitali liikumise ja finantsteenuste liberaliseerimisse, siis, Gibraltari Valitsus esitas ainult üldised argumendid, mis ei ole küllaldased õiguspärase ootuse olemasolu tõendamiseks. Komisjon märgib eriti, et ei ole esile toodud konkreetset põhjendust selle kohta, kuidas ühisturu areng võis luua õiguspäraseid ootusi, ei ole esitatud ka argumente konkreetsete liberaliseerimismeetmete mõju kohta. Peale selle on ilmne, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide kohaldamisala on laiem, kui need valdkonnad, mida kapitali liikumise ja finantsteenuste piirangud võivad mõjutada.

| (87) | Gibraltari Valitsus kasutab Defrenne’i kohtuasja oma argumendi toetamiseks selle kohta, et viivitused enne abikõlblike äriühingute režiimi uurimist ja uurimise käigus lõid õiguspäraseid ootusi. Defrenne’i kohtuasja puhul oli tegelik ja õiguslik olukord siiski täiesti erinev. Hoolimata omapoolsest asjakohaste õigusrikkumiste uurimisest ja korduvatest hoiatustest, et ta võtab meetmeid, tugevdas komisjon liikmesriikide usku asutamislepingu artikli 119 (praegu artikkel 141) mõjusse eriti sellega, et ta kaua ei astunud samme seoses teatavate liikmesriikide poolsete õigusrikkumistega. Erinevalt sellest juhtumist, ei juhitud korduvalt komisjoni tähelepanu abikõlblike äriühingute režiimile ja komisjon alustas liikmesriikides kehtiva maksustamiskorra uurimist alles pärast äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(87)

Gibraltari Valitsus kasutab Defrenne’i kohtuasja oma argumendi toetamiseks selle kohta, et viivitused enne abikõlblike äriühingute režiimi uurimist ja uurimise käigus lõid õiguspäraseid ootusi. Defrenne’i kohtuasja puhul oli tegelik ja õiguslik olukord siiski täiesti erinev. Hoolimata omapoolsest asjakohaste õigusrikkumiste uurimisest ja korduvatest hoiatustest, et ta võtab meetmeid, tugevdas komisjon liikmesriikide usku asutamislepingu artikli 119 (praegu artikkel 141) mõjusse eriti sellega, et ta kaua ei astunud samme seoses teatavate liikmesriikide poolsete õigusrikkumistega. Erinevalt sellest juhtumist, ei juhitud korduvalt komisjoni tähelepanu abikõlblike äriühingute režiimile ja komisjon alustas liikmesriikides kehtiva maksustamiskorra uurimist alles pärast äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi vastuvõtmist.

| (88) | Õiguspäraseid ootusi ei saanud luua ka väidetavad viivitused esialgsel uurimisel. Juhul kui selliseid viivitusi ka esines, soodustas neid teabenõudes esitatud vastamise tähtaegade rikkumine Ühendkuningriigi poolt. Esialgset uurimist tuleb käsitleda ka laiemas, äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi vastuvõtmise järgsete komisjonipoolsete meetmete kontekstis, mille puhul komisjon küsis liikmesriikidelt teavet ligikaudu 50 tulumaksumeetme kohta. Abikõlblike äriühingute režiim oli ainult üks nendest meetmetest. Komisjon ei olnud esialgse uurimise käigus passiivne, vaid menetles abikõlblike äriühingute küsimust muude meetmete esialgse uurimisega paralleelselt. |
| --- | --- |

(88)

Õiguspäraseid ootusi ei saanud luua ka väidetavad viivitused esialgsel uurimisel. Juhul kui selliseid viivitusi ka esines, soodustas neid teabenõudes esitatud vastamise tähtaegade rikkumine Ühendkuningriigi poolt. Esialgset uurimist tuleb käsitleda ka laiemas, äriühingute maksustamise korral kohaldatava toimimisjuhendi vastuvõtmise järgsete komisjonipoolsete meetmete kontekstis, mille puhul komisjon küsis liikmesriikidelt teavet ligikaudu 50 tulumaksumeetme kohta. Abikõlblike äriühingute režiim oli ainult üks nendest meetmetest. Komisjon ei olnud esialgse uurimise käigus passiivne, vaid menetles abikõlblike äriühingute küsimust muude meetmete esialgse uurimisega paralleelselt.

| (89) | Osa ajast kulutati tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevate õigusaktide uurimisele, mille abil, Gibraltari Valitsuse väite kohaselt, modelleeriti peaaegu “sõnasõnalt” abikõlblike äriühingute režiimi. Sellel juhtumil on Gibraltari Valitsus ise osutanud dokumentidele, mis ta on esitanud tulumaksust vabastatud äriühingutele (näiteks 12. septembril 2000 Ühendkuningriigile adresseeritud kirjas esitatud dokument), milles öeldakse, et märkused tulumaksust vabastatud äriühingute kohta on rakendatavad mutatis mutandis ka abikõlblike äriühingute puhul. Komisjonile teadaolevalt informeerisid Ühendkuningriigi ametiasutused Gibraltari Valitsust uurimise käigust. Gibraltari Valitsusele anti ka võimalus arutada tema poolt välisriikide ettevõtete suhtes kohaldatavaid tulumaksurežiime 19. oktoobri 2000. aasta koosolekul, Gibraltari Valitsusel oli võimalik igal uurimisetapil esitada järelepärimisi uurimise käigu, ajakava ja tõenäoliste tulemuste kohta. |
| --- | --- |

(89)

Osa ajast kulutati tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevate õigusaktide uurimisele, mille abil, Gibraltari Valitsuse väite kohaselt, modelleeriti peaaegu “sõnasõnalt” abikõlblike äriühingute režiimi. Sellel juhtumil on Gibraltari Valitsus ise osutanud dokumentidele, mis ta on esitanud tulumaksust vabastatud äriühingutele (näiteks 12. septembril 2000 Ühendkuningriigile adresseeritud kirjas esitatud dokument), milles öeldakse, et märkused tulumaksust vabastatud äriühingute kohta on rakendatavad mutatis mutandis ka abikõlblike äriühingute puhul. Komisjonile teadaolevalt informeerisid Ühendkuningriigi ametiasutused Gibraltari Valitsust uurimise käigust. Gibraltari Valitsusele anti ka võimalus arutada tema poolt välisriikide ettevõtete suhtes kohaldatavaid tulumaksurežiime 19. oktoobri 2000. aasta koosolekul, Gibraltari Valitsusel oli võimalik igal uurimisetapil esitada järelepärimisi uurimise käigu, ajakava ja tõenäoliste tulemuste kohta.

| (90) | Seoses kahjulike meetmete käimasoleva lõpetamisega, võisid tõepoolest esineda mõned kahtlused riigiabi käsitleva menetluse algatamise otstarbekuse kohta teatavate tulumaksumeetmete puhul. Need kahtlused olid siiski osaliselt seotud selliste olemasolevate abimeetmetega, mille puhul, vastavalt äriühingute maksustamise korral kohaldatavale toimimisjuhendile, ei oleks riigiabi uurimine omanud enam tähtsust. Komisjon asus ka seisukohale, et võrdse kohtlemise huvides oleks parem üksikute juhtumite kaupa käsitlemise asemel algatada rea meetmete suhtes paljusid liikmesriike puudutavad menetlused samaaegselt. |
| --- | --- |

(90)

Seoses kahjulike meetmete käimasoleva lõpetamisega, võisid tõepoolest esineda mõned kahtlused riigiabi käsitleva menetluse algatamise otstarbekuse kohta teatavate tulumaksumeetmete puhul. Need kahtlused olid siiski osaliselt seotud selliste olemasolevate abimeetmetega, mille puhul, vastavalt äriühingute maksustamise korral kohaldatavale toimimisjuhendile, ei oleks riigiabi uurimine omanud enam tähtsust. Komisjon asus ka seisukohale, et võrdse kohtlemise huvides oleks parem üksikute juhtumite kaupa käsitlemise asemel algatada rea meetmete suhtes paljusid liikmesriike puudutavad menetlused samaaegselt.

| (91) | Mis puutub väitesse aegumistähtaja vajalikkuse kohta, siis see tähtaeg on tegelikult olemas ning sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15. See säte välistab abi sissenõudmise, mis on kehtestatud enam kui 10 aastat enne komisjoni esimest sekkumist, käesoleval juhul enam kui 10 aastat enne komisjoni 12. veebruari 1999. aasta kirja esitamist. |
| --- | --- |

(91)

Mis puutub väitesse aegumistähtaja vajalikkuse kohta, siis see tähtaeg on tegelikult olemas ning sätestatud määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15. See säte välistab abi sissenõudmise, mis on kehtestatud enam kui 10 aastat enne komisjoni esimest sekkumist, käesoleval juhul enam kui 10 aastat enne komisjoni 12. veebruari 1999. aasta kirja esitamist.

| (92) | Komisjon märgib, et Gibraltari Valitsus kommenteeris tähtsust, mis on komisjoni ebaharilikul kutsel esitada märkusi abi tagastamise kohta. Kuigi see kutse väljendas selgesti komisjoni kõhklusi abi sissenõudmise küsimuses, oli see selgesõnaline märguanne abisaajatele, et juhul kui leitakse, et kõnealune meede kujutab endast ebaseaduslikku ja mitteühitatavat abi, on ilmselt võimalik ja loogiline tagajärg abi sissenõudmine. Kuigi esimese astme kohtu president täheldas, et see “ebaharilik kutse võis esmapilgul leevendada märkimisväärselt abisaajate võimalikke kartusi”, ei teinud ta järeldust, et need kartused hajutati. (37) Kui ta oleks sellise järelduse teinud, oleks komisjon pandud rumalasse olukorda, milles otsustamise käiku käsitleva arvamusküsitluse äraspidine tulemus oleks tõkestanud otsustamise protseduuri. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon märgib, et Gibraltari Valitsus kommenteeris tähtsust, mis on komisjoni ebaharilikul kutsel esitada märkusi abi tagastamise kohta. Kuigi see kutse väljendas selgesti komisjoni kõhklusi abi sissenõudmise küsimuses, oli see selgesõnaline märguanne abisaajatele, et juhul kui leitakse, et kõnealune meede kujutab endast ebaseaduslikku ja mitteühitatavat abi, on ilmselt võimalik ja loogiline tagajärg abi sissenõudmine. Kuigi esimese astme kohtu president täheldas, et see “ebaharilik kutse võis esmapilgul leevendada märkimisväärselt abisaajate võimalikke kartusi”, ei teinud ta järeldust, et need kartused hajutati. (37) Kui ta oleks sellise järelduse teinud, oleks komisjon pandud rumalasse olukorda, milles otsustamise käiku käsitleva arvamusküsitluse äraspidine tulemus oleks tõkestanud otsustamise protseduuri.

| (93) | Samuti pidid komisjoni poolt avalikult väljendatud kahtlused selle kohta, kas kõnealune meede on olemuselt ebaseaduslik või olemasolev abi, rõhutama ebaseadusliku abi kindlakstegemise võimalikkust koos kõigi sellest tulenevate järeldustega. |
| --- | --- |

(93)

Samuti pidid komisjoni poolt avalikult väljendatud kahtlused selle kohta, kas kõnealune meede on olemuselt ebaseaduslik või olemasolev abi, rõhutama ebaseadusliku abi kindlakstegemise võimalikkust koos kõigi sellest tulenevate järeldustega.

| (94) | Tuleb tagasi lükata ka väide, et tagastamiskorraldus rikuks proportsionaalsuse põhimõtet. Kohus on püsivalt olnud seisukohal, (38) et ebaseaduslikult antud riigiabi sissenõudmist eelneva seisundi taastamiseks ei saa põhimõtteliselt käsitleda ebaproportsionaalse meetmena. |
| --- | --- |

(94)

Tuleb tagasi lükata ka väide, et tagastamiskorraldus rikuks proportsionaalsuse põhimõtet. Kohus on püsivalt olnud seisukohal, (38) et ebaseaduslikult antud riigiabi sissenõudmist eelneva seisundi taastamiseks ei saa põhimõtteliselt käsitleda ebaproportsionaalse meetmena.

| (95) | Komisjon lükkab tagasi väite, et tagastamiskorraldus koormaks ebaproportsionaalselt Gibraltari ametiasutusi. Ühendkuningriigi andmete kohaselt on abikõlblikke äriühinguid ligikaudu 140. See moodustab alla 10 % Gibraltaris iga-aastaselt maksustamise eesmärgil hinnatavate äriühingute arvust. Eeldades, et enamik või kõik abikõlblikud äriühingud maksavad teatavat tulumaksu, kuigi vähendatud määra kohaselt, ja need äriühingud kalduvad rakendama traditsioonilisi turustuskanaleid kasutava ettevõtte kohalolekut Gibraltaris, järeldab komisjon, et, halduskoormus ei oleks liialdane. Mis puutub väitesse, et Gibraltari maksuameti volitused on piiratud, siis kohus otsustas, et siseriiklikele sätetele ei tohi tugineda sellisel viisil, et abi sissenõudmine muutub võimatuks. (39) |
| --- | --- |

(95)

Komisjon lükkab tagasi väite, et tagastamiskorraldus koormaks ebaproportsionaalselt Gibraltari ametiasutusi. Ühendkuningriigi andmete kohaselt on abikõlblikke äriühinguid ligikaudu 140. See moodustab alla 10 % Gibraltaris iga-aastaselt maksustamise eesmärgil hinnatavate äriühingute arvust. Eeldades, et enamik või kõik abikõlblikud äriühingud maksavad teatavat tulumaksu, kuigi vähendatud määra kohaselt, ja need äriühingud kalduvad rakendama traditsioonilisi turustuskanaleid kasutava ettevõtte kohalolekut Gibraltaris, järeldab komisjon, et, halduskoormus ei oleks liialdane. Mis puutub väitesse, et Gibraltari maksuameti volitused on piiratud, siis kohus otsustas, et siseriiklikele sätetele ei tohi tugineda sellisel viisil, et abi sissenõudmine muutub võimatuks. (39)

| (96) | Oma katses tõkestada ametlikku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse avaldamine, (40) kasutas Gibraltari Valitsus argumente, mis on sarnased eespool põhjenduses 37 esitatud argumentidega abi sissenõudmise tagajärgede kohta Gibraltari majandusele. Need tagajärjed ei teostunud. Ei ole kaugeltki kindel, et nad teostuksid tagastamiskorralduse puhul käesoleval juhul. Komisjon märgib ka, et märkused sissenõudmise mõju kohta Gibraltari majandusele hõlmasid nii abikõlblike äriühingute režiimi kui ka tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi. Alates sellest, kui Gibraltar esitas oma märkused, on sissenõudmise oht siiski vähenenud sellise määrani, et pärast ametlikku uurimismenetluse algatamist käsitleva komisjoni otsuse tühistamist (41) uuritakse praegu tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevaid esialgseid 1967. aasta õigusakte kui olemasolevat abisüsteemi. Seoses nende õigusaktidega ei saa esitada tagastamiskorraldust ja järelikult Gibraltari Valitsuse poolt ennustatud mõju, juhul kui see üldse teostub, väheneb. Igal juhul ei saa komisjon lubada, et sellised hüpoteetilised kaalutlused võiksid takistada konkurentsiolukorra taastamist sellisena, nagu see oli enne ebaseadusliku abimeetme rakendamist. |
| --- | --- |

(96)

Oma katses tõkestada ametlikku uurimismenetluse algatamist käsitleva otsuse avaldamine, (40) kasutas Gibraltari Valitsus argumente, mis on sarnased eespool põhjenduses 37 esitatud argumentidega abi sissenõudmise tagajärgede kohta Gibraltari majandusele. Need tagajärjed ei teostunud. Ei ole kaugeltki kindel, et nad teostuksid tagastamiskorralduse puhul käesoleval juhul. Komisjon märgib ka, et märkused sissenõudmise mõju kohta Gibraltari majandusele hõlmasid nii abikõlblike äriühingute režiimi kui ka tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi. Alates sellest, kui Gibraltar esitas oma märkused, on sissenõudmise oht siiski vähenenud sellise määrani, et pärast ametlikku uurimismenetluse algatamist käsitleva komisjoni otsuse tühistamist (41) uuritakse praegu tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevaid esialgseid 1967. aasta õigusakte kui olemasolevat abisüsteemi. Seoses nende õigusaktidega ei saa esitada tagastamiskorraldust ja järelikult Gibraltari Valitsuse poolt ennustatud mõju, juhul kui see üldse teostub, väheneb. Igal juhul ei saa komisjon lubada, et sellised hüpoteetilised kaalutlused võiksid takistada konkurentsiolukorra taastamist sellisena, nagu see oli enne ebaseadusliku abimeetme rakendamist.

| (97) | Komisjon märgib, et Gibraltari Valitsuse märkuse kohaselt ei oleks võimalik teatavaid abikõlblikke äriühinguid Gibraltaris maksustamise eesmärgil hinnata, teatavatel abikõlblikel äriühingutel ei ole varasid Gibraltari maksustamispiirkonnas, mõned on kauplemise lõpetanud ja reale ettevõttetele antava abi määr võib mitte ületada vähese tähtsuse reegli künnist. Need kaalutlused iseenesest ei saa siiski välistada tagastamiskorraldust. Nad ei vabasta liikmesriikide ametiasutusi ka kohustusest astuda vajalikke samme tagastamiskorralduse täielikuks rakendamiseks, kuna need kaalutlused saavad asjakohaseks ainult üksikjuhtumite uurimise kontekstis. Selles kontekstis märgib komisjon, et abikõlbliku äriühingu staatusega seotud kasu ei ole piiratud vähese tähtsuse reeglile vastava abiga, Gibraltaris maksustamise eesmärgil hinnatavate ettevõtetega või ettevõtetega, kellel ei ole varasid Gibraltari maksustamispiirkonnas. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon märgib, et Gibraltari Valitsuse märkuse kohaselt ei oleks võimalik teatavaid abikõlblikke äriühinguid Gibraltaris maksustamise eesmärgil hinnata, teatavatel abikõlblikel äriühingutel ei ole varasid Gibraltari maksustamispiirkonnas, mõned on kauplemise lõpetanud ja reale ettevõttetele antava abi määr võib mitte ületada vähese tähtsuse reegli künnist. Need kaalutlused iseenesest ei saa siiski välistada tagastamiskorraldust. Nad ei vabasta liikmesriikide ametiasutusi ka kohustusest astuda vajalikke samme tagastamiskorralduse täielikuks rakendamiseks, kuna need kaalutlused saavad asjakohaseks ainult üksikjuhtumite uurimise kontekstis. Selles kontekstis märgib komisjon, et abikõlbliku äriühingu staatusega seotud kasu ei ole piiratud vähese tähtsuse reeglile vastava abiga, Gibraltaris maksustamise eesmärgil hinnatavate ettevõtetega või ettevõtetega, kellel ei ole varasid Gibraltari maksustamispiirkonnas.

| (98) | Komisjonil ei ole märkusi Gibraltari ametiasutuste heausksuse või pahausksuse kohta. Kohtuotsustest (42) järeldub siiski, et selleks, et teatav meede muutuks muutmise tulemusena uueks abiks, või selleks, et muutmine ise kujutaks endast uut abimeedet, peab olemasoleva abimeetme muutmise korral asjakohane muudatus laiendama meetme kohaldamisala ja/või suurendama kättesaadavat soodustust. |
| --- | --- |

(98)

Komisjonil ei ole märkusi Gibraltari ametiasutuste heausksuse või pahausksuse kohta. Kohtuotsustest (42) järeldub siiski, et selleks, et teatav meede muutuks muutmise tulemusena uueks abiks, või selleks, et muutmine ise kujutaks endast uut abimeedet, peab olemasoleva abimeetme muutmise korral asjakohane muudatus laiendama meetme kohaldamisala ja/või suurendama kättesaadavat soodustust.

| (99) | Käesoleval juhul märgib komisjon, et esimese astme kohtu otsuse kohaselt tuleb tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevaid Gibraltari 1967. aasta õigusakte pidada olemasolevaks abimeetmeks. (43) Komisjon märgib ka, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte modelleeriti väga täpselt tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevate õigusaktidega. Kõlblikkuse tingimused on üldiselt ühesugused. Olulised erinevused on iga-aastase maksu määramises. Abikõlblikud äriühingud ei maksa kindlaksmääratud väga madalat aastamaksu, vaid protsenti aastatulult. Järelikult maksavad abikõlblikud äriühingud oma tuludelt maksu suurema määra kohaselt, kui tulumaksust vabastatud äriühingud. Selletõttu, võrreldes tulumaksust vabastatud äriühingute režiimiga, võib rangemate piirangutega abikõlblike äriühingute režiimi käsitleda vähendatud soodustust andva meetmena asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Komisjon märgib ka, et vähe tõenäolise juhtumi puhul, kui abikõlbliku äriühingu poolt makstav maks oleks väiksem, kui samaväärse tulumaksust vabastatud äriühingu poolt makstav kindlaksmääratud aastamaks, ei ületaks vahe vähese tähtsuse reegli künnist. Kõnealustes õigusaktides nähakse ette abikõlblike äriühingute puhul 0 %-line tulumaksumäär, samal ajal kui tulumaksust vabastatud äriühingud maksavad kindlaksmääratud aastamaksu 225–300 £. |
| --- | --- |

(99)

Käesoleval juhul märgib komisjon, et esimese astme kohtu otsuse kohaselt tuleb tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevaid Gibraltari 1967. aasta õigusakte pidada olemasolevaks abimeetmeks. (43) Komisjon märgib ka, et abikõlblikke äriühinguid käsitlevaid õigusakte modelleeriti väga täpselt tulumaksust vabastatud äriühinguid käsitlevate õigusaktidega. Kõlblikkuse tingimused on üldiselt ühesugused. Olulised erinevused on iga-aastase maksu määramises. Abikõlblikud äriühingud ei maksa kindlaksmääratud väga madalat aastamaksu, vaid protsenti aastatulult. Järelikult maksavad abikõlblikud äriühingud oma tuludelt maksu suurema määra kohaselt, kui tulumaksust vabastatud äriühingud. Selletõttu, võrreldes tulumaksust vabastatud äriühingute režiimiga, võib rangemate piirangutega abikõlblike äriühingute režiimi käsitleda vähendatud soodustust andva meetmena asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Komisjon märgib ka, et vähe tõenäolise juhtumi puhul, kui abikõlbliku äriühingu poolt makstav maks oleks väiksem, kui samaväärse tulumaksust vabastatud äriühingu poolt makstav kindlaksmääratud aastamaks, ei ületaks vahe vähese tähtsuse reegli künnist. Kõnealustes õigusaktides nähakse ette abikõlblike äriühingute puhul 0 %-line tulumaksumäär, samal ajal kui tulumaksust vabastatud äriühingud maksavad kindlaksmääratud aastamaksu 225–300 £.

| (100) | Kohus on järjekindlalt otsustanud, et kui seadusekuulekas ettevõtja saab ette näha, et komisjonipoolsete meetmete võtmine tõenäoliselt kahjustaks tema huve, ei saa ta meetme vastuvõtmise korral tugineda õiguspäraste ootuste kaitse põhimõttele. (44) Silmas pidades abikõlblike äriühingute režiimi ja tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi sarnasust, on raske mõista, kuidas seadusekuulekas ettevõtja võiks oodata, et kummagi režiimi puhul võiks rakendada erinevaid riigiabi protseduure. Nende kahe süsteemi erinevused kajastavad Gibraltari ametiasutuste tava nõuda Gibraltaris füüsiliselt kohalolevatelt välismaistelt ettevõtetelt maksu, kuigi alandatud määral, kajastub nende kahe süsteemi erinevuses, kuid ei tulene nende kavandamisest. Sellepärast on mõistlik oletada, et seadusekuulekas ettevõtja, kes toimis heauskselt, võis õiguspäraselt eeldada, et valides ilmselt legaalse (riigiabi mõistes olemasoleva) tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi asemel vähem soodsa abikõlblike äriühingute režiimi, allub ta režiimile, mille õiguspärasuses ei ole samuti kahtlust. Sellepärast teeb komisjon järelduse, et erakorralistel asjaoludel oleks tagastamiskorraldus sellisel juhul vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõtetega. |
| --- | --- |

(100)

Kohus on järjekindlalt otsustanud, et kui seadusekuulekas ettevõtja saab ette näha, et komisjonipoolsete meetmete võtmine tõenäoliselt kahjustaks tema huve, ei saa ta meetme vastuvõtmise korral tugineda õiguspäraste ootuste kaitse põhimõttele. (44) Silmas pidades abikõlblike äriühingute režiimi ja tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi sarnasust, on raske mõista, kuidas seadusekuulekas ettevõtja võiks oodata, et kummagi režiimi puhul võiks rakendada erinevaid riigiabi protseduure. Nende kahe süsteemi erinevused kajastavad Gibraltari ametiasutuste tava nõuda Gibraltaris füüsiliselt kohalolevatelt välismaistelt ettevõtetelt maksu, kuigi alandatud määral, kajastub nende kahe süsteemi erinevuses, kuid ei tulene nende kavandamisest. Sellepärast on mõistlik oletada, et seadusekuulekas ettevõtja, kes toimis heauskselt, võis õiguspäraselt eeldada, et valides ilmselt legaalse (riigiabi mõistes olemasoleva) tulumaksust vabastatud äriühingute režiimi asemel vähem soodsa abikõlblike äriühingute režiimi, allub ta režiimile, mille õiguspärasuses ei ole samuti kahtlust. Sellepärast teeb komisjon järelduse, et erakorralistel asjaoludel oleks tagastamiskorraldus sellisel juhul vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõtetega.

VIII   JÄRELDUSED

| (101) | Tehakse järeldus, et Gibraltari abikõlblike äriühingute režiim kujutab endast riigiabimeedet asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kusjuures ei ole kohaldatav ükski artikli 87 lõigetes 2 või 3 sätestatud erand. Tehakse ka järeldus, et Ühendkuningriik on kõnealust süsteemi rakendanud seadusevastaselt, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Kõnealuse süsteemi alusel abi saanutel oli siiski õigus õiguspäraselt oodata, et süsteemi legaalsus ei ole kaheldav. Sellepärast ei tule abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide alusel antud abi sisse nõuda, |
| --- | --- |

(101)

Tehakse järeldus, et Gibraltari abikõlblike äriühingute režiim kujutab endast riigiabimeedet asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, kusjuures ei ole kohaldatav ükski artikli 87 lõigetes 2 või 3 sätestatud erand. Tehakse ka järeldus, et Ühendkuningriik on kõnealust süsteemi rakendanud seadusevastaselt, rikkudes asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. Kõnealuse süsteemi alusel abi saanutel oli siiski õigus õiguspäraselt oodata, et süsteemi legaalsus ei ole kaheldav. Sellepärast ei tule abikõlblikke äriühinguid käsitlevate õigusaktide alusel antud abi sisse nõuda,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tulumaksu (muutmist) käsitlevas Gibraltari Valitsuse 14. juuli 1983. aasta määruses ja (abikõlblike äriühingute) tulumaksu käsitlevates Gibraltari Valitsuse 22. septembri 1983. aasta eeskirjades esitatud riigiabimeede, mida Ühendkuningriik on rakendanud abikõlblike äriühingute režiimi alusel, ei ole ühitatav ühisturuga.

Artikkel 2

Ühendkuningriik peab artiklis 1 osutatud süsteemi tunnistama kehtetuks.

Artikkel 3

Ühendkuningriik teatab komisjonile käesoleva otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul alates otsusest teatamisest.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 30. märts 2004

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mario MONTI

---

(1)  EÜT C 26, 30.1.2002, lk 9.

1

(2)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 R ja T-207/01 R Gibraltar v komisjon R[2001] ECR II-3915.

2

v

(3)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01 Gibraltar v komisjon [2002] ECR II-2309.

3

v

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  Ligikaudu kaheteistkümne äriühingu puhul ei lange tulumaksumäärad 2-10 % vahemikku. Nende äriühingute tulumaksumäärade kohta on peetud läbirääkimisi iga juhtumi puhul eraldi. Kõnealused tulumaksumäärad on vahemikes 0,5–1,5 % ja 21–34 %. Rakendatavad tulumaksumäärad ja äriühingute tegevusvaldkonnad ei ole seotud. Äriühingud tegutsevad erinevates valdkondades, kaasa arvatud erainvesteerimisettevõtted, puhkemajade turustamine ja müümine, offshore-pangatehingud, laevaremont ja turunõustamisteenused.

5

offshore

(6)  Tulumaksust vabastatud äriühingud ei maksa maksu oma tuludelt, vaid vahemikus 225–300 £ kindlaksmääratud aastamaksu.

6

(7)  EÜT C 2, 6.1.1998, lk 2.

7

(8)  EÜT L 150, 23.6.2000, lk 50, punktid 90, 91 ja 93.

8

(9)  EÜT C 384, 10.12 1998, lk 3.

9

(10)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1. Määrust on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

10

(11)  EÜT C 395, 18.12.1998, lk 19.

11

(12)  Kohtuasi 43/75, Defrenne v. Sabena [1976] ECR 455, lõiked 72, 73 ja 74.

12

v.

(13)  Liidetud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96, Freistaat Sachsen ja teised v komisjon [1999] ECR II-3663 lk 167 ja järgmised.

13

v

(14)  Vt joonealune märkus 1.

14

(15)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 R ja T-207/01, lõiked 104 ja 113.

15

(16)  Kohtuasi 223/85, Rijn-Schelde-Verolme v komisjon [1987] ECR 4617.

16

v

(17)  Vt joonealune märkus 1.

17

(18)  Vt näiteks kohtuasi C-156/98 Saksamaa v komisjon [2000] ECR I-6857, lõige 26.

18

(19)  Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsus, seni avaldamata.

19

(20)  Vt liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01, lõiked 117-131.

20

(21)  Kohtuasi 173/73, Itaalia v komisjon, [1974] ECR 709, lõige 13.

21

v

(22)  Liidetud kohtuasjad T-269/99, T-271/99 ja T-272/99, Diputación Foral de Guipúzcoa ja teised v komisjon [2002] ECR II-4217, lõige 79.

22

v

(23)  Vt liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01.

23

(24)  EÜT C 395, 18.12.1998, lk 14.

24

(25)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01, lõiked 120 ja 123.

25

(26)  Kohtuasi C-295/97 Piaggio v Ifitalia ja teised, [1999] ECR I-3735.

26

v

(27)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01, lõige 121.

27

(28)  Vt teatis, punkt 6.

28

(29)  EÜT C 74, 10.3.1998, lk 9.

29

(30)  EÜT C 272, 23.9.2000, lk 43 ja komisjoni kirjalik nõusolek nr SG(2000) D/106293, 17. august 2000.

30

(31)  Vt liidetud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96, Freistaat ja teised v komisjon, ECR [1999] II-3663, lõiked 166, 167 ja 168.

31

v

(32)  Liidetud kohtuasjad T-132/96 ja T-143/96.

32

(33)  Vt näiteks kohtuasi C-169/95, Hispaania v komisjon [1997] ECR I-135, lõige 47.

33

v

(34)  Vt näiteks kohtuasjad C-5/89 komisjon v Saksamaa ([1990] ECR I-3437), T-67/94 Ladbroke Racing v komisjon [1998] ECR II-1), T-459/93 Siemens v komisjon (ECR [1995] II 1675).

34

v

v

v

(35)  Vt joonealune märkus 23.

35

(36)  Vt näiteks komisjoni 12. aprilli 1995. aasta otsus 95/452/EÜ, milles käsitletakse äriühingu Trieste Financial Services & Insurance Centre ettevõtetele Itaalia Vabariigi 9. jaanuari 1991. aasta seaduse nr 19 artikli 3 alusel maksusoodustuste teel antavat riigiabi, EÜT L 264, 7.11.1995, lk 30, lõige 10.

36

Trieste Financial Services & Insurance Centre

(37)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 R ja T-207/01 Gibraltar v komisjon, lõige 113.

37

v

(38)  Vt näiteks liidetud kohtuasjad C-278/92, C-279/92 ja C-280/92 Hispaania v komisjon [1994] ECR I-4103.

38

v

(39)  Vt näiteks kohtuasi C-24/95 Rheinland Pfalz v Alcan, [1997] ECR I-1591.

39

v

(40)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 R ja T-207/01 Gibraltar v komisjon, lõiked 94-105.

40

v

(41)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01, lõige 115.

41

(42)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01, lõige 111.

42

(43)  Liidetud kohtuasjad T-195/01 ja T-207/01, lõige 113.

43

(44)  Vt näiteks kohtuasi 265/85, Van den Bergh ja Jurgens v komisjon [1987] ECR 1155, lõige 44.

44

v

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/39

---

KOMISJONI OTSUS,

1. veebruar 2005,

millega muudetakse otsust 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom

(2005/78/EÜ, Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 218 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 131,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1 ja artikli 41 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni turvasüsteem tugineb põhimõtetele, mis on sätestatud nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuses 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad, (1) sätestatud põhimõtetel ja mille eesmärk on tagada otsustusprotsessi tõrgeteta toimimine Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni turvasüsteem tugineb põhimõtetele, mis on sätestatud nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsuses 2001/264/EÜ, millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad, (1) sätestatud põhimõtetel ja mille eesmärk on tagada otsustusprotsessi tõrgeteta toimimine Euroopa Liidus.

| (2) | Komisjoni julgeolekualased sätted on esitatud komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) (2) lisas. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni julgeolekualased sätted on esitatud komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) (2) lisas.

| (3) | Kõnealustele sätetele lisatud julgeolekueeskirjade liites 1 on esitatud vastavustabel, mis hõlmab siseriikliku salastatuse tasemeid. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealustele sätetele lisatud julgeolekueeskirjade liites 1 on esitatud vastavustabel, mis hõlmab siseriikliku salastatuse tasemeid.

| (4) | 16. aprillil 2003 kirjutasid Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia alla Euroopa Liiduga ühinemise lepingule. (3) Julgeolekueeskirjade liidet 1 tuleks muuta, et võtta arvesse kõnealuseid riike. |
| --- | --- |

(4)

16. aprillil 2003 kirjutasid Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia alla Euroopa Liiduga ühinemise lepingule. (3) Julgeolekueeskirjade liidet 1 tuleks muuta, et võtta arvesse kõnealuseid riike.

| (5) | 14. märtsil 2003 sõlmisid Euroopa Liit ja NATO teabeturvet käsitleva lepingu. (4) Seepärast on vaja julgeolekueeskirjade liide 1 viia vastavus NATO salastatuse tasemetega. |
| --- | --- |

(5)

14. märtsil 2003 sõlmisid Euroopa Liit ja NATO teabeturvet käsitleva lepingu. (4) Seepärast on vaja julgeolekueeskirjade liide 1 viia vastavus NATO salastatuse tasemetega.

| (6) | Prantsusmaa ja Madalamaad on muutnud oma salastatuse taset käsitlevat seadusandlust. |
| --- | --- |

(6)

Prantsusmaa ja Madalamaad on muutnud oma salastatuse taset käsitlevat seadusandlust.

| (7) | Selguse huvides tuleks julgeolekueeskirjade liide 1 asendada. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides tuleks julgeolekueeskirjade liide 1 asendada.

| (8) | Samal ajal tuleks parandada komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisa, et tagada nelja salastatuse taseme termini ühtlane kasutus kõikides keeltes, |
| --- | --- |

(8)

Samal ajal tuleks parandada komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisa, et tagada nelja salastatuse taseme termini ühtlane kasutus kõikides keeltes,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisas sisalduv julgeolekueeskirjade liide 1 asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisa parandatakse, asendades kõikides keeltes nelja salastatuse astme terminid vastavalt vajadusele järgmiste terminitega, mis kirjutatakse alati suurte tähtedega:

| — | “RESTREINT UE”, |
| --- | --- |

—

“RESTREINT UE”,

| — | “CONFIDENTIEL UE”, |
| --- | --- |

—

“CONFIDENTIEL UE”,

| — | “SECRET UE”, |
| --- | --- |

—

“SECRET UE”,

| — | “TRES SECRET UE/EU TOP SECRET”. |
| --- | --- |

—

“TRES SECRET UE/EU TOP SECRET”.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 1. veebruar 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Siim KALLAS

---

(1)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/194/EÜ (ELT L 63, 28.2.2004, lk 48).

1

(2)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

2

(3)  ELT L 236, 23.9.2003, lk 17.

3

(4)  ELT L 80, 27.3.2003, lk 36.

4

---

LISA

“Liide 1

SISERIIKLIKE SALASTATUSE TASEMETE VÕRDLUS

| Euroopa Liidu salastatuse tase | TRES SECRET UE/EU TOP SECRET | SECRET UE | CONFIDENTIEL UE | RESTREINT UE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lääne-Euroopa Liidu salastatuse tase | FOCAL TOP SECRET | WEU SECRET | WEU CONFIDENTIAL | WEU RESTRICTED |
| Euratomi salastatuse tase | EURA TOP SECRET | EURA SECRET | EURA CONFIDENTIAL | EURA RESTRICTED |
| NATO salastatuse tase | COSMIC TOP SECRET | NATO SECRET | NATO CONFIDENTIAL | NATO RESTRICTED |
| Austria | Streng Geheim | Geheim | Vertraulich | Eingeschränkt |
| Belgia | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Zeer Geheim | Geheim | Vertrouwelijk | Beperkte Verspreiding |
| Küpros | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Tšehhi Vabariik | Přísn tajné | Tajné | Důvěrné | Vyhrazené |
| Taani | Yderst hemmeligt | Hemmeligt | Fortroligt | Til tjenestebrug |
| Eesti | Täiesti salajane | Salajane | Konfidentsiaalne | Piiratud |
| Saksamaa | Streng geheim | Geheim | VS (1) — Vertraulich | VS — Nur für den Dienstgebrauch |
| Kreeka | Άκρως Απόρρητο | Απόρρητο | Εμπιστευτικό | Περιορισμένης Χρήσης |
| Abr: ΑΑΠ | Abr: (ΑΠ) | Αbr: (ΕΜ) | Abr: (ΠΧ) |
| Soome | Erittäin salainen | Erittäin salainen | Salainen | Luottamuksellinen |
| Prantsusmaa | Très Secret Défense (2) | Secret Défense | Confidentiel Défense | |
| Iirimaa | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted |
| Itaalia | Segretissimo | Segreto | Riservatissimo | Riservato |
| Läti | Sevišķi slepeni | Slepeni | Konfidenciāli | Dienesta vajadzībām |
| Leedu | Visiškai slaptai | Slaptai | Konfidencialiai | Riboto naudojimo |
| Luksemburg | Très Secret | Secret | Confidentiel | Diffusion restreinte |
| Ungari | Szigorúan titkos ! | Titkos ! | Bizalmas ! | Korlátozott terjesztésű ! |
| Malta | L-Ghola Segretezza | Sigriet | Kunfidenzjali | Ristrett |
| Madalmaad | Stg. (3) Zeer Geheim | Stg. Geheim | Stg. Confidentieel | Departementaalvertrouwelijk |
| Poola | Ściśle Tajne | Tajne | Poufne | Zastrzeżone |
| Portugal | Muito Secreto | Secreto | Confidencial | Reservado |
| Sloveenia | Strogo tajno | Tajno | Zaupno | SVN Interno |
| Slovakkia | Prísne tajné | Tajné | Dôverné | Vyhradené |
| Hispaania | Secreto | Reservado | Confidencial | Difusión Limitada |
| Rootsi | Kvalificerat hemlig | Hemlig | Hemlig | Hemlig |
| Ühendkuningriik | Top Secret | Secret | Confidential | Restricted” |

Euroopa Liidu salastatuse tase

TRES SECRET UE/EU TOP SECRET

SECRET UE

CONFIDENTIEL UE

RESTREINT UE

Lääne-Euroopa Liidu salastatuse tase

FOCAL TOP SECRET

WEU SECRET

WEU CONFIDENTIAL

WEU RESTRICTED

Euratomi salastatuse tase

EURA TOP SECRET

EURA SECRET

EURA CONFIDENTIAL

EURA RESTRICTED

NATO salastatuse tase

COSMIC TOP SECRET

NATO SECRET

NATO CONFIDENTIAL

NATO RESTRICTED

Austria

Streng Geheim

Geheim

Vertraulich

Eingeschränkt

Belgia

Très Secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Zeer Geheim

Geheim

Vertrouwelijk

Beperkte Verspreiding

Küpros

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Tšehhi Vabariik

Přísn tajné

Tajné

Důvěrné

Vyhrazené

Taani

Yderst hemmeligt

Hemmeligt

Fortroligt

Til tjenestebrug

Eesti

Täiesti salajane

Salajane

Konfidentsiaalne

Piiratud

Saksamaa

Streng geheim

Geheim

VS (1) — Vertraulich

VS — Nur für den Dienstgebrauch

Kreeka

Άκρως Απόρρητο

Απόρρητο

Εμπιστευτικό

Περιορισμένης Χρήσης

Abr: ΑΑΠ

Abr: (ΑΠ)

Αbr: (ΕΜ)

Abr: (ΠΧ)

Soome

Erittäin salainen

Erittäin salainen

Salainen

Luottamuksellinen

Prantsusmaa

Très Secret Défense (2)

Secret Défense

Confidentiel Défense

Iirimaa

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted

Itaalia

Segretissimo

Segreto

Riservatissimo

Riservato

Läti

Sevišķi slepeni

Slepeni

Konfidenciāli

Dienesta vajadzībām

Leedu

Visiškai slaptai

Slaptai

Konfidencialiai

Riboto naudojimo

Luksemburg

Très Secret

Secret

Confidentiel

Diffusion restreinte

Ungari

Szigorúan titkos !

Titkos !

Bizalmas !

Korlátozott terjesztésű !

Malta

L-Ghola Segretezza

Sigriet

Kunfidenzjali

Ristrett

Madalmaad

Stg. (3) Zeer Geheim

Stg. Geheim

Stg. Confidentieel

Departementaalvertrouwelijk

Poola

Ściśle Tajne

Tajne

Poufne

Zastrzeżone

Portugal

Muito Secreto

Secreto

Confidencial

Reservado

Sloveenia

Strogo tajno

Tajno

Zaupno

SVN Interno

Slovakkia

Prísne tajné

Tajné

Dôverné

Vyhradené

Hispaania

Secreto

Reservado

Confidencial

Difusión Limitada

Rootsi

Kvalificerat hemlig

Hemlig

Hemlig

Hemlig

Ühendkuningriik

Top Secret

Secret

Confidential

Restricted”

---

(1)  VS = Verschlusssache.

1

(2)  Salastatuse taset “Très Secret Défense”, mis hõlmab valitsuse prioriteetseid küsimusi, võib muuta ainult peaministri loal.

2

(3)  Stg = staatsgeheim.

3

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/42

---

EÜ-ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2005,

1. veebruar 2005,

millega asendatakse protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b

(2005/79/EÜ)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 22. juulil 1972 Brüsselis alla kirjutatud lepingut Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (edaspidi “leping”), muudetud 26. oktoobril 2004 Luxembourg’is alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, millega muudetakse lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, ja selle protokolli nr 2, eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu protokolli nr 2 rakendamiseks määrab ühiskomitee kindlaks lepinguosaliste siseturu võrdlushinnad. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu protokolli nr 2 rakendamiseks määrab ühiskomitee kindlaks lepinguosaliste siseturu võrdlushinnad.

| (2) | Tooraine puhul, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsioonimeetmeid, on tegelikud hinnad lepinguosaliste siseturgudel muutunud. |
| --- | --- |

(2)

Tooraine puhul, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsioonimeetmeid, on tegelikud hinnad lepinguosaliste siseturgudel muutunud.

| (3) | Seepärast on vaja protokolli nr 2 III tabelis ja IV tabeli punktis b loetletud võrdlushindu ja summasid vastavalt ajakohastada. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja protokolli nr 2 III tabelis ja IV tabeli punktis b loetletud võrdlushindu ja summasid vastavalt ajakohastada.

| (4) | Käesolev otsus peaks jõustuma samal päeval, mil algab 26. oktoobril 2004 alla kirjutatud muutmislepingu ajutine kohaldamine, st allakirjutamise kuupäevale järgneva neljanda kuu esimesel päeval, tingimusel et samal kuupäeval võetakse vastu protokolli nr 2 artikli 5 lõikes 4 määratletud rakendusmeetmed, |
| --- | --- |

(4)

Käesolev otsus peaks jõustuma samal päeval, mil algab 26. oktoobril 2004 alla kirjutatud muutmislepingu ajutine kohaldamine, st allakirjutamise kuupäevale järgneva neljanda kuu esimesel päeval, tingimusel et samal kuupäeval võetakse vastu protokolli nr 2 artikli 5 lõikes 4 määratletud rakendusmeetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b asendatakse käesoleva otsuse I ja II lisas olevate tabelitega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. veebruaril 2005.

Brüssel, 1. veebruar 2005

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Richard WRIGHT

---

I LISA

“III TABEL

EÜ ja Šveitsi siseturu võrdlushinnad

| (Šveitsi frankides100 kg netomassi kohta) |
| --- |
| Põllumajandussaadus | Šveitsi siseturu võrdlushind | EÜ siseturu võrdlushind | Šveitsi ja EÜ siseturu võrdlushindade erinevus |
| Pehme nisu | 58,34 | 16,10 | 42,24 |
| Kõva nisu | 37,85 | 25,40 | 12,45 |
| Rukis | 48,01 | 16,10 | 31,91 |
| Oder | 27,14 | 16,10 | 11,04 |
| Mais | 31,79 | 16,10 | 15,69 |
| Harilik nisujahu | 103,38 | 37,20 | 66,18 |
| Täispiimapulber | 590,00 | 395,00 | 195,00 |
| Lõssipulber | 468,60 | 333,00 | 135,60 |
| Või | 917,00 | 468,00 | 449,00 |
| Valge suhkur | — | — | 0,00 |
| Munad (1) | 255,00 | 205,50 | 49,50 |
| Värske kartul | 42,00 | 21,00 | 21,00 |
| Taimne rasv (2) | 390,00 | 160,00 | 230,00” |

(Šveitsi frankides100 kg netomassi kohta)

Põllumajandussaadus

Šveitsi siseturu võrdlushind

EÜ siseturu võrdlushind

Šveitsi ja EÜ siseturu võrdlushindade erinevus

Pehme nisu

58,34

16,10

42,24

Kõva nisu

37,85

25,40

12,45

Rukis

48,01

16,10

31,91

Oder

27,14

16,10

11,04

Mais

31,79

16,10

15,69

Harilik nisujahu

103,38

37,20

66,18

Täispiimapulber

590,00

395,00

195,00

Lõssipulber

468,60

333,00

135,60

Või

917,00

468,00

449,00

Valge suhkur

—

—

0,00

Munad (1)

255,00

205,50

49,50

Värske kartul

42,00

21,00

21,00

Taimne rasv (2)

390,00

160,00

230,00”

---

(1)  Tuletatud kooreta, vedelas olekus linnumunade hindadest, mis on korrutatud teguriga 0,85.

1

(2)  100 % rasvasisaldusega taimsete rasvade hinnad (pagari- ja toiduainetööstusele).

2

---

II LISA

“IV TABEL

| b) | Põllumajanduskomponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajandussaaduste põhisummasid: |
| --- | --- |

b)

Põllumajanduskomponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajandussaaduste põhisummasid:

| (Šveitsi frankides100 kg netomassi kohta) |
| --- |
| Põllumajandussaadus | Jõustumisest alates kohaldatav põhisumma | Jõustumisest kolme aasta möödudes kohaldatav põhisumma |
| Pehme nisu | 38,00 | 36,00 |
| Kõva nisu | 11,00 | 10,00 |
| Rukis | 29,00 | 27,00 |
| Oder | 10,00 | 9,00 |
| Mais | 14,00 | 13,00 |
| Harilik nisujahu | 57,00 | 54,00 |
| Täispiimapulber | 176,00 | 166,00 |
| Lõssipulber | 122,00 | 115,00 |
| Või | 449,00 (1) | 449,00 (1) |
| Valge suhkur | Null | Null |
| Munad | 36,00 | 36,00 |
| Värske kartul | 19,00 | 18,00 |
| Taimne rasv | 207,00 | 196,00” |

(Šveitsi frankides100 kg netomassi kohta)

Põllumajandussaadus

Jõustumisest alates kohaldatav põhisumma

Jõustumisest kolme aasta möödudes kohaldatav põhisumma

Pehme nisu

38,00

36,00

Kõva nisu

11,00

10,00

Rukis

29,00

27,00

Oder

10,00

9,00

Mais

14,00

13,00

Harilik nisujahu

57,00

54,00

Täispiimapulber

176,00

166,00

Lõssipulber

122,00

115,00

Või

449,00 (1)

449,00 (1)

Valge suhkur

Null

Null

Munad

36,00

36,00

Värske kartul

19,00

18,00

Taimne rasv

207,00

196,00”

---

(1)  Võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 1997. aasta määruse (EÜ) nr 2571/97 alusel võile antavast toetusest saadavat kasu, ei vähendata või puhul kohaldatavat põhisummat, võrreldes III tabelis esitatud hinnaerinevusega.

1

---

Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/45

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/80/ÜVJP,

31. jaanuar 2005,

millega muudetakse ühist seisukohta 2004/133/ÜVJP endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ekstremistide vastu suunatud piiravate meetmete kohta ja pikendatakse selle kehtivust

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 10. veebruaril 2004 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2004/133/ÜVJP endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ekstremistide vastu suunatud piiravate meetmete ja ühise seisukoha 2001/542/ÜVJP kehtetuks tunnistamise kohta. (1) |
| --- | --- |

(1)

10. veebruaril 2004 võttis nõukogu vastu ühise seisukoha 2004/133/ÜVJP endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi ekstremistide vastu suunatud piiravate meetmete ja ühise seisukoha 2001/542/ÜVJP kehtetuks tunnistamise kohta. (1)

| (2) | Ühist seisukohta 2004/133/ÜVJP kohaldatakse 12kuulise ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Ühist seisukohta 2004/133/ÜVJP kohaldatakse 12kuulise ajavahemiku jooksul.

| (3) | Pärast ühise seisukoha 2004/133/ÜVJP uuesti läbi vaatamist peetakse otstarbekaks pikendada selle kehtivust veel 12 kuu võrra ning täiendada selle lisas toodud isikute nimekirja, |
| --- | --- |

(3)

Pärast ühise seisukoha 2004/133/ÜVJP uuesti läbi vaatamist peetakse otstarbekaks pikendada selle kehtivust veel 12 kuu võrra ning täiendada selle lisas toodud isikute nimekirja,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse ühise seisukoha 2004/133/ÜVJP kehtivust 9. veebruarini 2006.

Artikkel 2

Ühise seisukoha 2004/133/ÜVJP lisa asendatakse käesoleva ühise seisukoha lisaga.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 10. veebruarist 2005.

Artikkel 4

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 31. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 39, 11.2.2004, lk 19.

1

---

LISA

“LISA

Artiklis 1 nimetatud isikute nimekiri

| | Nimi | ADILI Gafur |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Valdet Vardari |
| Sünniaeg | 5.1.1959 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Kicevo (Harandjell) |

Nimi

ADILI Gafur

Teise nimega

Valdet Vardari

Sünniaeg

5.1.1959

Sünnikoht/Päritolukoht

Kicevo (Harandjell)

| | Nimi | BAJRAMI Hamdi |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Breza |
| Sünniaeg | 16.8.1981 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Brest (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) |

Nimi

BAJRAMI Hamdi

Teise nimega

Breza

Sünniaeg

16.8.1981

Sünnikoht/Päritolukoht

Brest (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik)

| | Nimi | BEQIRI Idajet |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | |
| Sünniaeg | 20.2.1951 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Mallakaster, Fier (Albaania) |

Nimi

BEQIRI Idajet

Teise nimega

Sünniaeg

20.2.1951

Sünnikoht/Päritolukoht

Mallakaster, Fier (Albaania)

| | Nimi | BUTKA Spiro |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Vigan Gradica |
| Sünniaeg | 29.5.1949 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Kosovo |

Nimi

BUTKA Spiro

Teise nimega

Vigan Gradica

Sünniaeg

29.5.1949

Sünnikoht/Päritolukoht

Kosovo

| | Nimi | GEORGIEVSKI Goran |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Mujo |
| Sünniaeg | 2.12.1969 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Kumanovo |

Nimi

GEORGIEVSKI Goran

Teise nimega

Mujo

Sünniaeg

2.12.1969

Sünnikoht/Päritolukoht

Kumanovo

| | Nimi | HYSENI Xhemail |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Xhimi Shea |
| Sünniaeg | 15.8.1958 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Lipkovo (Lojane) |

Nimi

HYSENI Xhemail

Teise nimega

Xhimi Shea

Sünniaeg

15.8.1958

Sünnikoht/Päritolukoht

Lipkovo (Lojane)

| | Nimi | JAKUPI Avdil |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Cakalla |
| Sünniaeg | 20.4.1974 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Tanusevce |

Nimi

JAKUPI Avdil

Teise nimega

Cakalla

Sünniaeg

20.4.1974

Sünnikoht/Päritolukoht

Tanusevce

| | Nimi | JAKUPI Lirim |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | “Natsikomandör” |
| Sünniaeg | 1.8.1979 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Bujanovac (Serbia ja Montenegro) |

Nimi

JAKUPI Lirim

Teise nimega

“Natsikomandör”

Sünniaeg

1.8.1979

Sünnikoht/Päritolukoht

Bujanovac (Serbia ja Montenegro)

| | Nimi | KRASNIQI Agim |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | |
| Sünniaeg | 15.9.1979 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Kondovo (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) |

Nimi

KRASNIQI Agim

Teise nimega

Sünniaeg

15.9.1979

Sünnikoht/Päritolukoht

Kondovo (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik)

| | Nimi | LIMANI Fatmir |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | |
| Sünniaeg | 14.1.1973 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Kicevo (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) |

Nimi

LIMANI Fatmir

Teise nimega

Sünniaeg

14.1.1973

Sünnikoht/Päritolukoht

Kicevo (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik)

| | Nimi | MATOSHI Ruzhdi |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | |
| Sünniaeg | 6.3.1970 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Tetovo (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) |

Nimi

MATOSHI Ruzhdi

Teise nimega

Sünniaeg

6.3.1970

Sünnikoht/Päritolukoht

Tetovo (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik)

| | Nimi | MISIMI Naser |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | |
| Sünniaeg | 8.1.1959 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Mala Recica, Tetovo (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) |

Nimi

MISIMI Naser

Teise nimega

Sünniaeg

8.1.1959

Sünnikoht/Päritolukoht

Mala Recica, Tetovo (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik)

| | Nimi | MUSTAFAJ Taip |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Mustafai, Mustafi või Mustafa |
| Sünniaeg | 23.1.1964 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Bacin Dol, Gostivar (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) |

Nimi

MUSTAFAJ Taip

Teise nimega

Mustafai, Mustafi või Mustafa

Sünniaeg

23.1.1964

Sünnikoht/Päritolukoht

Bacin Dol, Gostivar (endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik)

| | Nimi | REXHEPI Daut |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Leka |
| Sünniaeg | 6.1.1966 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Poroj |

Nimi

REXHEPI Daut

Teise nimega

Leka

Sünniaeg

6.1.1966

Sünnikoht/Päritolukoht

Poroj

| | Nimi | RUSHITI Sait |
| --- | --- | --- |
| Sünniaeg | 7.7.1966 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Tetovo |

Nimi

RUSHITI Sait

Sünniaeg

7.7.1966

Sünnikoht/Päritolukoht

Tetovo

| | Nimi | SAMIU Izair |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | Baci |
| Sünniaeg | 23.7.1963 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Semsevo |

Nimi

SAMIU Izair

Teise nimega

Baci

Sünniaeg

23.7.1963

Sünnikoht/Päritolukoht

Semsevo

| | Nimi | STOJKOV Goran |
| --- | --- | --- |
| Sünniaeg | 25.2.1970 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Strumica |

Nimi

STOJKOV Goran

Sünniaeg

25.2.1970

Sünnikoht/Päritolukoht

Strumica

| | Nimi | SUMA Emrush |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | |
| Sünniaeg | 27.5.1974 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Dirnce, Kosovo, Serbia ja Montenegro |

Nimi

SUMA Emrush

Teise nimega

Sünniaeg

27.5.1974

Sünnikoht/Päritolukoht

Dirnce, Kosovo, Serbia ja Montenegro

| | Nimi | SULEJMANI Fadil |
| --- | --- | --- |
| Sünniaeg | 5.12.1940 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Tetovo (Bosovce) |

Nimi

SULEJMANI Fadil

Sünniaeg

5.12.1940

Sünnikoht/Päritolukoht

Tetovo (Bosovce)

| | Nimi | SULEJMANI Gyner |
| --- | --- | --- |
| Sünniaeg | 3.3.1954 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Türgi |

Nimi

SULEJMANI Gyner

Sünniaeg

3.3.1954

Sünnikoht/Päritolukoht

Türgi

| | Nimi | UKSHINI Sami |
| --- | --- | --- |
| Teise nimega | “Komandör Sokoli (Pistrik)” |
| Sünniaeg | 5.3.1963 |
| Sünnikoht/Päritolukoht | Djakovo, (Gjakova), Kosovo, Serbia ja Montenegro” |

Nimi

UKSHINI Sami

Teise nimega

“Komandör Sokoli (Pistrik)”

Sünniaeg

5.3.1963

Sünnikoht/Päritolukoht

Djakovo, (Gjakova), Kosovo, Serbia ja Montenegro”

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/48

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/81/ÜVJP,

31. jaanuar 2005,

Bosnias ja Hertsegoviinas toimuva Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülema volituste pikendamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 23 lõiget 2,

võttes arvesse nõukogu 11. märtsi 2002. aasta ühismeedet 2002/210/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni kohta, (1) eriti selle artiklit 4,

võttes arvesse nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsust 2004/188/ÜVJP Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülema ametissenimetamise kohta, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 23. veebruaril 2004 võttis nõukogu vastu otsuse 2004/188/ÜVJP, millega Bartholomew Kevin Carty nimetati alates 1. märtsist 2004 üheks aastaks Euroopa Liidu politseimissiooni juhiks/politseiülemaks. |
| --- | --- |

(1)

23. veebruaril 2004 võttis nõukogu vastu otsuse 2004/188/ÜVJP, millega Bartholomew Kevin Carty nimetati alates 1. märtsist 2004 üheks aastaks Euroopa Liidu politseimissiooni juhiks/politseiülemaks.

| (2) | Otsus 2004/188/ÜVJP kaotab kehtivuse 1. märtsil 2005. |
| --- | --- |

(2)

Otsus 2004/188/ÜVJP kaotab kehtivuse 1. märtsil 2005.

| (3) | Peasekretär/kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada Bartholomew Kevin Carty volitusi Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülemana kuni 31. detsembrini 2005. |
| --- | --- |

(3)

Peasekretär/kõrge esindaja on teinud ettepaneku pikendada Bartholomew Kevin Carty volitusi Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülemana kuni 31. detsembrini 2005.

| (4) | Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülema volitusi tuleks seetõttu pikendada, |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülema volitusi tuleks seetõttu pikendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Bartholomew Kevin Carty volitusi Euroopa Liidu politseimissiooni juhi/politseiülemana 31. detsembrini 2005.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 31. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 70, 13.3.2002, lk 1. Ühismeedet on viimati muudetud ühismeetmega 2003/188/ÜVJP (ELT L 73, 19.3.2003, lk 9).

1

(2)  ELT L 58, 26.2.2004, lk 27.

2

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/49

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2005/82/ÜVJP,

31. jaanuar 2005,

millega tunnistatakse kehtetuks ühised seisukohad 2002/401/ÜVJP Nigeeria, 2002/495/ÜVJP Angola, 2002/830/ÜVJP Rwanda ja 2003/319/ÜVJP Lusaka relvarahukokkuleppe ja Kongo Demokraatliku Vabariigi rahuprotsessi kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. mail 2003, 13. oktoobril 2003, 8. detsembril 2003 ja 14. juunil 2004 vastu järeldused, mis käsitlevad Euroopa Liidu poliitikat vastavalt Nigeeria, Angola, Rwanda ja Ida-Aafrika järvede piirkonna kohta. Nimetatud järeldustega määrati kindlaks Euroopa Liidu üldine poliitika nende riikide ja selle piirkonna suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. mail 2003, 13. oktoobril 2003, 8. detsembril 2003 ja 14. juunil 2004 vastu järeldused, mis käsitlevad Euroopa Liidu poliitikat vastavalt Nigeeria, Angola, Rwanda ja Ida-Aafrika järvede piirkonna kohta. Nimetatud järeldustega määrati kindlaks Euroopa Liidu üldine poliitika nende riikide ja selle piirkonna suhtes.

| (2) | Sellest tulenevalt tuleks kehtetuks tunnistada nõukogu poolt nende riikide ja selle piirkonna kohta vastu võetud ühised seisukohad, mis ei määratle pikema aja jooksul kehtivaid üldpõhimõtteid ja ei ole vajalikud õigusliku alusena Euroopa Liidu poliitika rakendamisel, |
| --- | --- |

(2)

Sellest tulenevalt tuleks kehtetuks tunnistada nõukogu poolt nende riikide ja selle piirkonna kohta vastu võetud ühised seisukohad, mis ei määratle pikema aja jooksul kehtivaid üldpõhimõtteid ja ei ole vajalikud õigusliku alusena Euroopa Liidu poliitika rakendamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks ühised seisukohad 2002/401/ÜVJP Nigeeria, (1) 2002/495/ÜVJP Angola, (2) 2002/830/ÜVJP Rwanda (3) ning 2003/319/ÜVJP Lusaka relvarahukokkuleppe ja Kongo Demokraatliku Vabariigi rahuprotsessi kohta. (4)

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle avaldamise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 31. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 1.

1

(2)  EÜT L 167, 26.6.2002, lk 9.

2

(3)  EÜT L 285, 23.10.2002, lk 3.

3

(4)  ELT L 115, 9.5.2003, lk 87.

4

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/50

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/83/ÜVJP,

31. jaanuar 2005,

ühise seisukoha 2004/293/ÜVJP rakendamise kohta, millega uuendatakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu (EJRK) volituste tõhusa rakendamise toetusmeetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse ühist seisukohta 2004/293/ÜVJP, (1) eriti selle artiklit 2 koostoimes Euroopa Liidu lepingu artikli 23 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis ühise seisukohaga 2004/293/ÜVJP meetmed, et takistada liikmesriikide territooriumile sisenemist ja selle läbimist isikutel, kes oma tegevusega aitavad vabaduses viibivatel isikutel jätkuvalt kõrvale hoida õigusemõistmisest kuritegude eest, milles endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus (EJRK) on neile esitanud süüdistuse või kes tegutsevad muul viisil, mis võib takistada EJRKi volituste tõhusat rakendamist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis ühise seisukohaga 2004/293/ÜVJP meetmed, et takistada liikmesriikide territooriumile sisenemist ja selle läbimist isikutel, kes oma tegevusega aitavad vabaduses viibivatel isikutel jätkuvalt kõrvale hoida õigusemõistmisest kuritegude eest, milles endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus (EJRK) on neile esitanud süüdistuse või kes tegutsevad muul viisil, mis võib takistada EJRKi volituste tõhusat rakendamist.

| (2) | Nõukogu võttis 28. juunil 2004 vastu otsuse 2004/528/ÜVJP, millega muudeti ühise seisukoha 2004/293/ÜVJP lisas esitatud nimekirja. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 28. juunil 2004 vastu otsuse 2004/528/ÜVJP, millega muudeti ühise seisukoha 2004/293/ÜVJP lisas esitatud nimekirja.

| (3) | Kõrge esindaja büroolt Bosnias ja Hertsegoviinas saadud soovituste alusel tuleks meetmeid kohaldada rohkemate isikute suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Kõrge esindaja büroolt Bosnias ja Hertsegoviinas saadud soovituste alusel tuleks meetmeid kohaldada rohkemate isikute suhtes.

| (4) | Ühise seisukoha 2004/293/ÜVJP lisas esitatud nimekirja tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Ühise seisukoha 2004/293/ÜVJP lisas esitatud nimekirja tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2004/293/ÜVJP lisas esitatud isikute nimekiri asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud nimekirjaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 31. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 65. Ühist seisukohta on viimati muudetud otsusega 2004/528/ÜVJP (ELT L 233, 27.7.2004, lk 15).

1

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isikute nimekiri

| 1. | BAGIC, Zeljko
  Josipi poeg
  Sünniaeg ja -koht: 29.3.1960, Zagreb
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed: Cicko
  Aadress: |
| --- | --- |

1.

BAGIC, Zeljko

Josipi poeg

Sünniaeg ja -koht: 29.3.1960, Zagreb

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed: Cicko

Aadress:

| 2. | BILBIJA, Milorad
  Svetko Bilbija poeg
  Sünniaeg ja -koht: 13.8.1956, Sanski Most
  Passi nr: 3715730
  Isikutunnistuse number: 03GCD9986
  Isiku ID number: 1308956163305
  Varjunimed:
  Aadress: Brace Pantica 7, Banja Luka |
| --- | --- |

2.

BILBIJA, Milorad

Svetko Bilbija poeg

Sünniaeg ja -koht: 13.8.1956, Sanski Most

Passi nr: 3715730

Isikutunnistuse number: 03GCD9986

Isiku ID number: 1308956163305

Varjunimed:

Aadress: Brace Pantica 7, Banja Luka

| 3. | BJELICA, Milovan
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 19.10.1958, Rogatica, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: 0000148, välja antud 26.7.1998 Srpsko Sarajevos
  Isikutunnistuse number: 03ETA0150
  Isiku ID number: 1910958130007
  Varjunimed: Cicko
  Aadress: CENTREK, Pale |
| --- | --- |

3.

BJELICA, Milovan

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 19.10.1958, Rogatica, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: 0000148, välja antud 26.7.1998 Srpsko Sarajevos

Isikutunnistuse number: 03ETA0150

Isiku ID number: 1910958130007

Varjunimed: Cicko

Aadress: CENTREK, Pale

| 4. | CESIC, Ljubo
  Jozo poeg
  Sünniaeg ja -koht: 20.2.1958 või 9.6.1966 (Horvaatia justiitsministeeriumi viitedokument), Batin, Posusje, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed: Rojs
  Aadress: V Poljanice 26, Dubrava, Zagreb, elab samuti Novacka 62c, Zagreb |
| --- | --- |

4.

CESIC, Ljubo

Jozo poeg

Sünniaeg ja -koht: 20.2.1958 või 9.6.1966 (Horvaatia justiitsministeeriumi viitedokument), Batin, Posusje, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed: Rojs

Aadress: V Poljanice 26, Dubrava, Zagreb, elab samuti Novacka 62c, Zagreb

| 5. | DILBER, Zeljko
  Drago poeg
  Sünniaeg ja -koht: 2.2.1955, Travnik
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number: 185581
  Isiku ID number:
  Varjunimed:
  Aadress: 17 Stanka Vraza, Zadar |
| --- | --- |

5.

DILBER, Zeljko

Drago poeg

Sünniaeg ja -koht: 2.2.1955, Travnik

Passi nr:

Isikutunnistuse number: 185581

Isiku ID number:

Varjunimed:

Aadress: 17 Stanka Vraza, Zadar

| 6. | ECIM, Ljuban
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 6.1.1964, Sviljanac, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: 0144290, välja antud 21.11.1998 Banja Lukas. (Kehtetuks tunnistatud)
  Isikutunnistuse number: 03GCE3530
  Isiku ID number: 0601964100083
  Aliases:
  Varjunimed: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

6.

ECIM, Ljuban

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 6.1.1964, Sviljanac, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: 0144290, välja antud 21.11.1998 Banja Lukas. (Kehtetuks tunnistatud)

Isikutunnistuse number: 03GCE3530

Isiku ID number: 0601964100083

Aliases:

Varjunimed: Ulica Stevana Mokranjca 26, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegoviina

| 7. | JOVICIC, Predrag
  Desmir Jovicici poeg
  Sünniaeg ja -koht: 1.3.1963, Pale
  Passi nr: 4363551
  Isikutunnistuse number: 03DYA0852
  Isiku ID number: 0103963173133
  Varjunimed:
  Aadress: Milana Simovica 23, Pale, Pale-RS |
| --- | --- |

7.

JOVICIC, Predrag

Desmir Jovicici poeg

Sünniaeg ja -koht: 1.3.1963, Pale

Passi nr: 4363551

Isikutunnistuse number: 03DYA0852

Isiku ID number: 0103963173133

Varjunimed:

Aadress: Milana Simovica 23, Pale, Pale-RS

| 8. | KARADZIC, Aleksandar
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: 0036395. Kaotas kehtivuse 12.10.1998
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed: Sasa
  Aadress: |
| --- | --- |

8.

KARADZIC, Aleksandar

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 14.5.1973, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: 0036395. Kaotas kehtivuse 12.10.1998

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed: Sasa

Aadress:

| 9. | KARADZIC, Ljiljana (neiupõlvenimi: ZELEN)
  Vojo ja Anka tütar
  Sünniaeg ja -koht: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi või isikutunnistuse number:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

9.

KARADZIC, Ljiljana (neiupõlvenimi: ZELEN)

Vojo ja Anka tütar

Sünniaeg ja -koht: 27.11.1945, Sarajevo Centar, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi või isikutunnistuse number:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed:

Aadress:

| 10. | KESEROVIC, Dragomir
  Slavko poeg
  Sünniaeg ja -koht: 8.6.1957, Banja Luka
  Passi nr: 4191306
  Isikutunnistuse number: 04GCH5156
  Isiku ID number: 0806957100028
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

10.

KESEROVIC, Dragomir

Slavko poeg

Sünniaeg ja -koht: 8.6.1957, Banja Luka

Passi nr: 4191306

Isikutunnistuse number: 04GCH5156

Isiku ID number: 0806957100028

Varjunimed:

Aadress:

| 11. | KIJAC, Dragan
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 6.10.1955, Sarajevo
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

11.

KIJAC, Dragan

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 6.10.1955, Sarajevo

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed:

Aadress:

| 12. | KOJIC, Radomir
  Milanko ja Zlatana poeg
  Sünniaeg ja -koht: 23.11.1950, Bjela Voda, Socolaci piirkond, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: 4742002, välja antud 2002. aastal Sarajevos. Kehtiv kuni aastani 2007;
  Isikutunnistuse number: 03DYA1935. Välja antud 7. juulil 2003 Sarajevos
  Isiku ID number: 2311950173133
  Varjunimed: Mineur või Ratko
  Aadress: 115 Trifka Grabeza, Pale või hotell KRISTAL, Jahorina |
| --- | --- |

12.

KOJIC, Radomir

Milanko ja Zlatana poeg

Sünniaeg ja -koht: 23.11.1950, Bjela Voda, Socolaci piirkond, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: 4742002, välja antud 2002. aastal Sarajevos. Kehtiv kuni aastani 2007;

Isikutunnistuse number: 03DYA1935. Välja antud 7. juulil 2003 Sarajevos

Isiku ID number: 2311950173133

Varjunimed: Mineur või Ratko

Aadress: 115 Trifka Grabeza, Pale või hotell KRISTAL, Jahorina

| 13. | KOVAC, Tomislav
  Vaso poeg
  Sünniaeg ja -koht: 4.12.1959, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number: 0412959171315
  Varjunimed: Tomo
  Aadress: Bijela, Montenegro; ja Pale, Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

13.

KOVAC, Tomislav

Vaso poeg

Sünniaeg ja -koht: 4.12.1959, Sarajevo, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number: 0412959171315

Varjunimed: Tomo

Aadress: Bijela, Montenegro; ja Pale, Bosnia ja Hertsegoviina

| 14. | KRASIC, Petar
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht:
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

14.

KRASIC, Petar

...... poeg

Sünniaeg ja -koht:

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed:

Aadress:

| 15. | KUJUNDZIC, Predrag
  Vasilija poeg
  Sünniaeg ja -koht: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number: 03GFB1318
  Isiku ID number: 3001961120044
  Varjunimed: Predo
  Aadress: Doboj, Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

15.

KUJUNDZIC, Predrag

Vasilija poeg

Sünniaeg ja -koht: 30.1.1961, Suho Pole, Doboj, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr:

Isikutunnistuse number: 03GFB1318

Isiku ID number: 3001961120044

Varjunimed: Predo

Aadress: Doboj, Bosnia ja Hertsegoviina

| 16. | LUKOVIC, Milorad Ulemek
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 15.5.1968, Belgrad, Serbia, Jugoslaavia Sotsialistlik Vabariik
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed: Legija (võltsitud isikutunnistus IVANIC, Zeljko nimele)
  Aadress: põgenenud |
| --- | --- |

16.

LUKOVIC, Milorad Ulemek

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 15.5.1968, Belgrad, Serbia, Jugoslaavia Sotsialistlik Vabariik

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed: Legija (võltsitud isikutunnistus IVANIC, Zeljko nimele)

Aadress: põgenenud

| 17. | MAKSAN, Ante
  Blazi poeg
  Sünniaeg ja -koht: 7.2.1967, Pakostane, Zadari lähedal
  Passi nr: 1944207
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed: Djoni
  Aadress: Proloska 15, Pakostane, Zadar |
| --- | --- |

17.

MAKSAN, Ante

Blazi poeg

Sünniaeg ja -koht: 7.2.1967, Pakostane, Zadari lähedal

Passi nr: 1944207

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed: Djoni

Aadress: Proloska 15, Pakostane, Zadar

| 18. | MALIS, Milomir
  Dejan Malisi poeg
  Sünniaeg ja -koht: 3.8.1966, Bjelice
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number: 0308966131572
  Varjunimed:
  Aadress: Vojvode Putnika, Foca/Srbinje |
| --- | --- |

18.

MALIS, Milomir

Dejan Malisi poeg

Sünniaeg ja -koht: 3.8.1966, Bjelice

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number: 0308966131572

Varjunimed:

Aadress: Vojvode Putnika, Foca/Srbinje

| 19. | MANDIC, Momcilo
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 1.5.1954, Kalinovik, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: 0121391, välja antud 12.5.1999 Srpsko Sarajevos, Bosnia ja Hertsegoviinas (kehtetuks tunnistatud)
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number: 0105954171511
  Varjunimed: Momo
  Aadress: Diskoteek “Gitros” Pales |
| --- | --- |

19.

MANDIC, Momcilo

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 1.5.1954, Kalinovik, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: 0121391, välja antud 12.5.1999 Srpsko Sarajevos, Bosnia ja Hertsegoviinas (kehtetuks tunnistatud)

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number: 0105954171511

Varjunimed: Momo

Aadress: Diskoteek “Gitros” Pales

| 20. | MARIC, Milorad
  Vinko Marici poeg
  Sünniaeg ja -koht: 9.9.1957, Visoko
  Passi nr: 4587936
  Isikutunnistuse number: 04GKB5268
  Isiku ID number: 0909957171778
  Varjunimed:
  Aadress: Vuka Karadzica 148, Zvornik |
| --- | --- |

20.

MARIC, Milorad

Vinko Marici poeg

Sünniaeg ja -koht: 9.9.1957, Visoko

Passi nr: 4587936

Isikutunnistuse number: 04GKB5268

Isiku ID number: 0909957171778

Varjunimed:

Aadress: Vuka Karadzica 148, Zvornik

| 21. | MICEVIC, Jelenko
  Luka ja Desanka tütar (sünninimega Simic)
  Sünniaeg ja -koht: 8.8.1947, Borci Konjici lähedal, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: 4166874
  Isikutunnistuse number: 03BIA3452
  Isiku ID number: 0808947710266
  Varjunimed: Filaret
  Aadress: Milesevo mungaklooster, Serbia ja Montenegro |
| --- | --- |

21.

MICEVIC, Jelenko

Luka ja Desanka tütar (sünninimega Simic)

Sünniaeg ja -koht: 8.8.1947, Borci Konjici lähedal, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: 4166874

Isikutunnistuse number: 03BIA3452

Isiku ID number: 0808947710266

Varjunimed: Filaret

Aadress: Milesevo mungaklooster, Serbia ja Montenegro

| 22. | NINKOVIC, Milan
  Simo poeg
  Sünniaeg ja -koht: 15.6.1943, Doboj
  Passi nr: 3944452
  Isikutunnistuse number: 04GFE3783
  Isiku ID number: 1506943120018
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

22.

NINKOVIC, Milan

Simo poeg

Sünniaeg ja -koht: 15.6.1943, Doboj

Passi nr: 3944452

Isikutunnistuse number: 04GFE3783

Isiku ID number: 1506943120018

Varjunimed:

Aadress:

| 23. | OSTOJIC, Velibor
  Jozo poeg
  Sünniaeg ja -koht: 8.8.1945, Celebici, Foca
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

23.

OSTOJIC, Velibor

Jozo poeg

Sünniaeg ja -koht: 8.8.1945, Celebici, Foca

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed:

Aadress:

| 24. | OSTOJIC, Zoran
  Mico Ostojici poeg
  Sünniaeg ja -koht: 29.3.1961, Sarajevo
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number: 04BSF6085
  Isiku ID number: 2903961172656
  Varjunimed:
  Aadress: Malta 25, Sarajevo |
| --- | --- |

24.

OSTOJIC, Zoran

Mico Ostojici poeg

Sünniaeg ja -koht: 29.3.1961, Sarajevo

Passi nr:

Isikutunnistuse number: 04BSF6085

Isiku ID number: 2903961172656

Varjunimed:

Aadress: Malta 25, Sarajevo

| 25. | PAVLOVIC, Petko
  Milovan Pavlovici poeg
  Sünniaeg ja -koht: 6.6.1957, Ratkovici
  Passi nr: 4588517
  Isikutunnistuse number: 03GKA9274
  Isiku ID number: 0606957183137
  Varjunimed:
  Aadress: Vuka Karadzica 148, Zvornik |
| --- | --- |

25.

PAVLOVIC, Petko

Milovan Pavlovici poeg

Sünniaeg ja -koht: 6.6.1957, Ratkovici

Passi nr: 4588517

Isikutunnistuse number: 03GKA9274

Isiku ID number: 0606957183137

Varjunimed:

Aadress: Vuka Karadzica 148, Zvornik

| 26. | PETRAC, Hrvoje
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 25.8.1955, Slavonski Brod
  Passi nr: Horvaatia pass nr. 01190016
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

26.

PETRAC, Hrvoje

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 25.8.1955, Slavonski Brod

Passi nr: Horvaatia pass nr. 01190016

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed:

Aadress:

| 27. | POPOVIC, Cedomir
  Radomir Popovici poeg
  Sünniaeg ja -koht: 24.3.1950, Petrovici
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number: 04FAA3580
  Isiku ID number: 2403950151018
  Varjunimed:
  Aadress: Crnogorska 36, Bileca |
| --- | --- |

27.

POPOVIC, Cedomir

Radomir Popovici poeg

Sünniaeg ja -koht: 24.3.1950, Petrovici

Passi nr:

Isikutunnistuse number: 04FAA3580

Isiku ID number: 2403950151018

Varjunimed:

Aadress: Crnogorska 36, Bileca

| 28. | PUHALO, Branislav
  Djuro poeg
  Sünniaeg ja -koht: 30.8.1963, Foca
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number: 3008963171929
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

28.

PUHALO, Branislav

Djuro poeg

Sünniaeg ja -koht: 30.8.1963, Foca

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number: 3008963171929

Varjunimed:

Aadress:

| 29. | RADOVIC, Nade
  Milorad Radovici poeg
  Sünniaeg ja -koht: 26.1.1951, Foca
  Passi nr: vana passi nr. 0123256 (kehtetuks tunnistatud)
  Isikutunnistuse number: 03GJA2918
  Isiku ID number: 2601951131548
  Varjunimed:
  Aadress: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje |
| --- | --- |

29.

RADOVIC, Nade

Milorad Radovici poeg

Sünniaeg ja -koht: 26.1.1951, Foca

Passi nr: vana passi nr. 0123256 (kehtetuks tunnistatud)

Isikutunnistuse number: 03GJA2918

Isiku ID number: 2601951131548

Varjunimed:

Aadress: Stepe Stepanovica 12, Foca/Srbinje

| 30. | RATIC, Branko
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 26.11.1957, MIHALJEVCI SL POZEGA, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: 0442022, välja antud 17.9.1999 Banja Lukas
  Isikutunnistuse number: 03GCA8959
  Isiku ID number: 2611957173132
  Varjunimed:
  Aadress: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

30.

RATIC, Branko

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 26.11.1957, MIHALJEVCI SL POZEGA, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: 0442022, välja antud 17.9.1999 Banja Lukas

Isikutunnistuse number: 03GCA8959

Isiku ID number: 2611957173132

Varjunimed:

Aadress: Ulica Krfska 42, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegoviina

| 31. | ROGULJIC, Slavko
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 15.5.1952, SRPSKA CRNJA HETIN, Serbia, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: Kehtiva passi nr 3747158, välja antud 12.4.02 Banja Lukas. Kehtiv kuni 12.4.2007. Kehtetu passi nr 0020222, välja antud 25.8.1988 Banja Lukas. Kehtiv kuni 25.8.2003
  Isikutunnistuse number: 04EFA1053
  Isiku ID number: 1505952103022.
  Varjunimed:
  Aadress: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnia ja Hertsegoviina |
| --- | --- |

31.

ROGULJIC, Slavko

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 15.5.1952, SRPSKA CRNJA HETIN, Serbia, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: Kehtiva passi nr 3747158, välja antud 12.4.02 Banja Lukas. Kehtiv kuni 12.4.2007. Kehtetu passi nr 0020222, välja antud 25.8.1988 Banja Lukas. Kehtiv kuni 25.8.2003

Isikutunnistuse number: 04EFA1053

Isiku ID number: 1505952103022.

Varjunimed:

Aadress: 21 Vojvode Misica, Laktasi, Bosnia ja Hertsegoviina

| 32. | SAROVIC, Mirko
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 16.9.1956, Rusanovici-Rogatica
  Passi nr: 4363471, välja antud Srpsko Sarajevos, kehtiv kuni 8.10.2008
  Isikutunnistuse number: 04PEA4585
  Isiku ID number: 1609956172657
  Varjunimed:
  Aadress: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo |
| --- | --- |

32.

SAROVIC, Mirko

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 16.9.1956, Rusanovici-Rogatica

Passi nr: 4363471, välja antud Srpsko Sarajevos, kehtiv kuni 8.10.2008

Isikutunnistuse number: 04PEA4585

Isiku ID number: 1609956172657

Varjunimed:

Aadress: Bjelopoljska 42, 71216 Srpsko Sarajevo

| 33. | SKOCAJIC, Mrksa
  Dejan Skocajici poeg
  Sünniaeg ja -koht: 5.8.1953, Blagaj
  Passi nr: 3681597
  Isikutunnistuse number: 04GDB9950
  Isiku ID number: 0508953150038
  Varjunimed:
  Aadress: Trebinjskih Brigade, Trebinje |
| --- | --- |

33.

SKOCAJIC, Mrksa

Dejan Skocajici poeg

Sünniaeg ja -koht: 5.8.1953, Blagaj

Passi nr: 3681597

Isikutunnistuse number: 04GDB9950

Isiku ID number: 0508953150038

Varjunimed:

Aadress: Trebinjskih Brigade, Trebinje

| 34. | SPAJIC, Ratomir
  Sünniaeg ja -koht: 8.4.1957, Konjic
  Krsto poeg
  Passi nr: 3667966
  Isikutunnistuse number: 04DYA7675
  Isiku ID number: 0804957172662
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

34.

SPAJIC, Ratomir

Sünniaeg ja -koht: 8.4.1957, Konjic

Krsto poeg

Passi nr: 3667966

Isikutunnistuse number: 04DYA7675

Isiku ID number: 0804957172662

Varjunimed:

Aadress:

| 35. | VRACAR, Milenko
  ...... poeg
  Sünniaeg ja -koht: 15.5.1956, Nisavici, Prijedor, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik
  Passi nr: Kehtiva passi nr 3865548, välja antud 29.8.2002 Banja Lukas. Kehtiv kuni 29.8.2007. Kehtetute passide numbrid 0280280, välja antud 4.12.1999 Banja Lukas (kehtiv kuni 4.12.2004) ja 0062130, välja antud 16.9.1998 Banja Lukas
  Isikutunnistuse number: 03GCE6934
  Isiku ID number: 1505956160012
  Varjunimed:
  Aadress: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegoviina. |
| --- | --- |

35.

VRACAR, Milenko

...... poeg

Sünniaeg ja -koht: 15.5.1956, Nisavici, Prijedor, Bosnia ja Hertsegoviina, Jugoslaavia Sotsialistlik Liitvabariik

Passi nr: Kehtiva passi nr 3865548, välja antud 29.8.2002 Banja Lukas. Kehtiv kuni 29.8.2007. Kehtetute passide numbrid 0280280, välja antud 4.12.1999 Banja Lukas (kehtiv kuni 4.12.2004) ja 0062130, välja antud 16.9.1998 Banja Lukas

Isikutunnistuse number: 03GCE6934

Isiku ID number: 1505956160012

Varjunimed:

Aadress: 14 Save Ljuboje, Banja Luka, Bosnia ja Hertsegoviina.

| 36. | ZOGOVIC, Milan
  Jovani poeg
  Sünniaeg ja -koht: 7.10.1939, Dobrusa
  Passi nr:
  Isikutunnistuse number:
  Isiku ID number:
  Varjunimed:
  Aadress: |
| --- | --- |

36.

ZOGOVIC, Milan

Jovani poeg

Sünniaeg ja -koht: 7.10.1939, Dobrusa

Passi nr:

Isikutunnistuse number:

Isiku ID number:

Varjunimed:

Aadress:

---

Parandused

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/57

---

Komisjoni määruse (EÜ) nr 103/2005, 21. jaanuar 2005, millega avatakse alaline pakkumiskutse Kreeka sekkumisameti valduses oleva koorimata riisi edasimüümiseks siseturul, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 20, 22. jaanuar 2005
  )

Leheküljel 5, artikli 2 kolmanda lõike lõpus:

asendatakse:

“Telefon (30-10) 212 47 87 ja 212 47 89

Faks (30-10) 862 93 73.”,

järgmisega:

“Telefon +30(210) 212 48 46 ja +30(210) 212 47 88

Faks +30(210) 212 47 91.”

---

| 2.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 29/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 29/57

---

Komisjoni määruse (EÜ) nr 165/2005, 31. jaanuar 2005, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. veebruarist, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 28, 1. veebruar 2005
  )

Leheküljel 16, I lisas CN-kood 1001 10 00, kirjeldus “madala kvaliteediga” veerus “Imporditollimaks EUR/t”:

asendatakse:

“6,58”

järgmisega:

“6,08”.

---