# Euroopa Liidu L 33/5. v

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 33 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide5. veebruar 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 33

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide5. veebruar 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 202/2005, 18. jaanuar 2005, millega muudetakse määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri ning esimese astme kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 203/2005, 4. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 204/2005, 4. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi jaanuaris 2005, mis on esitatud 80–300 kilogrammiste elusveiste kohta määrusega (EÜ) nr 1204/2004 ette nähtud tariifikvootide raames | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 205/2005, 4. veebruar 2005, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa seoses teatavate nimede kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (Valdemone – [KPN], Queso Ibores – [KPN], Pera de Jumilla – [KPN], Aceite de Terra Alta või Oli de Terra Alta – [KPN], Sierra de Cádiz – [KPN], Requeijão Serra da Estrela – [KPN], Zafferano dell’Aquila – [KPN], Zafferano di San Gimignano – [KPN], Mantecadas de Astorga – [KGT] ja Pan de Cea – [KGT]) | 6 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 206/2005, 4. veebruar 2005, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes | 8 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

*

Nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 202/2005, 18. jaanuar 2005, millega muudetakse määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri ning esimese astme kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 203/2005, 4. veebruar 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 204/2005, 4. veebruar 2005, millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi jaanuaris 2005, mis on esitatud 80–300 kilogrammiste elusveiste kohta määrusega (EÜ) nr 1204/2004 ette nähtud tariifikvootide raames

5

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 205/2005, 4. veebruar 2005, millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa seoses teatavate nimede kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (Valdemone – [KPN], Queso Ibores – [KPN], Pera de Jumilla – [KPN], Aceite de Terra Alta või Oli de Terra Alta – [KPN], Sierra de Cádiz – [KPN], Requeijão Serra da Estrela – [KPN], Zafferano dell’Aquila – [KPN], Zafferano di San Gimignano – [KPN], Mantecadas de Astorga – [KGT] ja Pan de Cea – [KGT])

6

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 206/2005, 4. veebruar 2005, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes

8

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/102/EÜ:Komisjoni otsus, 26. jaanuar 2005, millega muudetakse otsuseid 2001/881/EÜ ja 2002/459/EÜ piiripunktide loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 126 all)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/103/EÜ:Komisjoni otsus, 31. jaanuar 2005, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism aastateks 2003–2009
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 134 all) | 65 |
| | * | 2005/104/EÜ:Komisjoni otsus, 3. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2002/300/EÜ, millega kehtestatakse Bonamia ostreae ja/või Marteilia refringens’i osas heakskiidetud tsoonid
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 217 all)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/105/EÜ:Komisjoni otsus, 3. veebruar 2005, millega lubatakse Rootsil kasutada veisekarja statistiliste vaatluste asemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises sätestatud süsteemi
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 194 all)

   (
  1
  ) | 74 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

*

2005/102/EÜ:Komisjoni otsus, 26. jaanuar 2005, millega muudetakse otsuseid 2001/881/EÜ ja 2002/459/EÜ piiripunktide loetelu osas
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 126 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 126 all)

1

30

*

2005/103/EÜ:Komisjoni otsus, 31. jaanuar 2005, millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism aastateks 2003–2009
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 134 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 134 all)

65

*

2005/104/EÜ:Komisjoni otsus, 3. veebruar 2005, millega muudetakse otsust 2002/300/EÜ, millega kehtestatakse Bonamia ostreae ja/või Marteilia refringens’i osas heakskiidetud tsoonid
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 217 all)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 217 all)

1

71

*

2005/105/EÜ:Komisjoni otsus, 3. veebruar 2005, millega lubatakse Rootsil kasutada veisekarja statistiliste vaatluste asemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises sätestatud süsteemi
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 194 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 194 all)

1

74

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Otsuse nr 197, 23. märts 2004, üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5, parandus (ELT L 343, 19.11.2004) | 75 |

Parandused

*

Otsuse nr 197, 23. märts 2004, üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5, parandus (ELT L 343, 19.11.2004)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ, EURATOM) nr 202/2005,

18. jaanuar 2005,

millega muudetakse määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom komisjoni presidendi ja liikmete, Euroopa Kohtu presidendi, kohtunike, kohtujuristide ja kohtusekretäri ning esimese astme kohtu presidendi, liikmete ja kohtusekretäri rahaliste tasude kindlaksmääramise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 210,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 123,

võttes arvesse nõukogu 2. novembri 2004. aasta otsust 2004/752/EÜ, Euratom, millega asutatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohus, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega 2004/752/EÜ, Euratom moodustas nõukogu Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu juurde kohtukolleegiumi, mille ülesandeks on avalikku teenistust puudutavate vaidluste lahendamine ning mida nimetatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtuks. |
| --- | --- |

(1)

Otsusega 2004/752/EÜ, Euratom moodustas nõukogu Euroopa Ühenduste esimese astme kohtu juurde kohtukolleegiumi, mille ülesandeks on avalikku teenistust puudutavate vaidluste lahendamine ning mida nimetatakse Euroopa Liidu avaliku teenistuse kohtuks.

| (2) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 225a kuuendas lõigus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 140b kuuendas lõigus nähakse ette, et kohtukolleegiumide suhtes kohaldatakse nimetatud lepingute Euroopa Kohust käsitlevaid sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 225a kuuendas lõigus ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 140b kuuendas lõigus nähakse ette, et kohtukolleegiumide suhtes kohaldatakse nimetatud lepingute Euroopa Kohust käsitlevaid sätteid.

| (3) | Tuleks kindlaks määrata kõnealuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri palgad, pensionid ja hüvitised. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks kindlaks määrata kõnealuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri palgad, pensionid ja hüvitised.

| (4) | Seetõttu tuleks muuta nõukogu määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, (2) |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks muuta nõukogu määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom, (2)

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust nr 422/67/EMÜ, nr 5/67/Euratom muudetakse järgmiselt.

| 1) | Pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 21c

  1.   Käesoleva määruse Euroopa Kohtu presidenti, liikmeid ja kohtusekretäri ning esimese astme kohtu presidenti, liikmeid ja kohtusekretäri puudutavaid sätteid kohaldatakse avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri suhtes, kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti.
  2.   Avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri igakuine põhipalk on võrdne summaga, mis saadakse järgmiste protsentide kohaldamisel Euroopa ühenduste ametniku 16. astme kolmanda järgu igakuise põhipalga suhtes (A*16, kolmas järk kuni 30. aprillini 2006):








  — | : | esimees | : | 104 %, |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | liikmed | : | 100 %, |
| — | : | kohtusekretär | : | 90 %. |

2)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 21c

1.   Käesoleva määruse Euroopa Kohtu presidenti, liikmeid ja kohtusekretäri ning esimese astme kohtu presidenti, liikmeid ja kohtusekretäri puudutavaid sätteid kohaldatakse avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri suhtes, kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti.

2.   Avaliku teenistuse kohtu esimehe, liikmete ja kohtusekretäri igakuine põhipalk on võrdne summaga, mis saadakse järgmiste protsentide kohaldamisel Euroopa ühenduste ametniku 16. astme kolmanda järgu igakuise põhipalga suhtes (A*16, kolmas järk kuni 30. aprillini 2006):

—

:

esimees

:

104 %,

—

:

liikmed

:

100 %,

—

:

kohtusekretär

:

90 %.

3.   Artikli 4 lõikes 3 sätestatud igakuine esindustasu on:

| — | : | esimees | : | 554 eurot, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | liikmed | : | 500 eurot, |
| — | : | kohtusekretär | : | 400 eurot. |

—

:

esimees

:

554 eurot,

—

:

liikmed

:

500 eurot,

—

:

kohtusekretär

:

400 eurot.

Avaliku teenistuse kohtu esimehele ning kolme kohtunikuga kodade esimeestele makstakse ametiaja jooksul lisaks tasu eriülesannete täitmise eest 500 eurot kuus.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. jaanuar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

(1)  ELT L 333, 9.11.2004, lk 7.

1

(2)  EÜT 187, 8.8.1967, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ, Euratom) nr 1292/2004 (ELT L 243, 15.7.2004, lk 23).

2

---

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 203/2005,

4. veebruar 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 4. veebruari 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 109,0 |
| 204 | 73,4 |
| 212 | 157,6 |
| 248 | 82,5 |
| 624 | 81,4 |
| 999 | 100,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 176,0 |
| 204 | 87,7 |
| 999 | 131,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 65,9 |
| 999 | 65,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 185,8 |
| 204 | 183,1 |
| 999 | 184,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,6 |
| 204 | 48,2 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 38,4 |
| 421 | 23,4 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 68,4 |
| 999 | 44,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 76,5 |
| 204 | 71,1 |
| 624 | 72,5 |
| 999 | 73,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,7 |
| 204 | 85,3 |
| 400 | 77,7 |
| 464 | 131,4 |
| 624 | 70,7 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 77,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,5 |
| 999 | 54,5 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 118,0 |
| 404 | 65,2 |
| 720 | 47,9 |
| 999 | 83,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,0 |
| 400 | 93,0 |
| 528 | 59,8 |
| 720 | 41,5 |
| 999 | 72,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

109,0

204

73,4

212

157,6

248

82,5

624

81,4

999

100,8

0707 00 05

052

176,0

204

87,7

999

131,9

0709 10 00

220

65,9

999

65,9

0709 90 70

052

185,8

204

183,1

999

184,5

0805 10 20

052

44,6

204

48,2

212

50,3

220

38,4

421

23,4

448

35,9

624

68,4

999

44,2

0805 20 10

052

76,5

204

71,1

624

72,5

999

73,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,7

204

85,3

400

77,7

464

131,4

624

70,7

662

36,0

999

77,1

0805 50 10

052

54,5

999

54,5

0808 10 80

052

104,3

400

118,0

404

65,2

720

47,9

999

83,9

0808 20 50

388

94,0

400

93,0

528

59,8

720

41,5

999

72,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 204/2005,

4. veebruar 2005,

millega määratakse kindlaks, kui suures ulatuses saab rahuldada impordiõiguste taotlusi jaanuaris 2005, mis on esitatud 80–300 kilogrammiste elusveiste kohta määrusega (EÜ) nr 1204/2004 ette nähtud tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1254/1999, milles on sätestatud teatavatest kolmandatest riikidest pärit 80–300 kilogrammiste elusveiste tariifikvootide rakenduseeskirjad, (1)

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1204/2004, millega avatakse ja sätestatakse Bulgaariast ja Rumeeniast pärit 80–300 kilogrammiste elusveiste tariifikvoodi korraldus (1. juulist 2004 kuni 30. juunini 2005), (2) eriti artikli 1 lõiget 4 ja selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1204/2004 artikli 1 lõike 3 punktis b on kinnitatud Bulgaariast ja Rumeeniast pärit 80–300 kilogrammiste veiste arv, mida võib eritingimustel importida ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2005. Kogused, millele taotleti impordilisentse, on sellised, et taotlused saab täies ulatuses rahuldada. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1204/2004 artikli 1 lõike 3 punktis b on kinnitatud Bulgaariast ja Rumeeniast pärit 80–300 kilogrammiste veiste arv, mida võib eritingimustel importida ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 31. märtsini 2005. Kogused, millele taotleti impordilisentse, on sellised, et taotlused saab täies ulatuses rahuldada.

| (2) | Kogused, mille kohta impordilitsentse saab taotleda alates 1. aprillist 2005, tuleb kehtestada koguhulga 153 000 pead piires, vastavalt (EÜ) nr 1204/2004 artikli 1 lõikele 4. |
| --- | --- |

(2)

Kogused, mille kohta impordilitsentse saab taotleda alates 1. aprillist 2005, tuleb kehtestada koguhulga 153 000 pead piires, vastavalt (EÜ) nr 1204/2004 artikli 1 lõikele 4.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga impordilitsentside taotlus, mis on esitatud jaanuaris 2005 vastavalt määruse (EÜ) nr 1204/2004 artikli 3 lõike 3 teise lõigu kolmanda taande sätetele, rahuldatakse täies ulatuses.

2.   Määruse (EÜ) nr 1204/2004 artikli 1 lõike 3 punktis c osutatud kogus nimetatud perioodiks on 66 495 pead.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 5. veebruaril 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. veebruar 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 160, 26.6.1999, lk 21. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1782/2003 (ELT L 270, 21.10.2003, lk 1).

1

(2)  ELT L 230, 30.6.2004, lk 32.

2

---

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 205/2005,

4. veebruar 2005,

millega täiendatakse määruse (EÜ) nr 2400/96 lisa seoses teatavate nimede kandmisega kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse (Valdemone – [KPN], Queso Ibores – [KPN], Pera de Jumilla – [KPN], Aceite de Terra Alta või Oli de Terra Alta – [KPN], Sierra de Cádiz – [KPN], Requeijão Serra da Estrela – [KPN], Zafferano dell’Aquila – [KPN], Zafferano di San Gimignano – [KPN], Mantecadas de Astorga – [KGT] ja Pan de Cea – [KGT])

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3 ja lõike 4 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Itaalia taotlus kolme nimetuse “Valdemone”, “Zafferano dell’Aquila” ja “Zafferano di San Gimignano”, Hispaania taotlus kuue nimetuse “Queso Ibores”, “Pera de Jumilla”, “Aceite de Terra Alta” või “Oli de Terra Altav”, “Sierra de Cádiz”, “Mantecadas de Astorga” ja “Pan de Cea” ning Portugali taotlus nimetuse “Requeijão Serra da Estrela” registreerimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 6 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Itaalia taotlus kolme nimetuse “Valdemone”, “Zafferano dell’Aquila” ja “Zafferano di San Gimignano”, Hispaania taotlus kuue nimetuse “Queso Ibores”, “Pera de Jumilla”, “Aceite de Terra Alta” või “Oli de Terra Altav”, “Sierra de Cádiz”, “Mantecadas de Astorga” ja “Pan de Cea” ning Portugali taotlus nimetuse “Requeijão Serra da Estrela” registreerimiseks.

| (2) | Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb asjaomased nimetused lisada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EMÜ) nr 2081/92 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb asjaomased nimetused lisada kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 2400/96 (3) lisa täiendatakse käesoleva määruse lisas esitatud nimetustega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1215/2004 (ELT L 232, 1.7.2004, lk 1).

1

(2)  ELT C 58, 6.3.2004, lk 10 (Valdemone).

2

ELT C 58, 6.3.2004, lk 14 (Queso Ibores).

ELT C 58, 6.3.2004, lk 17 (Pera de Jumilla).

ELT C 61, 10.3.2004, lk 22 (Aceite de Terra Alta või Oli de Terra Alta).

ELT C 88, 8.4.2004, lk 6 (Sierra de Cįdiz).

ELT C 88, 8.4.2004, lk 10 (Requeijćo Serra da Estrela).

ELT C 93, 17.4.2004, lk 23 (Zafferano dell’Aquila).

ELT C 93, 17.4.2004, lk 27 (Zafferano di San Gimignano).

ELT C 98, 23.4.2004, lk 24 (Mantecadas de Astorga).

ELT C 98, 23.4.2004, lk 29 (Pan de Cea).

(3)  EÜT L 327, 18.12.1996, lk 11. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1898/2004 (ELT L 328, 30.10.2004, lk 66).

3

---

LISA

ASUTAMISLEPINGU I LISAS LOETLETUD JA INIMTOIDUKS ETTENÄHTUD TOOTED

Õlid ja rasvad (või, margariin, õlid jne)

ITAALIA

Valdemone (KPN)

HISPAANIA

Aceite de Terra Alta või Oli de Terra Alta (KPN)

Sierra de Cádiz (KPN)

Juustud

HISPAANIA

Queso Ibores (KPN)

Puuviljad

HISPAANIA

Pera de Jumilla (KPN)

Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted, v.a, või jne)

PORTUGAL

Requeijão Serra da Estrela (KPN)

Muud I lisa tooted – vürtsid

ITAALIA

Zafferano dell’Aquila (KPN)

Zafferano di San Gimignano (KPN)

MÄÄRUSE (EMÜ) NR 2081/92 I LISAS OSUTATUD TOIDUAINED

Leiva-, saia-, pagari- ja kondiitritooted

HISPAANIA

Pan de Cea (KGT)

Mantecadas de Astorga (KGT)

---

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 206/2005,

4. veebruar 2005,

millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3285/94 impordi ühiste eeskirjade ja määruse (EÜ) nr 518/94, kehtetuks tunnistamise kohta, (1) viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2474/2000, (2) eriti selle artiklit 16,

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta ja määruste (EMÜ) nr 1765/82, 1766/82 ja 3420/83 kehtetuks tunnistamise kohta, (3) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 427/2003, (4) eriti selle artiklit 15,

pärast konsulteerimist vastavalt määruste (EÜ) nr 3285/94 ja (EÜ) nr 519/94 artikli 4 alusel loodud nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   TÖÖ KÄIK

| (1) | veebruaril 2004 teatasid Iirimaa ja Ühendkuningriik komisjonile, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe impordi suundumused näitavad, et on vaja kehtestada kaitsemeetmed, mis on ette nähtud määrustega (EÜ) nr 3285/94 ja 519/94; nad esitasid teabe, mis sisaldas määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 10 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 8 alusel kindlaksmääratud olemasolevat tõendusmaterjali, ja taotlesid komisjonilt nimetatud aktidega ette nähtud kaitsemeetmete kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

veebruaril 2004 teatasid Iirimaa ja Ühendkuningriik komisjonile, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe impordi suundumused näitavad, et on vaja kehtestada kaitsemeetmed, mis on ette nähtud määrustega (EÜ) nr 3285/94 ja 519/94; nad esitasid teabe, mis sisaldas määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 10 ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 8 alusel kindlaksmääratud olemasolevat tõendusmaterjali, ja taotlesid komisjonilt nimetatud aktidega ette nähtud kaitsemeetmete kehtestamist.

| (2) | Iirimaa ja Ühendkuningriik esitasid tõendid, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe import Euroopa Ühendusse kasvab kiiresti nii absoluutarvudes kui ka võrreldes ühenduse tootmise ja tarbimisega. |
| --- | --- |

(2)

Iirimaa ja Ühendkuningriik esitasid tõendid, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe import Euroopa Ühendusse kasvab kiiresti nii absoluutarvudes kui ka võrreldes ühenduse tootmise ja tarbimisega.

| (3) | Nad väitsid, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe impordi mahu kasvul on muude tagajärgede hulgas negatiivne mõju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete hindadele ühenduses ning ühenduse tootjate turuosale, mille tulemuseks on kahju tekitamine ühenduse tootjatele. |
| --- | --- |

(3)

Nad väitsid, et tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhe impordi mahu kasvul on muude tagajärgede hulgas negatiivne mõju samasuguste või otseselt konkureerivate toodete hindadele ühenduses ning ühenduse tootjate turuosale, mille tulemuseks on kahju tekitamine ühenduse tootjatele.

| (4) | Võttes aluseks ühenduse tootjatelt saadud informatsiooni väitsid Iirimaa ja Ühendkuningriik ka, et igasugune viivitus Euroopa Ühenduse poolt kaitsemeetmete võtmisel põhjustaks kahju, mida oleks raske korvata, ja seepärast peaks meetmed võtma viivitamata. |
| --- | --- |

(4)

Võttes aluseks ühenduse tootjatelt saadud informatsiooni väitsid Iirimaa ja Ühendkuningriik ka, et igasugune viivitus Euroopa Ühenduse poolt kaitsemeetmete võtmisel põhjustaks kahju, mida oleks raske korvata, ja seepärast peaks meetmed võtma viivitamata.

| (5) | Komisjon informeeris olukorrast kõiki liikmesriike ja konsulteeris nendega kõnealust ühenduse toodet puudutavate imporditingimuste, -suundumuste ja märgatavat kahju näitavate tõendite ning majanduse ja kaubanduse olukorra erinevate aspektide suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon informeeris olukorrast kõiki liikmesriike ja konsulteeris nendega kõnealust ühenduse toodet puudutavate imporditingimuste, -suundumuste ja märgatavat kahju näitavate tõendite ning majanduse ja kaubanduse olukorra erinevate aspektide suhtes.

| (6) | 6. märtsil 2004 algatas komisjon uurimise ühenduse samasuguse toote või otseselt konkureeriva toote tootjatele märgatava kahju tekitamise või selle ohu suhtes imporditava toote poolt, mis on määratletud tehistingimustes kasvatatud fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud väärislõhena (“vaatlusalune toode”), (5) nagu on selgitatud allpool. Uurimisperiood (UP) on aasta 2003, ning uurimisel vaatluse all olev periood on alates 2000. aasta algusest kuni 2003. aasta lõpuni. |
| --- | --- |

(6)

6. märtsil 2004 algatas komisjon uurimise ühenduse samasuguse toote või otseselt konkureeriva toote tootjatele märgatava kahju tekitamise või selle ohu suhtes imporditava toote poolt, mis on määratletud tehistingimustes kasvatatud fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud väärislõhena (“vaatlusalune toode”), (5) nagu on selgitatud allpool. Uurimisperiood (UP) on aasta 2003, ning uurimisel vaatluse all olev periood on alates 2000. aasta algusest kuni 2003. aasta lõpuni.

| (7) | Komisjon teavitas uurimisest ametlikult teadaolevalt asjaomaseid eksportivaid tootjaid ja importijaid ning neid esindavaid ühinguid, eksportivate riikide esindajaid ja ühenduse tootjaid. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele nendele osapooltele, ühenduse lõhekasvatajaid esindavatele ühinguid ning kõikidele, kes teatasid endast algatamisteates sätestatud aja jooksul. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 6 andis komisjon otseselt asjassepuutuvatele isikutele võimaluse teatada oma seisukohad kirjalikult ning taotleda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon teavitas uurimisest ametlikult teadaolevalt asjaomaseid eksportivaid tootjaid ja importijaid ning neid esindavaid ühinguid, eksportivate riikide esindajaid ja ühenduse tootjaid. Komisjon saatis küsimustikud kõikidele nendele osapooltele, ühenduse lõhekasvatajaid esindavatele ühinguid ning kõikidele, kes teatasid endast algatamisteates sätestatud aja jooksul. Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 519/94 artiklile 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artiklile 6 andis komisjon otseselt asjassepuutuvatele isikutele võimaluse teatada oma seisukohad kirjalikult ning taotleda ärakuulamist.

| (8) | 13. augustil 2004 kehtestas komisjon ajutised kaitsemeetmed. Need suunati nõukogule vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 15 lõikele 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 16 lõikele 7 ning need aegusid 6. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(8)

13. augustil 2004 kehtestas komisjon ajutised kaitsemeetmed. Need suunati nõukogule vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 15 lõikele 5 ja nõukogu määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 16 lõikele 7 ning need aegusid 6. detsembril 2004.

| (9) | Pärast ajutiste meetmete avaldamist jätkas komisjon uurimist eesmärgiga jõuda lõplike järeldusteni. Mõningad valitsused, eksportivad tootjad ja neid esindavad ühingud, ühenduse tootjad, tarnijad, töötlejad ja importijad ning neid esindavad ühingud esitasid oma märkused kirjalikult. Nende esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi vaagiti ja võeti arvesse lõplike järelduste tegemisel. Kogu lõpliku otsuse tegemiseks vajalikuks peetav informatsioon koguti kokku ja seda kontrolliti. Kaheksa ühenduse tootja juures viidi läbi kontrollkäigud. |
| --- | --- |

(9)

Pärast ajutiste meetmete avaldamist jätkas komisjon uurimist eesmärgiga jõuda lõplike järeldusteni. Mõningad valitsused, eksportivad tootjad ja neid esindavad ühingud, ühenduse tootjad, tarnijad, töötlejad ja importijad ning neid esindavad ühingud esitasid oma märkused kirjalikult. Nende esitatud suulisi ja kirjalikke märkusi vaagiti ja võeti arvesse lõplike järelduste tegemisel. Kogu lõpliku otsuse tegemiseks vajalikuks peetav informatsioon koguti kokku ja seda kontrolliti. Kaheksa ühenduse tootja juures viidi läbi kontrollkäigud.

| (10) | Kõiki koostööd tegevaid osapooli informeeriti põhilistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati lõplike kaitsemeetmete kehtestamist, ja kavandatavate meetmete vormist. Neile anti võimalus esitada märkusi, mida kaaluti, ning võeti seal, kus seda peeti kohaseks, arvesse lõplike järelduste tegemisel. |
| --- | --- |

(10)

Kõiki koostööd tegevaid osapooli informeeriti põhilistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel kavandati lõplike kaitsemeetmete kehtestamist, ja kavandatavate meetmete vormist. Neile anti võimalus esitada märkusi, mida kaaluti, ning võeti seal, kus seda peeti kohaseks, arvesse lõplike järelduste tegemisel.

2.   KOOSTÖÖD TEGEVATE OSAPOOLTE NIMEKIRI

| | |
| --- | --- |

3.   VAATLUSALUNE TOODE

| (11) | Toode, mille suhtes komisjoni teavitati, et impordisuundumused näivad nõudvat kaitsemeetmete kehtestamist, on tehistingimustes kasvatatud fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud Atlandi väärislõhe. |
| --- | --- |

(11)

Toode, mille suhtes komisjoni teavitati, et impordisuundumused näivad nõudvat kaitsemeetmete kehtestamist, on tehistingimustes kasvatatud fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud Atlandi väärislõhe.

| (12) | Samas jõuti järeldusele, et vaatlusalune toode peaks siiski hõlmama igasugust tehistingimustes kasvatatud lõhet. Kui piirduda vaatlusaluse toote puhul tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhega, oleks vaatlusalune toode liiga kitsalt määratletud. Lõhe erinevate liikide füüsiliste tunnuste (suurus, kuju, maitse jne), tootmisprotsessi ja lõhe liikide asendatavuse põhjal tarbija seisukohast peetakse kõiki tehistingimustes kasvatatud lõhesid üheks ja samaks tooteks. Samamoodi, kuigi tehistingimustes kasvatatud lõhet müüakse erinevate toodetena (roogitud terve kala, roogitud ja ilma peata terve kala, filee), on nendel erinevatel toodetel sama lõppotstarve ja neid saab kergesti üksteisega asendada. |
| --- | --- |

(12)

Samas jõuti järeldusele, et vaatlusalune toode peaks siiski hõlmama igasugust tehistingimustes kasvatatud lõhet. Kui piirduda vaatlusaluse toote puhul tehistingimustes kasvatatud Atlandi väärislõhega, oleks vaatlusalune toode liiga kitsalt määratletud. Lõhe erinevate liikide füüsiliste tunnuste (suurus, kuju, maitse jne), tootmisprotsessi ja lõhe liikide asendatavuse põhjal tarbija seisukohast peetakse kõiki tehistingimustes kasvatatud lõhesid üheks ja samaks tooteks. Samamoodi, kuigi tehistingimustes kasvatatud lõhet müüakse erinevate toodetena (roogitud terve kala, roogitud ja ilma peata terve kala, filee), on nendel erinevatel toodetel sama lõppotstarve ja neid saab kergesti üksteisega asendada.

| (13) | Mõned osapooled väitsid, et külmutatud lõhe ja värske lõhe on erinevad tooted ning et külmutatud lõhet ei peaks käsitlema vaatlusaluse tootena. Üks osapool märkis, et tariifide osas on liigitus erinev ja väitis, et see on ette nähtud töötlejate ja suitsutajate jaoks, kes seda eelistavad, samas kui tarbijad eelistavad värsket lõhet. Teine osapool väitis, et külmutatud lõhe on suitsutamiseks ebasobiv toormaterjal. Samuti väideti, et töötlejatele vajalik infrastruktuur on värske ja külmutatud lõhe puhul erinev. Lisaks väideti, et värske ja külmutatud lõhe jaoks eksisteerivad täiesti eraldiseisvad turud, mida näitab korrelatsiooni puudumine värske ja külmutatud lõhe hindade vahel, kusjuures esitati konkreetseid näiteid jaemüüjate, töötlejate ja tarbijate profiilide kohta, kes nõudsid ühte valmistist, teist aga mitte. Üks osapool väitis, et külmutatud lõhe tavalised esitusviisid (nt terve kala, filee jne) erinesid värske lõhe omadest. |
| --- | --- |

(13)

Mõned osapooled väitsid, et külmutatud lõhe ja värske lõhe on erinevad tooted ning et külmutatud lõhet ei peaks käsitlema vaatlusaluse tootena. Üks osapool märkis, et tariifide osas on liigitus erinev ja väitis, et see on ette nähtud töötlejate ja suitsutajate jaoks, kes seda eelistavad, samas kui tarbijad eelistavad värsket lõhet. Teine osapool väitis, et külmutatud lõhe on suitsutamiseks ebasobiv toormaterjal. Samuti väideti, et töötlejatele vajalik infrastruktuur on värske ja külmutatud lõhe puhul erinev. Lisaks väideti, et värske ja külmutatud lõhe jaoks eksisteerivad täiesti eraldiseisvad turud, mida näitab korrelatsiooni puudumine värske ja külmutatud lõhe hindade vahel, kusjuures esitati konkreetseid näiteid jaemüüjate, töötlejate ja tarbijate profiilide kohta, kes nõudsid ühte valmistist, teist aga mitte. Üks osapool väitis, et külmutatud lõhe tavalised esitusviisid (nt terve kala, filee jne) erinesid värske lõhe omadest.

| (14) | Neid väiteid peeti siiski põhjendamatuteks. Erinevate tariifsete klassifikatsioonide olemasolu on üks kaalutav tegur teiste seas kuid see ei ole iseenesest otsustav. Töötlejad kasutavad nii värsket kui ka külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhet. Nii värsked kui ka külmutatud valmistised on tavaliselt jaemüügis ning tavaliselt müüakse neid samades müügikohtades (kuigi mõned müügikohad müüvad ainult värsket või ainult külmutatud lõhet), kuigi on tõendeid väikeste hinnaerinevuste kohta. Kumbki on saadaval erinevate toodetena ja tarbijatele otseselt kättesaadaval. Kuigi mõned tarbijad võivad eelistada osta toodet värskel/jahutatud kujul ja teised külmutatud kujul, ning mõningaid tooteid peetakse teistest kvaliteetsemateks, ei ole need eelistused ja arvamused olulise tähtsusega. Mõlemal valmistisel on sama lõppotstarve ja need konkureerivad samal turul. |
| --- | --- |

(14)

Neid väiteid peeti siiski põhjendamatuteks. Erinevate tariifsete klassifikatsioonide olemasolu on üks kaalutav tegur teiste seas kuid see ei ole iseenesest otsustav. Töötlejad kasutavad nii värsket kui ka külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhet. Nii värsked kui ka külmutatud valmistised on tavaliselt jaemüügis ning tavaliselt müüakse neid samades müügikohtades (kuigi mõned müügikohad müüvad ainult värsket või ainult külmutatud lõhet), kuigi on tõendeid väikeste hinnaerinevuste kohta. Kumbki on saadaval erinevate toodetena ja tarbijatele otseselt kättesaadaval. Kuigi mõned tarbijad võivad eelistada osta toodet värskel/jahutatud kujul ja teised külmutatud kujul, ning mõningaid tooteid peetakse teistest kvaliteetsemateks, ei ole need eelistused ja arvamused olulise tähtsusega. Mõlemal valmistisel on sama lõppotstarve ja need konkureerivad samal turul.

| (15) | Üks osapool väitis, et värske ja külmutatud lõhe nõudluse vahel puudub ristelastsus, viidates oma väite kinnitamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 930/2003 järeldustele. Tegelikult tunnistati kõnealuses määruses siiski hinnakonkurentsi olemasolu nende kahe toote vahel. |
| --- | --- |

(15)

Üks osapool väitis, et värske ja külmutatud lõhe nõudluse vahel puudub ristelastsus, viidates oma väite kinnitamiseks nõukogu määruse (EÜ) nr 930/2003 järeldustele. Tegelikult tunnistati kõnealuses määruses siiski hinnakonkurentsi olemasolu nende kahe toote vahel.

| (16) | Seetõttu tuli tagasi lükata väide, et külmutatud lõhe ja värske lõhe on erinevad tooted. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu tuli tagasi lükata väide, et külmutatud lõhe ja värske lõhe on erinevad tooted.

| (17) | Seepärast leitakse, et tehistingimustes kasvatatud (mitte looduslik) värske, jahutatud või külmutatud lõhe on ülalkirjeldatud erinevate valmististena üks ja sama toode. Toode on praegu klassifitseeritud CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla. |
| --- | --- |

(17)

Seepärast leitakse, et tehistingimustes kasvatatud (mitte looduslik) värske, jahutatud või külmutatud lõhe on ülalkirjeldatud erinevate valmististena üks ja sama toode. Toode on praegu klassifitseeritud CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla.

4.   SAMASUGUSED VÕI OTSESELT KONKUREERIVAD TOOTED

| (18) | Viidi läbi uurimine, et teha kindlaks, kas ühenduse tootjate toodetav toode – st tehistingimustes kasvatatud lõhe (edaspidi “samasugune toode”) on samasugune või otseselt konkureeriv vaatlusaluse imporditava tootega. |
| --- | --- |

(18)

Viidi läbi uurimine, et teha kindlaks, kas ühenduse tootjate toodetav toode – st tehistingimustes kasvatatud lõhe (edaspidi “samasugune toode”) on samasugune või otseselt konkureeriv vaatlusaluse imporditava tootega.

| (19) | Määratlemisel võeti eelkõige arvesse järgmisi uurimistulemusi.






  a) | Importtootel ja ühenduse tootel on HS-koodi tasemel sama rahvusvaheline (6-kohaline) tariifne klassifikatsioon. Lisaks on neil samad füüsilised omadused, näiteks maitse, suurus, kuju ja tekstuur. Kodumaist toodet turustatakse tihti kõrgkvaliteetse tootena ning seda müüakse jaekaubanduses sageli hinnalisandiga. “Samasugune” ei tähenda siiski, et tooted oleksid täiesti identsed ning väikesed erinevused kvaliteedis ei ole piisavad, et muuta kogu uurimistulemust, mille kohaselt import- ja kodumaised tooted on samasugused; |
| --- | --- | --- |

(19)

Määratlemisel võeti eelkõige arvesse järgmisi uurimistulemusi.

a)

Importtootel ja ühenduse tootel on HS-koodi tasemel sama rahvusvaheline (6-kohaline) tariifne klassifikatsioon. Lisaks on neil samad füüsilised omadused, näiteks maitse, suurus, kuju ja tekstuur. Kodumaist toodet turustatakse tihti kõrgkvaliteetse tootena ning seda müüakse jaekaubanduses sageli hinnalisandiga. “Samasugune” ei tähenda siiski, et tooted oleksid täiesti identsed ning väikesed erinevused kvaliteedis ei ole piisavad, et muuta kogu uurimistulemust, mille kohaselt import- ja kodumaised tooted on samasugused;

| b) | import- ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või samade müügikanalite kaudu, hinnainfo oli ostjatele hästi kättesaadav ning vaatlusalune toode ja ühenduse tootjate toode konkureerisid omavahel peamiselt hinna osas; |
| --- | --- |

b)

import- ja ühenduse toodet müüdi sarnaste või samade müügikanalite kaudu, hinnainfo oli ostjatele hästi kättesaadav ning vaatlusalune toode ja ühenduse tootjate toode konkureerisid omavahel peamiselt hinna osas;

| c) | nii importtootel kui ka ühenduse tootel on sama või sarnane lõppotstarve, seega olid need alternatiiv- või asendustooted ning omavahel kergesti asendatavad; |
| --- | --- |

c)

nii importtootel kui ka ühenduse tootel on sama või sarnane lõppotstarve, seega olid need alternatiiv- või asendustooted ning omavahel kergesti asendatavad;

| d) | tarbijad käsitasid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet alternatiividena konkreetse vajaduse või nõudluse rahuldamiseks ning seetõttu oli mõnede eksportijate ja importijate tuvastatud erinevuste puhul tegemist üksnes väikeste erinevustega. |
| --- | --- |

d)

tarbijad käsitasid nii importtoodet kui ka ühenduse toodet alternatiividena konkreetse vajaduse või nõudluse rahuldamiseks ning seetõttu oli mõnede eksportijate ja importijate tuvastatud erinevuste puhul tegemist üksnes väikeste erinevustega.

| (20) | Seepärast on jõutud järeldusele, et importtoode ja ühenduse toode on “samasugused või otseselt konkureerivad tooted”. |
| --- | --- |

(20)

Seepärast on jõutud järeldusele, et importtoode ja ühenduse toode on “samasugused või otseselt konkureerivad tooted”.

5.   IMPORT

5.1.   Impordi kasv

5.1.1.   Sissejuhatus

| (21) | Uurimises kasutati andmeid aastate 2000-2003 kohta, keskendudes impordile viimasel ajal, mille kohta on kättesaadavad usaldusväärsed andmed, et teha kindlaks, kas vaatlusalust toodet imporditakse ühendusse niisuguses absoluutselt või ühenduse toodanguga võrreldes suhteliselt palju suurenenud koguses ja/või sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada märgatavat kahju ühenduse tootjatele. Üks osapool väitis, et impordi kasvu põhjuseks oli asjaolu, et impordiandmed hõlmasid ka andmeid loodusliku lõhe impordi kohta. Siiski selgus uurimisest, et kuigi Eurostati andmetes ei eristata looduslikku ja tehistingimustes kasvatatud lõhet, näitab olemasolev teave (Ameerika Ühendriikide ja Kanada ekspordistatistika), et loodusliku lõhe import ühendusse on tegelikult 2001. aastast saadik vähenenud. Seega ei põhjustanud impordi kaasamine Eurostati andmetesse kõnealustes andmetes täheldatud impordi kasvu. Üks osapool väitis samuti, et 2000. aasta ei ole analüüsi tegemiseks sobiv baasaasta, kuna lõhe hinnad olid sellel aastal ebatavaliselt kõrged. Analüüs keskendus aga viimase perioodi peamistele arengutele ning 1999. või 2001. aasta võtmine baasaastaks ei muudaks analüüsi tulemust. |
| --- | --- |

(21)

Uurimises kasutati andmeid aastate 2000-2003 kohta, keskendudes impordile viimasel ajal, mille kohta on kättesaadavad usaldusväärsed andmed, et teha kindlaks, kas vaatlusalust toodet imporditakse ühendusse niisuguses absoluutselt või ühenduse toodanguga võrreldes suhteliselt palju suurenenud koguses ja/või sellistel tingimustel, et see põhjustab või ähvardab põhjustada märgatavat kahju ühenduse tootjatele. Üks osapool väitis, et impordi kasvu põhjuseks oli asjaolu, et impordiandmed hõlmasid ka andmeid loodusliku lõhe impordi kohta. Siiski selgus uurimisest, et kuigi Eurostati andmetes ei eristata looduslikku ja tehistingimustes kasvatatud lõhet, näitab olemasolev teave (Ameerika Ühendriikide ja Kanada ekspordistatistika), et loodusliku lõhe import ühendusse on tegelikult 2001. aastast saadik vähenenud. Seega ei põhjustanud impordi kaasamine Eurostati andmetesse kõnealustes andmetes täheldatud impordi kasvu. Üks osapool väitis samuti, et 2000. aasta ei ole analüüsi tegemiseks sobiv baasaasta, kuna lõhe hinnad olid sellel aastal ebatavaliselt kõrged. Analüüs keskendus aga viimase perioodi peamistele arengutele ning 1999. või 2001. aasta võtmine baasaastaks ei muudaks analüüsi tulemust.

| (22) | Allpool toodud lõplikud uurimistulemused põhinevad seetõttu aastate 2000-2003 andmetel. |
| --- | --- |

(22)

Allpool toodud lõplikud uurimistulemused põhinevad seetõttu aastate 2000-2003 andmetel.

5.1.2.   Impordi maht

| (23) | Import kasvas 372 789 tonnilt 2000. aastal 455 948 tonnini 2003. aastal – impordi kasv 22 %. Aastatel 2002 kuni 2003 kasvas import 15 %. |
| --- | --- |

(23)

Import kasvas 372 789 tonnilt 2000. aastal 455 948 tonnini 2003. aastal – impordi kasv 22 %. Aastatel 2002 kuni 2003 kasvas import 15 %.

| (24) | Ühenduse toodangu suhtes vähenes import 254 protsendilt 2000. aastal 235 protsendini 2001. aastal, kuid tõusis pärast seda 2003. aastal jälle 239 protsendini. Kuigi see väljendab 2000. aastaga võrreldes vähenemist, tuleb märkida, et pärast 2001. aastal toimunud langust on import sellest saadik igal aastal tootmisega kooskõlas kasvanud. Kuigi peab meenutama, et 2003. aastal toimus impordi absoluutne kasv 15 % võrra, seega märksa kõrgem kasv kui varasematel aastatel. |
| --- | --- |

(24)

Ühenduse toodangu suhtes vähenes import 254 protsendilt 2000. aastal 235 protsendini 2001. aastal, kuid tõusis pärast seda 2003. aastal jälle 239 protsendini. Kuigi see väljendab 2000. aastaga võrreldes vähenemist, tuleb märkida, et pärast 2001. aastal toimunud langust on import sellest saadik igal aastal tootmisega kooskõlas kasvanud. Kuigi peab meenutama, et 2003. aastal toimus impordi absoluutne kasv 15 % võrra, seega märksa kõrgem kasv kui varasematel aastatel.

| (25) | 2002. ja 2003. aasta kvartaalsed näitajad näitavad, et kvartalite lõikes oli import 2003. aastal suurem kui 2002. aasta samas kvartalis, ning et kõige suurem kasv (kuni 20,8 %) esines 2003. aasta teises poolel. | 2002 I kv | 2002 II kv | 2002 III kv | 2002 IV kv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (t) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |
| | 2003 I kv | 2003 II kv | 2003 III kv | 2003 IV kv |
| Impordi maht (t) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Kasv (%) võrreldes eelmise aastaga | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |
| Allikas: Eurostat. |

(25)

2002. ja 2003. aasta kvartaalsed näitajad näitavad, et kvartalite lõikes oli import 2003. aastal suurem kui 2002. aasta samas kvartalis, ning et kõige suurem kasv (kuni 20,8 %) esines 2003. aasta teises poolel.

2002 I kv

2002 II kv

2002 III kv

2002 IV kv

Impordi maht (t)

86 753

96 988

93 375

119 657

2003 I kv

2003 II kv

2003 III kv

2003 IV kv

Impordi maht (t)

92 667

108 655

112 862

141 763

Kasv (%) võrreldes eelmise aastaga

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

Allikas: Eurostat.

5.1.3.   Järeldus

| (26) | Ajavahemiku 2000–2003 importi käsitlevate andmete põhjal järeldati, et on toimunud hiljutine, järsk ja märkimisväärne impordi suurenemine nii absoluutarvudes kui ka toodangu suhtes. |
| --- | --- |

(26)

Ajavahemiku 2000–2003 importi käsitlevate andmete põhjal järeldati, et on toimunud hiljutine, järsk ja märkimisväärne impordi suurenemine nii absoluutarvudes kui ka toodangu suhtes.

5.2.   Impordihinnad

| (27) | Arvesse on võetud ka Eurostati andmetel põhinevaid imporditingimusi. Kuna andmetes sisalduv loodusliku lõhe kogus oli väike, loetakse, et selle mõju hindadele oli tähtsusetu. |
| --- | --- |

(27)

Arvesse on võetud ka Eurostati andmetel põhinevaid imporditingimusi. Kuna andmetes sisalduv loodusliku lõhe kogus oli väike, loetakse, et selle mõju hindadele oli tähtsusetu.

| (28) | Selles suhtes tuleks märkida, et ajavahemikus september 1997 kuni mai 2003 kehtisid märkimisväärse osa Norrast imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe (umbes 55 % ühenduse turust) osas hinnakohustused tollaste dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete kontekstis. 2002. aastal hakkas nende hinnakohustuse rikkumine teatavate Norra eksportivate tootjate poolt selle vahendi efektiivsust kahjustama ja põhjustas hinnalangusi. Detsembris 2002 teatati dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete kavandatavast lõpetamisest Norrast pärit impordi suhtes ja need meetmed lõpetati mais 2003. Impordihinnad langesid 2002. aastal ja 2003. aasta esimeses pooles osaliselt hinnakohustuste rikkumise või nendest vabatahtliku loobumise tõttu mõningate Norra eksportijate poolt. |
| --- | --- |

(28)

Selles suhtes tuleks märkida, et ajavahemikus september 1997 kuni mai 2003 kehtisid märkimisväärse osa Norrast imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe (umbes 55 % ühenduse turust) osas hinnakohustused tollaste dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete kontekstis. 2002. aastal hakkas nende hinnakohustuse rikkumine teatavate Norra eksportivate tootjate poolt selle vahendi efektiivsust kahjustama ja põhjustas hinnalangusi. Detsembris 2002 teatati dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste meetmete kavandatavast lõpetamisest Norrast pärit impordi suhtes ja need meetmed lõpetati mais 2003. Impordihinnad langesid 2002. aastal ja 2003. aasta esimeses pooles osaliselt hinnakohustuste rikkumise või nendest vabatahtliku loobumise tõttu mõningate Norra eksportijate poolt.

| (29) | Impordihinnad langesid aastatel 2000-2003 28,5 % võrra. Seda loetakse jäävat väljapoole normaalset hinnakõikumist turul, sest absoluutarvudes oli tegemist ulatusliku langusega tingimustes, kus eksportivad tootjad ei teeninud 2000. aastal ülemääraseid kasumeid ja tootmiskulud ei ole aastatel 2000-2003 oluliselt muutunud. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Allikas: Eurostat. |

(29)

Impordihinnad langesid aastatel 2000-2003 28,5 % võrra. Seda loetakse jäävat väljapoole normaalset hinnakõikumist turul, sest absoluutarvudes oli tegemist ulatusliku langusega tingimustes, kus eksportivad tootjad ei teeninud 2000. aastal ülemääraseid kasumeid ja tootmiskulud ei ole aastatel 2000-2003 oluliselt muutunud.

2000

2001

2002

2003

Impordihind

3,55

2,99

2,87

2,54

Allikas: Eurostat.

| (30) | Hiljutisi hindade liikumisi illustreerivad selgemalt kvartaalsed andmed. Suhteliselt stabiilsest hinnavahemikust 2,83 eurost kuni 2,93 euroni 2002. aastal langesid impordihinnad 2,87 eurolt 2003. aasta esimeses kvartalis 2,24 eurole 2003. aasta kolmandas kvartalis enne osalist tõusu 2,48 euroni 2003. aasta neljandas kvartalis. | 2002 I kv | 2002 II kv | 2002 III kv | 2002 IV kv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |
| | 2003 I kv | 2003 II kv | 2003 III kv | 2003 IV kv |
| Impordihind | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |
| Allikas: Eurostat. |

(30)

Hiljutisi hindade liikumisi illustreerivad selgemalt kvartaalsed andmed. Suhteliselt stabiilsest hinnavahemikust 2,83 eurost kuni 2,93 euroni 2002. aastal langesid impordihinnad 2,87 eurolt 2003. aasta esimeses kvartalis 2,24 eurole 2003. aasta kolmandas kvartalis enne osalist tõusu 2,48 euroni 2003. aasta neljandas kvartalis.

2002 I kv

2002 II kv

2002 III kv

2002 IV kv

Impordihind

2,83

2,93

2,86

2,85

2003 I kv

2003 II kv

2003 III kv

2003 IV kv

Impordihind

2,87

2,62

2,24

2,48

Allikas: Eurostat.

| (31) | Eurostati andmed 2004. aasta esimese poole kohta näitavad, et hinnad tõusid alguses, jäädes siiski allapoole 2003. aasta keskmist, kuid järgisid seejärel langustrendi. Uusim teave viitab sellele, et hinnad on väga madalad ja langevad jätkuvalt. Hoolimata mõningatest väidetest, et on oodata hinnatõusu, ei ole need olnud põhjendatud ning praeguseid väga madalaid hindu kinnitavad tootmissektori allikad eksportivates riikides. |
| --- | --- |

(31)

Eurostati andmed 2004. aasta esimese poole kohta näitavad, et hinnad tõusid alguses, jäädes siiski allapoole 2003. aasta keskmist, kuid järgisid seejärel langustrendi. Uusim teave viitab sellele, et hinnad on väga madalad ja langevad jätkuvalt. Hoolimata mõningatest väidetest, et on oodata hinnatõusu, ei ole need olnud põhjendatud ning praeguseid väga madalaid hindu kinnitavad tootmissektori allikad eksportivates riikides.

5.3.   Impordi turuosa

| (32) | Impordi turuosa vähenes 73,5 protsendilt 2000. aastal 71,9 protsendile 2001. aastal ning jäi 2002. aastal umbes samale tasemele (72 %). 2003. aastal suurenes impordi turuosa 1,9 protsendipunkti võrra – 72 protsendilt 2002. aastal 75 protsendile 2003. aastal, mis on vaatlusperioodi kõrgeim tase. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 73,9 % |

(32)

Impordi turuosa vähenes 73,5 protsendilt 2000. aastal 71,9 protsendile 2001. aastal ning jäi 2002. aastal umbes samale tasemele (72 %). 2003. aastal suurenes impordi turuosa 1,9 protsendipunkti võrra – 72 protsendilt 2002. aastal 75 protsendile 2003. aastal, mis on vaatlusperioodi kõrgeim tase.

2000

2001

2002

2003

Import

73,5 %

71,9 %

72,0 %

73,9 %

6.   ÜHENDUSE TOOTJA MÄÄRATLUS

| (33) | Peaaegu kogu vaatlusaluse toote toodang ühenduses toodeti Šotimaal ja Iirimaal, kuigi kaks tootjat on ka Prantsusmaal ja vähemalt üks Lätis. |
| --- | --- |

(33)

Peaaegu kogu vaatlusaluse toote toodang ühenduses toodeti Šotimaal ja Iirimaal, kuigi kaks tootjat on ka Prantsusmaal ja vähemalt üks Lätis.

| (34) | 2003. aastal oli vaatlusaluse toote kogutoodang ühenduses 190 903 tonni, millest tootjad, kes tegid uurimise esialgses etapis koostööd, tootsid 85 231 tonni, mis moodustab 45 % ühenduse kogutoodangust. Seega esindavad nad suuremat osa ühenduse kogutoodangust määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 5 lõike 3 punkti c ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 15 lõike 1 mõistes. Neid loetakse vastavalt ühenduse tootjateks. |
| --- | --- |

(34)

2003. aastal oli vaatlusaluse toote kogutoodang ühenduses 190 903 tonni, millest tootjad, kes tegid uurimise esialgses etapis koostööd, tootsid 85 231 tonni, mis moodustab 45 % ühenduse kogutoodangust. Seega esindavad nad suuremat osa ühenduse kogutoodangust määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 5 lõike 3 punkti c ja määruse (EÜ) nr 519/94 artikli 15 lõike 1 mõistes. Neid loetakse vastavalt ühenduse tootjateks.

7.   ETTENÄGEMATUD ARENGUD

| (35) | 2002. aasta lõpus prognoosis Norra oma 2003. aasta lõhe kogutoodanguks umbes 446 000 tonni. 2003. aasta veebruari väljapüügiks prognoosis Kontali Analyse (tööstuse andmeesitaja) 475 000 tonni. See oli 30 000 tonni rohkem kui Norra toodang 2002. aastal, kuid eeldati, et enamus toodangu kasvust suunatakse tekkivatele turgudele nagu Venemaa ja Poola ning Kaug-Ida turgudele nagu Jaapan, Hongkong, Taivan ja Hiina. Alates 2000. aastast oli kasv Kaug-Idas olnud negatiivne, kuid Norra lootis 2003. aastal Hiina turu avamisega languse peatada. |
| --- | --- |

(35)

2002. aasta lõpus prognoosis Norra oma 2003. aasta lõhe kogutoodanguks umbes 446 000 tonni. 2003. aasta veebruari väljapüügiks prognoosis Kontali Analyse (tööstuse andmeesitaja) 475 000 tonni. See oli 30 000 tonni rohkem kui Norra toodang 2002. aastal, kuid eeldati, et enamus toodangu kasvust suunatakse tekkivatele turgudele nagu Venemaa ja Poola ning Kaug-Ida turgudele nagu Jaapan, Hongkong, Taivan ja Hiina. Alates 2000. aastast oli kasv Kaug-Idas olnud negatiivne, kuid Norra lootis 2003. aastal Hiina turu avamisega languse peatada.

| (36) | Tegelikult oli Norra toodang 2003. aastal 509 000 tonni (umbes 63 000 tonni rohkem kui prognoosis Norra valitsus) ja väljapüük oli 6 % kõrgem kui Kontali väljapüügi prognoos. Toodang oli samuti 64 000 (tonni (ehk 14 %) suurem kui Norra toodang 2002. aastal. Samal ajal müügi langus Kaug-Idas ei peatunud, vaid koguni kiirenes –6,0 protsendini. Lisaks aeglustus ka kasv uutel turgudel: 47 protsendilt 32 protsendile Venemaal ja 50 protsendilt 30 protsendile ühendusse mittekuuluvates Euroopa riikides. Ka ülemaailmne tarbimine kasvas ainult 6 % võrreldes 9 protsendiga 2002. aastal ja 14 protsendiga 2001. aastal. See, nagu ilmnes, ekslik toodanguprognoos koos arengutega ülemaailmses tarbimises oli ettenägematu. |
| --- | --- |

(36)

Tegelikult oli Norra toodang 2003. aastal 509 000 tonni (umbes 63 000 tonni rohkem kui prognoosis Norra valitsus) ja väljapüük oli 6 % kõrgem kui Kontali väljapüügi prognoos. Toodang oli samuti 64 000 (tonni (ehk 14 %) suurem kui Norra toodang 2002. aastal. Samal ajal müügi langus Kaug-Idas ei peatunud, vaid koguni kiirenes –6,0 protsendini. Lisaks aeglustus ka kasv uutel turgudel: 47 protsendilt 32 protsendile Venemaal ja 50 protsendilt 30 protsendile ühendusse mittekuuluvates Euroopa riikides. Ka ülemaailmne tarbimine kasvas ainult 6 % võrreldes 9 protsendiga 2002. aastal ja 14 protsendiga 2001. aastal. See, nagu ilmnes, ekslik toodanguprognoos koos arengutega ülemaailmses tarbimises oli ettenägematu.

| (37) | Selle tagajärjeks oli Norra tõsine probleem ületoodanguga, mida ta paistis tunnistavat. Tõepoolest, augustis 2003 kaalusid mõned Norra tootjad 30 000 tonni tehistingimustes kasvatatud lõhe külmutamist, et eemaldada turult üleliigne toodang. Sellest mõttest hiljem siiski loobuti ja turul ületas pakkumine jätkuvalt nõudlust. |
| --- | --- |

(37)

Selle tagajärjeks oli Norra tõsine probleem ületoodanguga, mida ta paistis tunnistavat. Tõepoolest, augustis 2003 kaalusid mõned Norra tootjad 30 000 tonni tehistingimustes kasvatatud lõhe külmutamist, et eemaldada turult üleliigne toodang. Sellest mõttest hiljem siiski loobuti ja turul ületas pakkumine jätkuvalt nõudlust.

| (38) | Lisaks teatas komisjon 2002. aasta detsembris oma ettepanekust lõpetada dumpingu- ja subsiidiumidevastased abinõud Norra vastu. Need meetmed lõpetati mais 2003. Meetmete näol oli valdavalt tegemist minimaalsete impordihindadega, mille tulemusena eksportivatele tootjatele oli tagatud minimaalne hind. Kui teatati kavandatavast meetmete lõpetamisest, loobusid paljud Norra eksportivad tootjad vabatahtlikult võetud kohustustest või lihtsalt lõpetasid nende järgimise. Norra lõhetootjad tervikuna on Norra pankadele võlgu suuri summasid. Kuna hinnad alanesid ja minimaalseid impordihindu ei olnud, hakkasid Norra tootjatele laenu andnud pangad astuma samme oma riski vähendamiseks, nõudes võlgade tagasimaksmist. See tekitas nõiaringi, mille tulemusena suurenes lõhe väljapüük, jätkus surve hindadele ja suurenes surve ekspordile. Kuigi Norra-vastaste meetmete lõpetamise tulemusena võis eeldada ajutist ja vähest impordihindade korrektsiooni, oli hinnalanguse ulatus (mida raskendas ületootmise probleem) ja nõiaring, mis pangasektori ülalkirjeldatud tegutsemise tõttu sellepärast tekkis, ettenägematu. |
| --- | --- |

(38)

Lisaks teatas komisjon 2002. aasta detsembris oma ettepanekust lõpetada dumpingu- ja subsiidiumidevastased abinõud Norra vastu. Need meetmed lõpetati mais 2003. Meetmete näol oli valdavalt tegemist minimaalsete impordihindadega, mille tulemusena eksportivatele tootjatele oli tagatud minimaalne hind. Kui teatati kavandatavast meetmete lõpetamisest, loobusid paljud Norra eksportivad tootjad vabatahtlikult võetud kohustustest või lihtsalt lõpetasid nende järgimise. Norra lõhetootjad tervikuna on Norra pankadele võlgu suuri summasid. Kuna hinnad alanesid ja minimaalseid impordihindu ei olnud, hakkasid Norra tootjatele laenu andnud pangad astuma samme oma riski vähendamiseks, nõudes võlgade tagasimaksmist. See tekitas nõiaringi, mille tulemusena suurenes lõhe väljapüük, jätkus surve hindadele ja suurenes surve ekspordile. Kuigi Norra-vastaste meetmete lõpetamise tulemusena võis eeldada ajutist ja vähest impordihindade korrektsiooni, oli hinnalanguse ulatus (mida raskendas ületootmise probleem) ja nõiaring, mis pangasektori ülalkirjeldatud tegutsemise tõttu sellepärast tekkis, ettenägematu.

| (39) | 2003. aasta jooksul langes Norra krooni väärtus euro suhtes 13 %, Taani krooni suhtes 12 % ja Rootsi krooni suhtes 14 %. Kuigi valuutakursi muutustega tuleb arvestada, oli see suhteliselt suur ning püsiv kõikumine väljaspool valuutakursside kõikumise tavapärast ulatust. Kuigi euro tugevnes ka Briti naela suhtes, vähenes Briti naela kurss ainult 6 %, mille tagajärjel muutus Ühendkuningriigis toodetud tehistingimustes kasvatatud lõhe eurotsoonis Norra impordi suhtes kallimaks, kui see oli olnud aasta alguses. Peamised tehistingimustes kasvatatud Norra lõhe importijad ühenduses on Taani, Rootsi, Saksamaa ja Poola. Suur osa sellest impordist veetakse siiski ühenduse piires otse edasi eurotsooni riikidesse nagu Prantsusmaa ja Hispaania. Lisaks müüakse peaaegu pool Taani imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhest ja peaaegu kogu Poolasse ja teistesse liikmesriikidesse imporditud lõhe pärast töötlemist edasi eurotsooni. Seega, Norra krooni väärtuse langus euro suhtes mõjutas mitte ainult Norra importi otse eurotsooni, vaid ka importi sellistesse riikidesse nagu Taani ja Poola, kus töödeldakse tehistingimustes kasvatatud lõhet, et seda eurotsooni edasi müüa. Valuutakursi muutuste mõjul muutus Euroopa Ühenduse turg tervikuna Norra eksportivatele tootjatele ligitõmbavamaks, isoleerides neid mõningal määral hinnalanguse mõjust eurodes ja kroonides ning aidates neil säilitada oma eksporditulusid kohalikus valuutas. Ühikuhinnad langesid siiski ka Norra kroonides. Samal ajal muutsid need valuutakursi kõikumised imporditud lõhe Euroopa Ühenduses odavamaks ja importimise ligitõmbavamaks selliste importijate ja kasutajate jaoks nagu töötlev tööstus. Selle tulemusena eksporditi suur osa Norra ületoodangust Euroopa Ühendusse. |
| --- | --- |

(39)

2003. aasta jooksul langes Norra krooni väärtus euro suhtes 13 %, Taani krooni suhtes 12 % ja Rootsi krooni suhtes 14 %. Kuigi valuutakursi muutustega tuleb arvestada, oli see suhteliselt suur ning püsiv kõikumine väljaspool valuutakursside kõikumise tavapärast ulatust. Kuigi euro tugevnes ka Briti naela suhtes, vähenes Briti naela kurss ainult 6 %, mille tagajärjel muutus Ühendkuningriigis toodetud tehistingimustes kasvatatud lõhe eurotsoonis Norra impordi suhtes kallimaks, kui see oli olnud aasta alguses. Peamised tehistingimustes kasvatatud Norra lõhe importijad ühenduses on Taani, Rootsi, Saksamaa ja Poola. Suur osa sellest impordist veetakse siiski ühenduse piires otse edasi eurotsooni riikidesse nagu Prantsusmaa ja Hispaania. Lisaks müüakse peaaegu pool Taani imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhest ja peaaegu kogu Poolasse ja teistesse liikmesriikidesse imporditud lõhe pärast töötlemist edasi eurotsooni. Seega, Norra krooni väärtuse langus euro suhtes mõjutas mitte ainult Norra importi otse eurotsooni, vaid ka importi sellistesse riikidesse nagu Taani ja Poola, kus töödeldakse tehistingimustes kasvatatud lõhet, et seda eurotsooni edasi müüa. Valuutakursi muutuste mõjul muutus Euroopa Ühenduse turg tervikuna Norra eksportivatele tootjatele ligitõmbavamaks, isoleerides neid mõningal määral hinnalanguse mõjust eurodes ja kroonides ning aidates neil säilitada oma eksporditulusid kohalikus valuutas. Ühikuhinnad langesid siiski ka Norra kroonides. Samal ajal muutsid need valuutakursi kõikumised imporditud lõhe Euroopa Ühenduses odavamaks ja importimise ligitõmbavamaks selliste importijate ja kasutajate jaoks nagu töötlev tööstus. Selle tulemusena eksporditi suur osa Norra ületoodangust Euroopa Ühendusse.

| (40) | Üks osapool väitis, et välismaine ületootmine ei too tingimata kaasa ühendusse suunatud impordi kasvu. Kuigi abstraktselt võttes on see tõsi, näitab uurimine, et konkreetsel juhul kaasnes ületootmisega ikkagi ühendusse suunatud impordi kasv. |
| --- | --- |

(40)

Üks osapool väitis, et välismaine ületootmine ei too tingimata kaasa ühendusse suunatud impordi kasvu. Kuigi abstraktselt võttes on see tõsi, näitab uurimine, et konkreetsel juhul kaasnes ületootmisega ikkagi ühendusse suunatud impordi kasv.

| (41) | Samuti väideti, et kaubandusmeetmete kõrvaldamist ja vahetuskursi kõikumisi on võimalik ette näha. Sellegipoolest ei olnud võimalik prognoosida kaubandusmeetmete kõrvaldamise ning vahetuskursside suhteliselt suurte ja püsivate kõikumiste, igakülgset mõju. |
| --- | --- |

(41)

Samuti väideti, et kaubandusmeetmete kõrvaldamist ja vahetuskursi kõikumisi on võimalik ette näha. Sellegipoolest ei olnud võimalik prognoosida kaubandusmeetmete kõrvaldamise ning vahetuskursside suhteliselt suurte ja püsivate kõikumiste, igakülgset mõju.

| (42) | Seepärast järeldatakse, et ettenägematud arengud, mis põhjustas impordi suurenemise, olid märkimisväärne ületootmine Norras (vaatamata väiksematele prognoosidele), mida võimendas asjaolu, et Norra tootmissektor ei suutnud saavutada prognoositud ekspordi kasvu väljaspool ühendust asuvatel turgudel, ning Norra-vastaste kaubanduslike kaitsemeetmete ootamatult laialdane mõju ja eelpool kirjeldatud Norra pangandussektori tegevus koos euro väärtuse tõusuga, mis muutis ühenduse turu Norra ekspordi jaoks ebaharilikult atraktiivseks. |
| --- | --- |

(42)

Seepärast järeldatakse, et ettenägematud arengud, mis põhjustas impordi suurenemise, olid märkimisväärne ületootmine Norras (vaatamata väiksematele prognoosidele), mida võimendas asjaolu, et Norra tootmissektor ei suutnud saavutada prognoositud ekspordi kasvu väljaspool ühendust asuvatel turgudel, ning Norra-vastaste kaubanduslike kaitsemeetmete ootamatult laialdane mõju ja eelpool kirjeldatud Norra pangandussektori tegevus koos euro väärtuse tõusuga, mis muutis ühenduse turu Norra ekspordi jaoks ebaharilikult atraktiivseks.

8.   MÄRGATAV KAHJU

8.1.   Sissejuhatus

| (43) | Tegemaks kindlaks, kas ühenduse samasuguse toote tootjatele on põhjustatud märgatavat kahju, on hinnatud kõiki asjakohaseid ühenduse tootjate olukorda mõjutavaid objektiivseid ja koguseliselt mõõdetavaid tegureid. Vaatlusaluse toote puhul on hinnatud eelkõige kogu ühenduse andmeid tarbimise, tootmisvõimsuse, toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, tööhõive, tootlikkuse, müügi ja turuosa kohta. Need andmed põhinevad tootmissektori laiaulatusliku uurimuse käigus Ühendkuningriigi ja Iirimaa kogutud statistilisel informatsioonil. Firmasid puudutavad spetsiifilised andmed põhinevad koostööd tegevate ühenduse tootjate esitatud andmetel rahakäibe, kasutatud kapitali tasuvuse, varude, hinna ja selle allalöömise ning kasumlikkuse kohta aastatel 2002–2003. |
| --- | --- |

(43)

Tegemaks kindlaks, kas ühenduse samasuguse toote tootjatele on põhjustatud märgatavat kahju, on hinnatud kõiki asjakohaseid ühenduse tootjate olukorda mõjutavaid objektiivseid ja koguseliselt mõõdetavaid tegureid. Vaatlusaluse toote puhul on hinnatud eelkõige kogu ühenduse andmeid tarbimise, tootmisvõimsuse, toodangu, tootmisvõimsuse rakendusastme, tööhõive, tootlikkuse, müügi ja turuosa kohta. Need andmed põhinevad tootmissektori laiaulatusliku uurimuse käigus Ühendkuningriigi ja Iirimaa kogutud statistilisel informatsioonil. Firmasid puudutavad spetsiifilised andmed põhinevad koostööd tegevate ühenduse tootjate esitatud andmetel rahakäibe, kasutatud kapitali tasuvuse, varude, hinna ja selle allalöömise ning kasumlikkuse kohta aastatel 2002–2003.

| (44) | Alustuseks tuleb märkida, et nagu mujalgi, on ühenduse lõhekasvatussektoris pikk ja suhteliselt jäik lõhe väljapüügiga lõppev tootmistsükkel, ja et pärast püüki tuleb tehistingimustes kasvatatud lõhe kohe müüa, kuna lõhet saab külmutamata ladustada ainult mõne päeva. Külmutamine on kallis ja igal juhul on külmutamise võimsused ühenduses piiratud. Sellepärast tuleb toodangu kogust planeerida vähemalt kaks aastat ette ja juba planeeritut saab muuta ainult väga vähesel määral. Seepärast on kaubavarude ülejäägil tootmisele hilinenud, kuid hindadele kohene ja tugev mõju. |
| --- | --- |

(44)

Alustuseks tuleb märkida, et nagu mujalgi, on ühenduse lõhekasvatussektoris pikk ja suhteliselt jäik lõhe väljapüügiga lõppev tootmistsükkel, ja et pärast püüki tuleb tehistingimustes kasvatatud lõhe kohe müüa, kuna lõhet saab külmutamata ladustada ainult mõne päeva. Külmutamine on kallis ja igal juhul on külmutamise võimsused ühenduses piiratud. Sellepärast tuleb toodangu kogust planeerida vähemalt kaks aastat ette ja juba planeeritut saab muuta ainult väga vähesel määral. Seepärast on kaubavarude ülejäägil tootmisele hilinenud, kuid hindadele kohene ja tugev mõju.

8.2.   Ühenduse tootjate olukorra analüüs

8.2.1.   Tarbimine

| (45) | Vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses määrati kindlaks kõikide ühenduse tootjate kogutoodangu ja vaatlusaluse toote impordi kogumahu põhjal ühendusse vastavalt Eurostati andmetele, millest lahutati Euroopa Ühenduse eksport. |
| --- | --- |

(45)

Vaatlusaluse toote tarbimine ühenduses määrati kindlaks kõikide ühenduse tootjate kogutoodangu ja vaatlusaluse toote impordi kogumahu põhjal ühendusse vastavalt Eurostati andmetele, millest lahutati Euroopa Ühenduse eksport.

| (46) | Aastatel 2000–2003 kasvas tarbimine ühenduses 21,7 % (507 705 tonnilt 618 038 tonnini). |
| --- | --- |

(46)

Aastatel 2000–2003 kasvas tarbimine ühenduses 21,7 % (507 705 tonnilt 618 038 tonnini).

| (47) | Peab märkima, et lõhe hinna elastsus on suhteliselt kõrge ning märkimisväärne tarbimise kasv 2003. aastal võib seepärast vähemalt osaliselt olla seotud hinnalangusega hulgikaubanduses. |
| --- | --- |

(47)

Peab märkima, et lõhe hinna elastsus on suhteliselt kõrge ning märkimisväärne tarbimise kasv 2003. aastal võib seepärast vähemalt osaliselt olla seotud hinnalangusega hulgikaubanduses.

8.2.2.   Ühenduse tootjate tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

| (48) | Tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmist Euroopa Ühenduses piiravad tõhusalt riiklikud litsentsid, mis määravad kindlaks kala maksimaalse koguse, mida võib mingis kohas mingil ajahetkel vees pidada. Tootmisvõimsust puudutavad näitajad põhinevad kogu litsentsitud kogusel, mitte sellel, kui palju ühenduse tootjate sumbad kalu füüsilisel mahutavad. Litsentside taotlemise ja nende säilitamisega seotud kulud on suhteliselt väikesed ja seega on ka ülemäärase tootmisvõimsuse säilitamise kulud väikesed. |
| --- | --- |

(48)

Tehistingimustes kasvatatud lõhe tootmist Euroopa Ühenduses piiravad tõhusalt riiklikud litsentsid, mis määravad kindlaks kala maksimaalse koguse, mida võib mingis kohas mingil ajahetkel vees pidada. Tootmisvõimsust puudutavad näitajad põhinevad kogu litsentsitud kogusel, mitte sellel, kui palju ühenduse tootjate sumbad kalu füüsilisel mahutavad. Litsentside taotlemise ja nende säilitamisega seotud kulud on suhteliselt väikesed ja seega on ka ülemäärase tootmisvõimsuse säilitamise kulud väikesed.

| (49) | Aastatel 2000–2002 stabiilsena püsinud tootmisvõimsus näitas uurimise järgi teoreetilise tootmisvõimsuse kasvu 2,2 % aastatel 2002 ja 2003. |
| --- | --- |

(49)

Aastatel 2000–2002 stabiilsena püsinud tootmisvõimsus näitas uurimise järgi teoreetilise tootmisvõimsuse kasvu 2,2 % aastatel 2002 ja 2003.

| (50) | Tootmisvõimsuse rakendusaste (st vees peetavate kalade kogus võrreldes litsentside kohaselt lubatud kogusega) suurenes 43 protsendilt 2000. aastal 48 protsendini 2001. aastal ning kasvas seejärel veelgi, saavutades 2003. aastal 55 % taseme. See kajastab asjaolu, et aastatel 2000–2003 kasvas toodang kiiremini kui litsentside kohane tootmisvõimsus, mis suurenes ainult 2,2 % võrra. |
| --- | --- |

(50)

Tootmisvõimsuse rakendusaste (st vees peetavate kalade kogus võrreldes litsentside kohaselt lubatud kogusega) suurenes 43 protsendilt 2000. aastal 48 protsendini 2001. aastal ning kasvas seejärel veelgi, saavutades 2003. aastal 55 % taseme. See kajastab asjaolu, et aastatel 2000–2003 kasvas toodang kiiremini kui litsentside kohane tootmisvõimsus, mis suurenes ainult 2,2 % võrra.

8.2.3.   Ühenduse tootjate toodang

| (51) | Toodang (arvestatud väljapüütud kala järgi) suurenes 30 % (146 664 tonnilt 2000. aastal 190 903 tonnini 2003. aastal), kasvades keskmiselt 13,7 % aastas. |
| --- | --- |

(51)

Toodang (arvestatud väljapüütud kala järgi) suurenes 30 % (146 664 tonnilt 2000. aastal 190 903 tonnini 2003. aastal), kasvades keskmiselt 13,7 % aastas.

| (52) | Tuleb märkida, et tänu pikale tootmistsüklile planeeritakse tootmist vähemalt 2 aastat ette ja kui tootmistsükkel on juba alanud, saab tootmismahtusid ainult väga vähesel määral kohandada. |
| --- | --- |

(52)

Tuleb märkida, et tänu pikale tootmistsüklile planeeritakse tootmist vähemalt 2 aastat ette ja kui tootmistsükkel on juba alanud, saab tootmismahtusid ainult väga vähesel määral kohandada.

8.2.4.   Tööhõive

| (53) | Vaatlusaluse tootega seotud tööhõive vähenes 6 % võrra, olles 2000. aastal 1 269 ja 2003. aastal 1 193, kuigi langustrend oli ebaühtlane – 2002. aastal toimus osaline tõus. |
| --- | --- |

(53)

Vaatlusaluse tootega seotud tööhõive vähenes 6 % võrra, olles 2000. aastal 1 269 ja 2003. aastal 1 193, kuigi langustrend oli ebaühtlane – 2002. aastal toimus osaline tõus.

8.2.5.   Tootlikkus

| (54) | Tootlikkus on vaatlusalusperioodil pidevalt kasvanud – 115 tonnilt 2000. aastal 160 tonnini 2003. aastal. See kajastab automaatsete söötmissüsteemide ja teiste tööjõudu kokkuhoidvate vahendite üha suuremat kasutamist ning tugevat survet vähendada kulusid suurenevate rahaliste kaotuste kartuses. |
| --- | --- |

(54)

Tootlikkus on vaatlusalusperioodil pidevalt kasvanud – 115 tonnilt 2000. aastal 160 tonnini 2003. aastal. See kajastab automaatsete söötmissüsteemide ja teiste tööjõudu kokkuhoidvate vahendite üha suuremat kasutamist ning tugevat survet vähendada kulusid suurenevate rahaliste kaotuste kartuses.

8.2.6.   Müük

| (55) | Aastatel 2000–2002 suurenes ühenduse tootjate samasuguse toote müük 14,3 % (134 916 tonnilt 154 171 tonnini). See kasv toimus üldise tarbimise 8,5 % suurenemise taustal sama perioodi jooksul. Aastatel 2002–2003 kasvas ühenduse tootjate müük 5,1 % võrra 154 171 tonnilt 162 090 tonnile) vaatamata üldisele tarbimise suurenemisele 10,3 % võrra aastatel 2002–2003. |
| --- | --- |

(55)

Aastatel 2000–2002 suurenes ühenduse tootjate samasuguse toote müük 14,3 % (134 916 tonnilt 154 171 tonnini). See kasv toimus üldise tarbimise 8,5 % suurenemise taustal sama perioodi jooksul. Aastatel 2002–2003 kasvas ühenduse tootjate müük 5,1 % võrra 154 171 tonnilt 162 090 tonnile) vaatamata üldisele tarbimise suurenemisele 10,3 % võrra aastatel 2002–2003.

8.2.7.   Turuosa

| (56) | Ühenduse tootjate turuosa kasvas 26,5 protsendilt 2000. aastal 28,1 protsendini 2001. aastal ja püsis 2002. aastal enam-vähem samal tasemel, kuid vähenes seejärel 2003. aastal 1,9 protsendipunkti (ehk 6,7 %) võrra 26,1 protsendini, mis on vaatlusperioodi madalaim tase. See kajastab asjaolu, et import suurenes 2003. aastal mitte ainult absoluutarvudes, vaid ka tarbimisega võrreldes. |
| --- | --- |

(56)

Ühenduse tootjate turuosa kasvas 26,5 protsendilt 2000. aastal 28,1 protsendini 2001. aastal ja püsis 2002. aastal enam-vähem samal tasemel, kuid vähenes seejärel 2003. aastal 1,9 protsendipunkti (ehk 6,7 %) võrra 26,1 protsendini, mis on vaatlusperioodi madalaim tase. See kajastab asjaolu, et import suurenes 2003. aastal mitte ainult absoluutarvudes, vaid ka tarbimisega võrreldes.

8.2.8.   Rahakäive

| (57) | Rahakäivet sai uurida ainult vaatlusalust toodet tootvate koostööd tegevate firmade tasemel, mitte vaatlusaluse toote suhtes üldiselt. Seda näitajat käsitleti seega vähemtähtsana võrreldes teiste näitajatega. Siiski võib näha, et rahakäive oli 2001., 2002. ja 2003. aastal tugevalt negatiivne. |
| --- | --- |

(57)

Rahakäivet sai uurida ainult vaatlusalust toodet tootvate koostööd tegevate firmade tasemel, mitte vaatlusaluse toote suhtes üldiselt. Seda näitajat käsitleti seega vähemtähtsana võrreldes teiste näitajatega. Siiski võib näha, et rahakäive oli 2001., 2002. ja 2003. aastal tugevalt negatiivne.

8.2.9.   Kasutatud kapitali tasuvus

| (58) | Kasutatud kapitali tasuvust uuriti samuti vaatlusalust toodet tootvate koostööd tegevate firmade tasemel, mitte ainult vaatlusaluse toote enda suhtes. Seda näitajat käsitleti seetõttu samuti vähemtähtsana võrreldes teiste näitajatega. Siiski võib näha, et kasutatud kapitali tasuvus vähenes 34 protsendilt 2000. aastal peaaegu nullini 2001. aastal ja 2002. aastal enne langemist – 20 protsendile 2003. aastal. |
| --- | --- |

(58)

Kasutatud kapitali tasuvust uuriti samuti vaatlusalust toodet tootvate koostööd tegevate firmade tasemel, mitte ainult vaatlusaluse toote enda suhtes. Seda näitajat käsitleti seetõttu samuti vähemtähtsana võrreldes teiste näitajatega. Siiski võib näha, et kasutatud kapitali tasuvus vähenes 34 protsendilt 2000. aastal peaaegu nullini 2001. aastal ja 2002. aastal enne langemist – 20 protsendile 2003. aastal.

8.2.10.   Samasuguse toote hind

| (59) | Aastatel 2000–2003 langes samasuguse toote keskmine hind 20,3 %, kusjuures hinnad langesid selle perioodi jooksul pidevalt. Hinnad jõudsid kõige madalamale tasemele (2,79 eurot/kg) 2003. aastal. |
| --- | --- |

(59)

Aastatel 2000–2003 langes samasuguse toote keskmine hind 20,3 %, kusjuures hinnad langesid selle perioodi jooksul pidevalt. Hinnad jõudsid kõige madalamale tasemele (2,79 eurot/kg) 2003. aastal.

| (60) | Olemasolev teave näitab, et ühenduse tootjate müügi keskmine ühikuhind tõusis veidi 2004. aasta esimesel poolel, mis on kooskõlas keskmiste impordihindade väikese tõusuga, kuid järgis seejärel langustrendi. Uusim teave viitab sellele, et hinnad langevad taas ja on väga madalad. |
| --- | --- |

(60)

Olemasolev teave näitab, et ühenduse tootjate müügi keskmine ühikuhind tõusis veidi 2004. aasta esimesel poolel, mis on kooskõlas keskmiste impordihindade väikese tõusuga, kuid järgis seejärel langustrendi. Uusim teave viitab sellele, et hinnad langevad taas ja on väga madalad.

| (61) | Üks osapool väitis (viidates aasta keskmistele valuutakurssidele), et hinnalangus naelsterlingites oli vähem oluline. Siiski on komisjonil kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamise juhtudel püsivaks tavaks kasutada valuutaühikuna eurot. |
| --- | --- |

(61)

Üks osapool väitis (viidates aasta keskmistele valuutakurssidele), et hinnalangus naelsterlingites oli vähem oluline. Siiski on komisjonil kaubanduse kaitsemeetmete kehtestamise juhtudel püsivaks tavaks kasutada valuutaühikuna eurot.

8.2.11.   Kulud

| (62) | Lisaks hindade liikumisele võeti arvesse ka kuludega seotud arenguid. Kulud on aastatel 2000–2003 kõikunud 3 ja 3,2 euro vahel kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks hindade liikumisele võeti arvesse ka kuludega seotud arenguid. Kulud on aastatel 2000–2003 kõikunud 3 ja 3,2 euro vahel kilogrammi kohta.

8.2.12.   Kasumlikkus

| (63) | Ühenduse tootjate müügi kasumlikkus ühenduses langes 7,3 protsendilt 2000. aastal – 3,3 protsendile 2001. aastal. Kahjum oli vähem märgatav 2002. aastal (– 2,5 %), kuid tõusis seejärel – 17,1 protsendini 2003. aastal. Kui 2003. aastal kasvas import kõrgeima tasemeni ja keskmine impordihind langes madalaimale tasemele (2,54 eurot kg kohta), langes ka ühenduse toote hind madalaimale tasemele (2,79 eurot kg kohta). Ühenduse tootjate kasumlikkuse vähenemine aastatel 2000–2003 toimus samal ajal, kui ühenduse tootjate kilohind langes 3,50 eurolt 2,79 eurole. |
| --- | --- |

(63)

Ühenduse tootjate müügi kasumlikkus ühenduses langes 7,3 protsendilt 2000. aastal – 3,3 protsendile 2001. aastal. Kahjum oli vähem märgatav 2002. aastal (– 2,5 %), kuid tõusis seejärel – 17,1 protsendini 2003. aastal. Kui 2003. aastal kasvas import kõrgeima tasemeni ja keskmine impordihind langes madalaimale tasemele (2,54 eurot kg kohta), langes ka ühenduse toote hind madalaimale tasemele (2,79 eurot kg kohta). Ühenduse tootjate kasumlikkuse vähenemine aastatel 2000–2003 toimus samal ajal, kui ühenduse tootjate kilohind langes 3,50 eurolt 2,79 eurole.

8.2.13.   Varud

| (64) | Käesolevas kontekstis tähendavad varud eluskala varusid vees. Nagu ka kõigil teistel tootjatel on ka ühenduse tootjate väljapüütud kalavarud mitteolulised, sest väljapüütud kala tuleb kohe ära müüa. Seepärast näitab kogu lõppvarude vähenemine eluskalade koguse vähenemist, mida kasvatatakse väljapüügiks tulevikus. Seepärast tähendab varude vähenemine käesoleval juhul kasvavat kahju. |
| --- | --- |

(64)

Käesolevas kontekstis tähendavad varud eluskala varusid vees. Nagu ka kõigil teistel tootjatel on ka ühenduse tootjate väljapüütud kalavarud mitteolulised, sest väljapüütud kala tuleb kohe ära müüa. Seepärast näitab kogu lõppvarude vähenemine eluskalade koguse vähenemist, mida kasvatatakse väljapüügiks tulevikus. Seepärast tähendab varude vähenemine käesoleval juhul kasvavat kahju.

| (65) | Varud suurenesid 36 332 tonnilt 2000. aastal 53 178 tonnini 2002. aastal ning seejärel vähenesid 43 024 tonnini 2003. aastal. See tähendab varude 19,1 % vähenemist aastatel 2002–2003. |
| --- | --- |

(65)

Varud suurenesid 36 332 tonnilt 2000. aastal 53 178 tonnini 2002. aastal ning seejärel vähenesid 43 024 tonnini 2003. aastal. See tähendab varude 19,1 % vähenemist aastatel 2002–2003.

8.2.14.   Järeldus

| (66) | Uurimine näitas, et aastatel 2000–2003 ja eriti aastatel 2002–2003 on vaatlusaluse toote ühenduse turule suunatud impordi kogused ja mahud kasvanud. |
| --- | --- |

(66)

Uurimine näitas, et aastatel 2000–2003 ja eriti aastatel 2002–2003 on vaatlusaluse toote ühenduse turule suunatud impordi kogused ja mahud kasvanud.

| (67) | Ühenduse tootjate teoreetiline tootmisvõimsus aastatel 2000–2002 oli enam-vähem stabiilne, samal ajal kui tootmine kasvas 14,8 % võrra. Selle tulemusena kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste sellel perioodil 43 protsendilt 50 protsendile. Eluskala varud vees suurenesid samuti. Tööhõive vähenes mõnevõrra, samal ajal kui tootlikkus tõusis enamjaolt tänu autmatiseerimise suuremale kasutamisele. |
| --- | --- |

(67)

Ühenduse tootjate teoreetiline tootmisvõimsus aastatel 2000–2002 oli enam-vähem stabiilne, samal ajal kui tootmine kasvas 14,8 % võrra. Selle tulemusena kasvas tootmisvõimsuse rakendusaste sellel perioodil 43 protsendilt 50 protsendile. Eluskala varud vees suurenesid samuti. Tööhõive vähenes mõnevõrra, samal ajal kui tootlikkus tõusis enamjaolt tänu autmatiseerimise suuremale kasutamisele.

| (68) | Müük suurenes aastatel 2000–2002 14,3 % võrra (samal ajal suurenes tarbimine 8,5 %) ja ühenduse tootjate turuosa kasvas 26,5 protsendilt 28,0 protsendile. |
| --- | --- |

(68)

Müük suurenes aastatel 2000–2002 14,3 % võrra (samal ajal suurenes tarbimine 8,5 %) ja ühenduse tootjate turuosa kasvas 26,5 protsendilt 28,0 protsendile.

| (69) | Siiski langesid ka sellel ajavahemikul aastatel 2000–2002 hinnad 13,7 % ja vaatamata väikesele kulude vähenemisele 2002. aastal (osaliselt tänu suuremale tootmisvõimsuse rakendusastmele ja kõrgemale tootlikkusele) põhjustas see ilmselt kasumlikkuse vähenemise 7,3 protsendilt 2000. aastal kahjumini – 3,3 % ja – 2,5 % vastavalt 2001. ja 2002. aastal. Ka kasutatud kapitali tasuvuse ja rahakäibe areng oli nimetatud perioodil negatiivne. |
| --- | --- |

(69)

Siiski langesid ka sellel ajavahemikul aastatel 2000–2002 hinnad 13,7 % ja vaatamata väikesele kulude vähenemisele 2002. aastal (osaliselt tänu suuremale tootmisvõimsuse rakendusastmele ja kõrgemale tootlikkusele) põhjustas see ilmselt kasumlikkuse vähenemise 7,3 protsendilt 2000. aastal kahjumini – 3,3 % ja – 2,5 % vastavalt 2001. ja 2002. aastal. Ka kasutatud kapitali tasuvuse ja rahakäibe areng oli nimetatud perioodil negatiivne.

| (70) | Aastatel 2002 ja 2003 halvenes ühenduse tootjate olukord tunduvalt. Kuigi tootmisvõimsus ja tootmine kasvasid, oli tootmisvõimsuse kasv väike (2,2 %) võrreldes tarbimise kasvuga samal aastal. Võttes arvesse pikka tootmistsüklit, pannakse toodangu maht paika vähemalt kaks aastat varem ning toodangu kasv oli vastavuses varem väljatöötatud tootmiskavadega. Suurenenud tootmist iseenesest ei peaks seetõttu käsitama kinnitusena selle kohta, justkui olnuks ühenduse tootjad 2003. aastal täies õitsengus. Tootmise kasv tõi kaasa suurema tootmisvõimsuse rakendusastme ja tootlikkuse tõusu. |
| --- | --- |

(70)

Aastatel 2002 ja 2003 halvenes ühenduse tootjate olukord tunduvalt. Kuigi tootmisvõimsus ja tootmine kasvasid, oli tootmisvõimsuse kasv väike (2,2 %) võrreldes tarbimise kasvuga samal aastal. Võttes arvesse pikka tootmistsüklit, pannakse toodangu maht paika vähemalt kaks aastat varem ning toodangu kasv oli vastavuses varem väljatöötatud tootmiskavadega. Suurenenud tootmist iseenesest ei peaks seetõttu käsitama kinnitusena selle kohta, justkui olnuks ühenduse tootjad 2003. aastal täies õitsengus. Tootmise kasv tõi kaasa suurema tootmisvõimsuse rakendusastme ja tootlikkuse tõusu.

| (71) | Kõik muud näitajad liikusid negatiivses suunas. Vees oleva kala varud vähenesid 19,1 % võrra. Hoolimata 10,3 % tarbimise kasvust suurenes ühenduse tootjate müük ainult 5,1 % võrra ja nad kaotasid turuosa, mis langes 6,7 % võrra. Pealegi toimus kõnealune turuosa kahanemine langevate hindade taustal, kusjuures ühenduse tootjad olid sunnitud oma toodangu müümiseks hindu langetama. Hinnad langesid 2002. aastaga võrreldes veel 7,6 % (olles 20,3 % madalamad kui 2000. aastal), samal ajal kui kulud tõusid nelja-aastase perioodi keskmisele tasemele. See põhjustas kasumlikkuse järsu languse ja ühenduse tootjad kannatasid 17,1 % kahju. See kahju kajastus kogu kasutatud kapitali tasuvuses – 20 %. Kuna rahakäive paranes, peegeldas see tegelikult vees olevate kalavarude vähenemist ja suutmatust reinvesteerida. |
| --- | --- |

(71)

Kõik muud näitajad liikusid negatiivses suunas. Vees oleva kala varud vähenesid 19,1 % võrra. Hoolimata 10,3 % tarbimise kasvust suurenes ühenduse tootjate müük ainult 5,1 % võrra ja nad kaotasid turuosa, mis langes 6,7 % võrra. Pealegi toimus kõnealune turuosa kahanemine langevate hindade taustal, kusjuures ühenduse tootjad olid sunnitud oma toodangu müümiseks hindu langetama. Hinnad langesid 2002. aastaga võrreldes veel 7,6 % (olles 20,3 % madalamad kui 2000. aastal), samal ajal kui kulud tõusid nelja-aastase perioodi keskmisele tasemele. See põhjustas kasumlikkuse järsu languse ja ühenduse tootjad kannatasid 17,1 % kahju. See kahju kajastus kogu kasutatud kapitali tasuvuses – 20 %. Kuna rahakäive paranes, peegeldas see tegelikult vees olevate kalavarude vähenemist ja suutmatust reinvesteerida.

| (72) | On väidetud, et suuremad tootjad ei ole kahju kannatanud. Samas tuleb meenutada, et ühenduse tootjate hulka, kellele viidates on kindlaks tehtud märgatava kahju esinemine, kuulub mitu suurtootjat. |
| --- | --- |

(72)

On väidetud, et suuremad tootjad ei ole kahju kannatanud. Samas tuleb meenutada, et ühenduse tootjate hulka, kellele viidates on kindlaks tehtud märgatava kahju esinemine, kuulub mitu suurtootjat.

| (73) | Võttes kõiki neid asjaolusid arvesse, on järeldus selline, et ühenduse tootjad on kandnud märgatavat kahju nende seisundi üldise märkimisväärse halvenemise näol. |
| --- | --- |

(73)

Võttes kõiki neid asjaolusid arvesse, on järeldus selline, et ühenduse tootjad on kandnud märgatavat kahju nende seisundi üldise märkimisväärse halvenemise näol.

9.   PÕHJUSLIK SEOS

| (74) | Uurimaks põhjusliku seose olemasolu impordi kasvu ja märgatava kahju vahel ning tagamaks, et muude tegurite tekitatud kahju ei omistataks impordi kasvule, on arvatavalt kahjulikku mõju avaldavate tegurite kahjulikud mõjud üksteisest eristatud, kahjulikud mõjud on omistatud teguritele, mis neid põhjustavad ning pärast kõikidele olemasolevatele põhjuslikele teguritele kahjude omistamist on välja selgitatud, kas impordi kasv on märgatava kahju “tõeline ja oluline” põhjus. |
| --- | --- |

(74)

Uurimaks põhjusliku seose olemasolu impordi kasvu ja märgatava kahju vahel ning tagamaks, et muude tegurite tekitatud kahju ei omistataks impordi kasvule, on arvatavalt kahjulikku mõju avaldavate tegurite kahjulikud mõjud üksteisest eristatud, kahjulikud mõjud on omistatud teguritele, mis neid põhjustavad ning pärast kõikidele olemasolevatele põhjuslikele teguritele kahjude omistamist on välja selgitatud, kas impordi kasv on märgatava kahju “tõeline ja oluline” põhjus.

9.1.   Põhjuslike tegurite analüüs

9.1.1.   Impordi kasvu mõju

| (75) | Nagu eelpool nimetatud, imporditi aastatel 2000–2003, eriti 2002–2003, vaatlusalust toodet ühenduse turule kasvanud kogustes ja suures mahus. |
| --- | --- |

(75)

Nagu eelpool nimetatud, imporditi aastatel 2000–2003, eriti 2002–2003, vaatlusalust toodet ühenduse turule kasvanud kogustes ja suures mahus.

| (76) | Tehistingimustes kasvatatud lõhe on oma olemuselt toorainekaup ning vaatlusalune toode ja samasugused tooted konkureerivad põhiliselt hinna poolest. Samas kui üks osapool väitis, et Tšiilist pärinev import on hinnaseadja, on üldtunnustatud, et imporditud lõhe, eriti Norrast tulev import, on turuliider ja hinnaseadja. Selle tagajärjel kaasneb isegi väikeste hinna allalöömistega ühenduse tootjate hindade langus. |
| --- | --- |

(76)

Tehistingimustes kasvatatud lõhe on oma olemuselt toorainekaup ning vaatlusalune toode ja samasugused tooted konkureerivad põhiliselt hinna poolest. Samas kui üks osapool väitis, et Tšiilist pärinev import on hinnaseadja, on üldtunnustatud, et imporditud lõhe, eriti Norrast tulev import, on turuliider ja hinnaseadja. Selle tagajärjel kaasneb isegi väikeste hinna allalöömistega ühenduse tootjate hindade langus.

| (77) | Käesoleval juhul on impordi kasvu kõige olulisemaks kahjustavaks mõjuks ühenduse tootjate suured kahjumid. Kuna import on turu- ja hinnaliider, langetas impordi kasv hindu kogu ühenduses. Kui impordi kasv oleks olnud väiksem, jäänuks väiksemaks ka hinnasurve. Kui ühenduse turul valitsev nõudlus oleks sellise impordikasvu oluliselt kõrgema hinnaga välja kannatanud, ehkki selline kasv oleks ühenduse tootjate müüki ja turuosa vähendanud, poleks ühenduse tootjad võib-olla olulist kahju kannatanud. |
| --- | --- |

(77)

Käesoleval juhul on impordi kasvu kõige olulisemaks kahjustavaks mõjuks ühenduse tootjate suured kahjumid. Kuna import on turu- ja hinnaliider, langetas impordi kasv hindu kogu ühenduses. Kui impordi kasv oleks olnud väiksem, jäänuks väiksemaks ka hinnasurve. Kui ühenduse turul valitsev nõudlus oleks sellise impordikasvu oluliselt kõrgema hinnaga välja kannatanud, ehkki selline kasv oleks ühenduse tootjate müüki ja turuosa vähendanud, poleks ühenduse tootjad võib-olla olulist kahju kannatanud.

| (78) | Aastatel 2000–2002 langes impordi hind 19 % võrra ja ühenduse tootjate hinnad järgisid pingsalt seda langust. Kuigi ühenduse tootjate müügi turuosa ühenduses sel ajavahemikul kasvas, peegeldas see varasematel aastatel vastuvõetud tootmisotsuseid ning nii 2001. kui 2002. aastal tõi ühenduse tootjate müük kahjumit. |
| --- | --- |

(78)

Aastatel 2000–2002 langes impordi hind 19 % võrra ja ühenduse tootjate hinnad järgisid pingsalt seda langust. Kuigi ühenduse tootjate müügi turuosa ühenduses sel ajavahemikul kasvas, peegeldas see varasematel aastatel vastuvõetud tootmisotsuseid ning nii 2001. kui 2002. aastal tõi ühenduse tootjate müük kahjumit.

| (79) | Aastatel 2002–2003 kasvas import 15 % võrra. Impordi turuosa kasvas 72 protsendilt 73,9 protsendini, samal ajal kui ühenduse tootjate turuosa langes 28 protsendilt 26,1 protsendile. Samal ajavahemikul kasvas import 236 protsendilt 239 protsendile ühenduse toodangust. Seega kasvas import nii ühenduse toodangu kui tarbimise suhtes ühenduse tootjate arvelt. |
| --- | --- |

(79)

Aastatel 2002–2003 kasvas import 15 % võrra. Impordi turuosa kasvas 72 protsendilt 73,9 protsendini, samal ajal kui ühenduse tootjate turuosa langes 28 protsendilt 26,1 protsendile. Samal ajavahemikul kasvas import 236 protsendilt 239 protsendile ühenduse toodangust. Seega kasvas import nii ühenduse toodangu kui tarbimise suhtes ühenduse tootjate arvelt.

| (80) | Ent impordi kasvu kõige olulisem aspekt oli selle mõju ühenduse tootjate hindadele ja kasumlikkusele. Nagu eelpool märgitud, on üldtunnustatud, et import (eriti Norrast pärit import) on ühenduse turul tehistingimustes kasvatatud lõhe osas hinnaliider. Seetõttu uuriti hinna allalöömist, selgitamaks välja, kas odav import on tõepoolest kippunud langetama ühenduse tootjate tavapäraseid hindu. |
| --- | --- |

(80)

Ent impordi kasvu kõige olulisem aspekt oli selle mõju ühenduse tootjate hindadele ja kasumlikkusele. Nagu eelpool märgitud, on üldtunnustatud, et import (eriti Norrast pärit import) on ühenduse turul tehistingimustes kasvatatud lõhe osas hinnaliider. Seetõttu uuriti hinna allalöömist, selgitamaks välja, kas odav import on tõepoolest kippunud langetama ühenduse tootjate tavapäraseid hindu.

| (81) | Hinna allalöömise taseme väljaselgitamiseks uuriti võrreldavate ajavahemike hinnateavet sama kaubandustaseme juures ja sarnastele klientidele müümise puhul. Ühenduse tootjate võetud ja ühendusse importivate eksportivate tootjate (CIF-hind Euroopa Ühenduse piiril koos tollimaksuga) keskmiste hindade ex Glasgow võrdlemise põhjal olid eksportivate tootjate hinnad kolmel viimasel aastal 3,1–7,1 % võrra madalamad kui ühenduse tootjatel. Paistab, et see tõi kaasa ühenduse tootjate hinnalanguse, sest oma suure turuosa tõttu paneb import paika hinna. Eriti on näha, et impordi kasv aina madalama hinnaga kuni 2003. aasta III kvartalini sundis ühenduse tootjaid kuni 2003. aasta III kvartalini pidevalt oma hindu langetama, mille tõttu nad said sel aastal kahjumit. |
| --- | --- |

(81)

Hinna allalöömise taseme väljaselgitamiseks uuriti võrreldavate ajavahemike hinnateavet sama kaubandustaseme juures ja sarnastele klientidele müümise puhul. Ühenduse tootjate võetud ja ühendusse importivate eksportivate tootjate (CIF-hind Euroopa Ühenduse piiril koos tollimaksuga) keskmiste hindade ex Glasgow võrdlemise põhjal olid eksportivate tootjate hinnad kolmel viimasel aastal 3,1–7,1 % võrra madalamad kui ühenduse tootjatel. Paistab, et see tõi kaasa ühenduse tootjate hinnalanguse, sest oma suure turuosa tõttu paneb import paika hinna. Eriti on näha, et impordi kasv aina madalama hinnaga kuni 2003. aasta III kvartalini sundis ühenduse tootjaid kuni 2003. aasta III kvartalini pidevalt oma hindu langetama, mille tõttu nad said sel aastal kahjumit.

| (82) | Impordihindade ja ühenduse tootjate hindade otsene võrdlus kinnitab seda analüüsi. Aastatel 2000–2003 langesid tollimaksu sisaldavad impordihinnad 28,5 % (3,62 eurolt 2,59 eurole kilogrammi kohta, sh tollimaks). Samas ajavahemikus langesid samasuguste toodete keskmised hinnad 20 % võrra (3,50 eurolt 2,79 eurole kilogrammi kohta), näidates kogu perioodi vältel stabiilset langustendentsi. |
| --- | --- |

(82)

Impordihindade ja ühenduse tootjate hindade otsene võrdlus kinnitab seda analüüsi. Aastatel 2000–2003 langesid tollimaksu sisaldavad impordihinnad 28,5 % (3,62 eurolt 2,59 eurole kilogrammi kohta, sh tollimaks). Samas ajavahemikus langesid samasuguste toodete keskmised hinnad 20 % võrra (3,50 eurolt 2,79 eurole kilogrammi kohta), näidates kogu perioodi vältel stabiilset langustendentsi.

| (83) | Aastatel 2002–2003 langes tollimaksu sisaldav impordi keskmine ühikuhind 2,93 eurolt 2,59 eurole. Kuna import kasvas kõrgeima tasemeni ja impordi keskmine hind langes madalaima tasemeni (koos tollimaksuga 2,59 eurot kilogrammi kohta), sundisid impordihinnad ühenduse tootjaid hindu langetama ja ühenduse toote keskmine hind langes madalaimale tasemele (2,79 eurot kilogrammi kohta). Ühenduse toote keskmine ühikuhind (kohandatud ex Glasgow) langes 3,02 eurolt 2,79 eurole kilogrammi kohta, mis tähendab 8-protsendilist langust. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühenduse müügi ühikuhinnad (tuhandetes eurodes tonni kohta) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Impordi ühikuhinnad koos tollimaksuga (tuhandetes eurodes tonni kohta) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(83)

Aastatel 2002–2003 langes tollimaksu sisaldav impordi keskmine ühikuhind 2,93 eurolt 2,59 eurole. Kuna import kasvas kõrgeima tasemeni ja impordi keskmine hind langes madalaima tasemeni (koos tollimaksuga 2,59 eurot kilogrammi kohta), sundisid impordihinnad ühenduse tootjaid hindu langetama ja ühenduse toote keskmine hind langes madalaimale tasemele (2,79 eurot kilogrammi kohta). Ühenduse toote keskmine ühikuhind (kohandatud ex Glasgow) langes 3,02 eurolt 2,79 eurole kilogrammi kohta, mis tähendab 8-protsendilist langust.

2000

2001

2002

2003

Ühenduse müügi ühikuhinnad (tuhandetes eurodes tonni kohta) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Impordi ühikuhinnad koos tollimaksuga (tuhandetes eurodes tonni kohta) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (84) | Ühenduse tootjate hindade langus paistab olevat nende kasumlikkuse olulise languse peamine põhjus. 2000. aastal, kui nende kulud olid 3,1 eurot ja müügihind (kohandatud ex Glasgow) 3,50 eurot kilogrammi kohta, said ühenduse tootjad 7,3 % kasumit. Vaatamata tootjate tootmisvõimsuse rakendusastme, tootmise, tootlikkuse, eluskalavarude, müügi ja turuosa suurenemisele lõppesid 2001. ja 2002. aasta kahjumiga, kasutatud kapitali tasuvus vähenes ja üldine rahakäive oli negatiivne ning müügihinnad (kohandatud ex Glasgow) langesid vastavalt 3,23 ja 3,02 eurole ning kulud kõigepealt suurenesid veidi ja langesid siis vastavalt 3,2 eurole 2001. ja 3,0 eurole 2002. aastal. Samuti vähenes tööhõive. |
| --- | --- |

(84)

Ühenduse tootjate hindade langus paistab olevat nende kasumlikkuse olulise languse peamine põhjus. 2000. aastal, kui nende kulud olid 3,1 eurot ja müügihind (kohandatud ex Glasgow) 3,50 eurot kilogrammi kohta, said ühenduse tootjad 7,3 % kasumit. Vaatamata tootjate tootmisvõimsuse rakendusastme, tootmise, tootlikkuse, eluskalavarude, müügi ja turuosa suurenemisele lõppesid 2001. ja 2002. aasta kahjumiga, kasutatud kapitali tasuvus vähenes ja üldine rahakäive oli negatiivne ning müügihinnad (kohandatud ex Glasgow) langesid vastavalt 3,23 ja 3,02 eurole ning kulud kõigepealt suurenesid veidi ja langesid siis vastavalt 3,2 eurole 2001. ja 3,0 eurole 2002. aastal. Samuti vähenes tööhõive.

| (85) | 2003. aastal, kui hinnad (kohandatud ex Glasgow) langesid odava impordi survel 2,79 eurole ja kulud olid 2000. aasta tasemel (3,1 eurot), said ühenduse tootjad 17,1 % kahjumit. See kajastus negatiivses üldises kasutatud kapitali tasuvuses ja rahakäibes. Samal ajal kasvas nende müügimaht ainult 5,1 % võrra võrreldes tarbimise 10,3 % kasvuga ning turuosa langes 1,9 protsendipunkti võrra, samas kui impordi maht ja turuosa suurenesid. Kuigi nende võimsus, võimsuse rakendusaste, tootmine ja tootlikkus suurenesid ning tööhõive jäi stabiilseks, lükkub odava impordi kasvu mõju võimsuse rakendusastmele ning tootmisele ja tööhõivele edasi. Seda, et impordi kasvu tõttu on oodata tootmise vähenemist, näitab eluskalavarude vähenemine 2003. aastal. |
| --- | --- |

(85)

2003. aastal, kui hinnad (kohandatud ex Glasgow) langesid odava impordi survel 2,79 eurole ja kulud olid 2000. aasta tasemel (3,1 eurot), said ühenduse tootjad 17,1 % kahjumit. See kajastus negatiivses üldises kasutatud kapitali tasuvuses ja rahakäibes. Samal ajal kasvas nende müügimaht ainult 5,1 % võrra võrreldes tarbimise 10,3 % kasvuga ning turuosa langes 1,9 protsendipunkti võrra, samas kui impordi maht ja turuosa suurenesid. Kuigi nende võimsus, võimsuse rakendusaste, tootmine ja tootlikkus suurenesid ning tööhõive jäi stabiilseks, lükkub odava impordi kasvu mõju võimsuse rakendusastmele ning tootmisele ja tööhõivele edasi. Seda, et impordi kasvu tõttu on oodata tootmise vähenemist, näitab eluskalavarude vähenemine 2003. aastal.

| (86) | Eelmainitud põhjustel on järeldatakse, et impordi kasvu ja ühenduse tootjate saadud märgatava kahju vahel on seos ning odava impordi kasv on mõjunud ühenduse tootjatele kahjustavalt, eriti hindade allasurumisega ühenduse turul, mille tõttu on ühenduse tootjad kandnud suuri kahjumeid. |
| --- | --- |

(86)

Eelmainitud põhjustel on järeldatakse, et impordi kasvu ja ühenduse tootjate saadud märgatava kahju vahel on seos ning odava impordi kasv on mõjunud ühenduse tootjatele kahjustavalt, eriti hindade allasurumisega ühenduse turul, mille tõttu on ühenduse tootjad kandnud suuri kahjumeid.

9.1.2.   Tarbimise muutumise mõju Ühendkuningriigis

| (87) | Üks osapool väitis, et Ühendkuningriigis oli tarbimine 2003. aastal väidetavalt langenud ja et see tõi ühenduse tootjatele kahju. Ent Ühendkuningriigi turgu ei saa vaadelda eraldiseisvana üldisest ühenduse turust ja Euroopa Ühenduse tarbimine kasvas 2000.–2003. aastal 21,7 % ning 2002.–2003. aastal 12,2 % võrra. Seega on ühenduse tootjate 2003. aasta olulise kahjumi esmaseks põhjuseks pigem madalad hinnad kui väidetav tarbimise vähenemine. |
| --- | --- |

(87)

Üks osapool väitis, et Ühendkuningriigis oli tarbimine 2003. aastal väidetavalt langenud ja et see tõi ühenduse tootjatele kahju. Ent Ühendkuningriigi turgu ei saa vaadelda eraldiseisvana üldisest ühenduse turust ja Euroopa Ühenduse tarbimine kasvas 2000.–2003. aastal 21,7 % ning 2002.–2003. aastal 12,2 % võrra. Seega on ühenduse tootjate 2003. aasta olulise kahjumi esmaseks põhjuseks pigem madalad hinnad kui väidetav tarbimise vähenemine.

9.1.3.   Ekspordijõudluse muutumise mõju

| (88) | Eksporditaseme muutumise mõju on samuti uuritud. Eksport kasvas kogu vaatlusalusel ajavahemikul ja suisa kahekordistus 2002.–2003. aastal, kui ühenduse tootjad üritasid ühenduse turul valitsevat katastroofilist olukorda silmas pidades oma eksporti suurendada. Seega järeldatakse, vaatamata ühe osapoole vastupidisele väitele, et eksporditaseme muutumine ei olnud ühenduse tootjate märgatava kahju põhjuseks. Igatahes põhinevad kasumlikkusega seotud andmed ainult ühenduse müügiga seotud andmetel. |
| --- | --- |

(88)

Eksporditaseme muutumise mõju on samuti uuritud. Eksport kasvas kogu vaatlusalusel ajavahemikul ja suisa kahekordistus 2002.–2003. aastal, kui ühenduse tootjad üritasid ühenduse turul valitsevat katastroofilist olukorda silmas pidades oma eksporti suurendada. Seega järeldatakse, vaatamata ühe osapoole vastupidisele väitele, et eksporditaseme muutumine ei olnud ühenduse tootjate märgatava kahju põhjuseks. Igatahes põhinevad kasumlikkusega seotud andmed ainult ühenduse müügiga seotud andmetel.

9.1.4.   Liigse tootmisvõimsuse mõju

| (89) | Samuti on uuritud, kas kahjulikud mõjud võisid tuleneda ühenduse tootjate liigsest tootmisvõimsusest. Teoreetiline tootmisvõimsus suurenes uuritaval perioodil, 2000.–2003. aastal, 2,2 % võrra – tunduvalt vähem kui tootmine ja tarbimine. Lisaks sellele on teoreetiline tootmisvõimsus, nagu juba varem mainitud, eluskala koguhulk, millele on olemas valitsuselt saadud litsents. Litsentside taotlemine ja säilitamine ei maksa palju. Tegelikult on põhilised kuluallikad noorlõhede (kalamaimude), toidu ja tööjõu maksumus. Seetõttu järeldatakse, et teoreetilise võimsuse suurenemine ei toonud kaasa kahjulikku mõju ühenduse tootjatele. |
| --- | --- |

(89)

Samuti on uuritud, kas kahjulikud mõjud võisid tuleneda ühenduse tootjate liigsest tootmisvõimsusest. Teoreetiline tootmisvõimsus suurenes uuritaval perioodil, 2000.–2003. aastal, 2,2 % võrra – tunduvalt vähem kui tootmine ja tarbimine. Lisaks sellele on teoreetiline tootmisvõimsus, nagu juba varem mainitud, eluskala koguhulk, millele on olemas valitsuselt saadud litsents. Litsentside taotlemine ja säilitamine ei maksa palju. Tegelikult on põhilised kuluallikad noorlõhede (kalamaimude), toidu ja tööjõu maksumus. Seetõttu järeldatakse, et teoreetilise võimsuse suurenemine ei toonud kaasa kahjulikku mõju ühenduse tootjatele.

9.1.5.   Ühenduse tootjate vahelise konkurentsi mõju

| (90) | Mõned eksportijad väitsid, et lõhehinna langus ühenduse turul oli põhjustatud ühenduse tootjate poolsest ülepakkumisest. Ent 2003. aastal suurenes import 15 % võrra, samas kui ühenduse tootjate müük ühenduses kasvas vaid 5,1 % võrra. Pealegi on sellel turul hinnaliidriks importijad ja mitte ühenduse tootjad. Tõepoolest, kõigi osapoolte 2002. ja 2003. aasta hinnakäitumise uurimine näitab, et importi müüdi pidevalt odavamalt kui ühenduse tootjate tooteid ja et ühenduse tootjate hinnad järgisid impordihindade langustrendi. Ühenduse tootjate vahelise konkurentsi mõju ei muuda hindade üldist tasakaalu – ühe tootja kahjumid tasakaalustavad teise teenitud kasumid ceteris paribus. Seega järeldatakse, et ühenduse tootjate vaheline konkurents ei olnud täheldatud märgatava kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(90)

Mõned eksportijad väitsid, et lõhehinna langus ühenduse turul oli põhjustatud ühenduse tootjate poolsest ülepakkumisest. Ent 2003. aastal suurenes import 15 % võrra, samas kui ühenduse tootjate müük ühenduses kasvas vaid 5,1 % võrra. Pealegi on sellel turul hinnaliidriks importijad ja mitte ühenduse tootjad. Tõepoolest, kõigi osapoolte 2002. ja 2003. aasta hinnakäitumise uurimine näitab, et importi müüdi pidevalt odavamalt kui ühenduse tootjate tooteid ja et ühenduse tootjate hinnad järgisid impordihindade langustrendi. Ühenduse tootjate vahelise konkurentsi mõju ei muuda hindade üldist tasakaalu – ühe tootja kahjumid tasakaalustavad teise teenitud kasumid ceteris paribus. Seega järeldatakse, et ühenduse tootjate vaheline konkurents ei olnud täheldatud märgatava kahju põhjuseks.

9.1.6.   Suurenenud suremuse mõju tootmiskuludele

| (91) | Üks osapool väitis, et tavapärasest kõrgem kalade suremus Iirimaal ja haiguspuhangud Ühendkuningriigis ja Iirimaal 2002. ja 2003. aastal võisid suurendada tootmiskulusid ja segada mõne tootja normaalset tootmistsüklit. Need nähtused piirdusid siiski väikese hulga kasvandustega. Pealegi, nagu on näha alljärgnevast tabelist, langesid ühenduse tootjate kulud 2002. aastal ja olid 2003. aastal oma nelja-aastase keskmise lähedal. Seega järeldatakse, et oluline kahjulik mõju ei olnud tingitud tavapärasest kõrgemast kalade suremusest. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tootmiskulud (tuhandetes eurodes tonni kohta) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(91)

Üks osapool väitis, et tavapärasest kõrgem kalade suremus Iirimaal ja haiguspuhangud Ühendkuningriigis ja Iirimaal 2002. ja 2003. aastal võisid suurendada tootmiskulusid ja segada mõne tootja normaalset tootmistsüklit. Need nähtused piirdusid siiski väikese hulga kasvandustega. Pealegi, nagu on näha alljärgnevast tabelist, langesid ühenduse tootjate kulud 2002. aastal ja olid 2003. aastal oma nelja-aastase keskmise lähedal. Seega järeldatakse, et oluline kahjulik mõju ei olnud tingitud tavapärasest kõrgemast kalade suremusest.

2000

2001

2002

2003

Keskmised tootmiskulud (tuhandetes eurodes tonni kohta)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7.   Kõrgemate tootmiskulude mõju üldisemalt

| (92) | Väideti, et Norra kalakasvandustes on madalamad tootmiskulud kui ühenduse tootjatel ning et see koos ühenduse tootjate võimetusega vähendada tootmiskulusid on üks impordi kasvu ja märgatava kahju põhjus. Kättesaadav teave viitab sellele, et samal ajal kui Norral on teatud kulude suhtes eeliseid, on ühenduse tootjail eeliseid teiste suhtes. Üldiselt märgitakse, et kui ühenduse tootjad kannavad praegusel turul olulisi kahjusid, siis kehtib sama ka Norra tootjate kohta. Nagu on märgitud alajaos 8.2.12, said ühenduse tootjad 2003. aastal – 17,1 % kahjumit. Norra valitsuse andmed viitavad sellele, et 2003. aastal oli 148st lõhe- ja vikerforellikasvandusest koosneva valimi kahjum – 12,1 %. Lisaks tegutsesid Norra tootjad ränga võlakoorma tingimustes, mis moodustas nende kogukuludest märkimisväärse osa. Nende koguvõlg (kui mitte arvestada aktsia-/osakapitali ja eraldisi) oli võrreldes 5,6 miljardi Norra kroonise kogukäibega 6,3 miljardit Norra krooni (9) (mis võrdub vastavalt 750 miljoni ja 670 miljoni euroga). Selline olukord on mõningatel juhtudel viinud selleni, et Norra pankadest on tegelikult saanud Norra tootjate omanikud. Seega tuleb järeldada, et kuigi võivad esineda väikesed erinevused, ei olnud ühenduse tootjate ja eksportivate tootjate keskmiste tootmiskulude vahe tekkinud märgatava kahju arvestatavaks põhjuseks. |
| --- | --- |

(92)

Väideti, et Norra kalakasvandustes on madalamad tootmiskulud kui ühenduse tootjatel ning et see koos ühenduse tootjate võimetusega vähendada tootmiskulusid on üks impordi kasvu ja märgatava kahju põhjus. Kättesaadav teave viitab sellele, et samal ajal kui Norral on teatud kulude suhtes eeliseid, on ühenduse tootjail eeliseid teiste suhtes. Üldiselt märgitakse, et kui ühenduse tootjad kannavad praegusel turul olulisi kahjusid, siis kehtib sama ka Norra tootjate kohta. Nagu on märgitud alajaos 8.2.12, said ühenduse tootjad 2003. aastal – 17,1 % kahjumit. Norra valitsuse andmed viitavad sellele, et 2003. aastal oli 148st lõhe- ja vikerforellikasvandusest koosneva valimi kahjum – 12,1 %. Lisaks tegutsesid Norra tootjad ränga võlakoorma tingimustes, mis moodustas nende kogukuludest märkimisväärse osa. Nende koguvõlg (kui mitte arvestada aktsia-/osakapitali ja eraldisi) oli võrreldes 5,6 miljardi Norra kroonise kogukäibega 6,3 miljardit Norra krooni (9) (mis võrdub vastavalt 750 miljoni ja 670 miljoni euroga). Selline olukord on mõningatel juhtudel viinud selleni, et Norra pankadest on tegelikult saanud Norra tootjate omanikud. Seega tuleb järeldada, et kuigi võivad esineda väikesed erinevused, ei olnud ühenduse tootjate ja eksportivate tootjate keskmiste tootmiskulude vahe tekkinud märgatava kahju arvestatavaks põhjuseks.

9.1.8.   Šotimaa suuremad veokulud

| (93) | Üks osapool väitis, et Šotimaa kõrvalistes piirkondades on infrastruktuur vähem arenenud ja see suurendab kulusid ning võib tuua kahju ühenduse tootjatele. Sellega seoses täheldatakse, et Norras, mis on ühenduse turul liider, toimub kalade tehistingimustes kasvatamine sageli kaugetes kohtades, kus on suhteliselt kehv transpordiinfrastruktuur. |
| --- | --- |

(93)

Üks osapool väitis, et Šotimaa kõrvalistes piirkondades on infrastruktuur vähem arenenud ja see suurendab kulusid ning võib tuua kahju ühenduse tootjatele. Sellega seoses täheldatakse, et Norras, mis on ühenduse turul liider, toimub kalade tehistingimustes kasvatamine sageli kaugetes kohtades, kus on suhteliselt kehv transpordiinfrastruktuur.

| (94) | Veokulud ei moodusta tehistingimustes kasvatatud lõhe üldistest tootmiskuludest suurt osa ning varieeruvad vastavalt kauba päritolule ja sihtkohale, millesse need saadetakse. Üldiselt ei leita, et Norra, Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel oleks ühenduse turule vedamise kuludes märgatavat erinevust. Lisaks sellele on eksportivatel tootjatel (mis määratluse järgi asuvad väljaspool Euroopa Ühendust) ühenduse turule müümisel üldiselt tõenäoliselt suuremad transpordikulud. Seega ei leita, et suuremad veokulud Šotimaal oleksid süvendanud ühenduse tootjate kahju. |
| --- | --- |

(94)

Veokulud ei moodusta tehistingimustes kasvatatud lõhe üldistest tootmiskuludest suurt osa ning varieeruvad vastavalt kauba päritolule ja sihtkohale, millesse need saadetakse. Üldiselt ei leita, et Norra, Ühendkuningriigi ja Iirimaa vahel oleks ühenduse turule vedamise kuludes märgatavat erinevust. Lisaks sellele on eksportivatel tootjatel (mis määratluse järgi asuvad väljaspool Euroopa Ühendust) ühenduse turule müümisel üldiselt tõenäoliselt suuremad transpordikulud. Seega ei leita, et suuremad veokulud Šotimaal oleksid süvendanud ühenduse tootjate kahju.

| (95) | Igal juhul pole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et veokulud Šotimaal oleksid viimastel aastatel suurenenud ja seega ei seletaks suuremad veokulud ühenduse tootjate kantud rahalise kahju hiljutist suurenemist. |
| --- | --- |

(95)

Igal juhul pole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, et veokulud Šotimaal oleksid viimastel aastatel suurenenud ja seega ei seletaks suuremad veokulud ühenduse tootjate kantud rahalise kahju hiljutist suurenemist.

9.1.9.   Muud tegurid

| (96) | Väideti, et rangemad keskkonna- ja sanitaaralased õigusaktid ühenduses, impordipiirangud kolmandates riikides, teadustööd lõhe kohta ja pressikajastustest tulenev üldsuse negatiivne suhtumine on aidanud kaasa ühenduse tootjatele osaks saanud kahjule. Samas ei esitatud siiski mingeid tõendeid nende väidete kinnituseks, ka ei arendatud väiteid edasi. Selliste asjaolude korral ei saa neid tegureid lugeda ühenduse tootjatele osaks saanud märgatava kahju olulisteks põhjustajateks. Muid võimalikke olulisi põhjuslikke tegureid uurimise lõppjärgus ei tuvastatud. |
| --- | --- |

(96)

Väideti, et rangemad keskkonna- ja sanitaaralased õigusaktid ühenduses, impordipiirangud kolmandates riikides, teadustööd lõhe kohta ja pressikajastustest tulenev üldsuse negatiivne suhtumine on aidanud kaasa ühenduse tootjatele osaks saanud kahjule. Samas ei esitatud siiski mingeid tõendeid nende väidete kinnituseks, ka ei arendatud väiteid edasi. Selliste asjaolude korral ei saa neid tegureid lugeda ühenduse tootjatele osaks saanud märgatava kahju olulisteks põhjustajateks. Muid võimalikke olulisi põhjuslikke tegureid uurimise lõppjärgus ei tuvastatud.

9.2.   Kahjustava mõju omistamine

| (97) | Impordi kasvul oli ühenduse tootjate poolt müüdud kogustele vaid piiratud mõju, kuigi nende müük ja turuosa 2003. aastal mõnevõrra vähenesid. Ent kõige olulisem on see, et impordi märgatav kasv paistab olevat mõjunud laastavalt ühenduse tootjate kasumlikkusele, arvestades sellega kaasnevat hinnalangust. Arvestades, et impordil (mille käes on umbes 70–75 % turust) on hinnaliidri seisund, on impordihindade langusspiraal ühenduse tootjate hindu märgatavalt alla löönud. See tõi ühenduse tootjatele märgatavaid kahjumeid. Peale odava impordi kasvu ei tuvastatud muid tegureid, mis võinuks kahju põhjustada. |
| --- | --- |

(97)

Impordi kasvul oli ühenduse tootjate poolt müüdud kogustele vaid piiratud mõju, kuigi nende müük ja turuosa 2003. aastal mõnevõrra vähenesid. Ent kõige olulisem on see, et impordi märgatav kasv paistab olevat mõjunud laastavalt ühenduse tootjate kasumlikkusele, arvestades sellega kaasnevat hinnalangust. Arvestades, et impordil (mille käes on umbes 70–75 % turust) on hinnaliidri seisund, on impordihindade langusspiraal ühenduse tootjate hindu märgatavalt alla löönud. See tõi ühenduse tootjatele märgatavaid kahjumeid. Peale odava impordi kasvu ei tuvastatud muid tegureid, mis võinuks kahju põhjustada.

9.3.   Järeldus

| (98) | Seega, olles kindlaks teinud, et muud teadaolevad tegurid ei toonud kaasa olulist kahjustavat mõju, on jõutud järeldusele, et odava impordi kasvu ja ühenduse tootjatele põhjustatud märgatava kahju vahel on tõeline ja oluline seos. |
| --- | --- |

(98)

Seega, olles kindlaks teinud, et muud teadaolevad tegurid ei toonud kaasa olulist kahjustavat mõju, on jõutud järeldusele, et odava impordi kasvu ja ühenduse tootjatele põhjustatud märgatava kahju vahel on tõeline ja oluline seos.

10.   KAITSEMEETMED

| (99) | Uurimistulemuste analüüs kinnitab märgatavat kahju ja vajadust lõplike kaitsemeetmete järele, et heastada ühenduse tootjatele osaks saanud märgatavat kahju ja kaitsta ühenduse tootjaid edasise kahju eest. |
| --- | --- |

(99)

Uurimistulemuste analüüs kinnitab märgatavat kahju ja vajadust lõplike kaitsemeetmete järele, et heastada ühenduse tootjatele osaks saanud märgatavat kahju ja kaitsta ühenduse tootjaid edasise kahju eest.

10.1.   Lõplike kaitsemeetmete vorm ja tase

| (100) | Ühenduse toodang ei ole tehistingimustes kasvatatud lõhe osas piisav nõudluse rahuldamiseks ja seega on vaja tagada, et kasutuselevõetavad meetmed ei keelaks eksportivatele tootjatele juurdepääsu ühenduse turule. Kuna ühenduse tootjatele tekitatud kahju peamine põhjus on suuremahuline import, mis toob kaasa madala hinna ning põhjustab hindade langetamist ja allasurumist, peaksid kasutuselevõetavad meetmed olema mõeldud märgatava kahju heastamiseks ja kohanduste hõlbustamiseks. Nende eesmärkide saavutamiseks peaksid meetmed tooma kaasa hindade ajutise stabiliseerumise, mis ei piira tingimata pakkumist ning näeb ette perioodi, mille jooksul ühenduse tootjad võivad kohaneda tulevaste suurenenud konkurentsi tingimustega, mis tulenevad odavatest importtoodetest. |
| --- | --- |

(100)

Ühenduse toodang ei ole tehistingimustes kasvatatud lõhe osas piisav nõudluse rahuldamiseks ja seega on vaja tagada, et kasutuselevõetavad meetmed ei keelaks eksportivatele tootjatele juurdepääsu ühenduse turule. Kuna ühenduse tootjatele tekitatud kahju peamine põhjus on suuremahuline import, mis toob kaasa madala hinna ning põhjustab hindade langetamist ja allasurumist, peaksid kasutuselevõetavad meetmed olema mõeldud märgatava kahju heastamiseks ja kohanduste hõlbustamiseks. Nende eesmärkide saavutamiseks peaksid meetmed tooma kaasa hindade ajutise stabiliseerumise, mis ei piira tingimata pakkumist ning näeb ette perioodi, mille jooksul ühenduse tootjad võivad kohaneda tulevaste suurenenud konkurentsi tingimustega, mis tulenevad odavatest importtoodetest.

| (101) | Ajutised kaitsemeetmed seisnesid üksnes tariifikvootides. Isegi ajutiste meetmete kehtimise ajal jätkus tehistingimustes kasvatatud lõhe import ühendusse hindadega, mis olid märgatavalt madalamad ühenduse tootjate tootmiskuludest. Seetõttu tuleb võtta meetmed, mille tagajärjel tõuseksid hinnad tasemele, mille juures ühenduse tootjad teenivad vähemalt oma kulud täielikult tasa. See peaks hõlbustama kohanduste tegemist, tagades, et käesolevate meetmete kehtivusajal ei kanna ühenduse tootjad jätkuvalt kahju, mille tagajärjed takistaksid neil kaasata rahalisi vahendeid kohandusteks ja ümberkorraldusteks vajalike meetmete võtmiseks. Hindu tõstva mõju saavutamiseks kaaluti, kas tuleks kehtestada tariifikvoodid, mille puhul oleks tariifikvoodi vaba kogus väga väike. Kuigi võis põhjendatult eeldada selle mõju hindadele, tunnistati kõnealune lähenemisviis siiski sobimatuks, kuna tehistingimustes kasvatatud lõhe kasvavat turgu ei tohiks asjatult kitsendada. Seepärast tuleks kogu tehistingimustes kasvatatud lõhe ühendusse importimise suhtes kehtestada teatavad hinnategur. On leitud, et ühenduse tootjate keskmised tootmiskulud 2003. aastal olid 3,10 eurot kilogrammi kohta. Tavaliselt on ühenduse tootjate tootel imporditud tootega võrreldes kuni ligikaudu 10 % hinnalisa. Seetõttu jõuti järeldusele, et impordihind peaks olema tasemel 2 850 eurot värske lõhe tonni kohta. See peaks võimaldama ühenduse tootjatel hoolimata madalast hinnategurist müüa enam-vähem kasumisse jäämist võimaldaval tasemel. Väideti, et varasematel juhtudel ei peetud minimaalse hinna kohustustest kinni. Kuigi see võib paika pidada, ei hõlma kõnealused meetmed kohustuste võtmist, vaid impordihinna taseme kehtestamist, millest madalama hinna puhul tuleb maksta tollimaksu, ning millest kõrvalehoidmine on tollipettus. Lisaks sellele toetasid mõned osapooled väärtuselise tollimaksu kasutamist minimaalse impordihinna kehtestamise asemel. Sellise tollimaksu kehtestamine viiks raha turult välja ning seepärast peetakse impordi suhtes miinimumhinna kehtestamist keskmises perspektiivis paremaks lahenduseks. Sellegipoolest peetakse kohanemise soodustamist silmas pidades asjakohaseks, et allpool kirjeldatud järkjärgulise juurutamise käigus tuleb kohaldada konkreetset tollimaksu. |
| --- | --- |

(101)

Ajutised kaitsemeetmed seisnesid üksnes tariifikvootides. Isegi ajutiste meetmete kehtimise ajal jätkus tehistingimustes kasvatatud lõhe import ühendusse hindadega, mis olid märgatavalt madalamad ühenduse tootjate tootmiskuludest. Seetõttu tuleb võtta meetmed, mille tagajärjel tõuseksid hinnad tasemele, mille juures ühenduse tootjad teenivad vähemalt oma kulud täielikult tasa. See peaks hõlbustama kohanduste tegemist, tagades, et käesolevate meetmete kehtivusajal ei kanna ühenduse tootjad jätkuvalt kahju, mille tagajärjed takistaksid neil kaasata rahalisi vahendeid kohandusteks ja ümberkorraldusteks vajalike meetmete võtmiseks. Hindu tõstva mõju saavutamiseks kaaluti, kas tuleks kehtestada tariifikvoodid, mille puhul oleks tariifikvoodi vaba kogus väga väike. Kuigi võis põhjendatult eeldada selle mõju hindadele, tunnistati kõnealune lähenemisviis siiski sobimatuks, kuna tehistingimustes kasvatatud lõhe kasvavat turgu ei tohiks asjatult kitsendada. Seepärast tuleks kogu tehistingimustes kasvatatud lõhe ühendusse importimise suhtes kehtestada teatavad hinnategur. On leitud, et ühenduse tootjate keskmised tootmiskulud 2003. aastal olid 3,10 eurot kilogrammi kohta. Tavaliselt on ühenduse tootjate tootel imporditud tootega võrreldes kuni ligikaudu 10 % hinnalisa. Seetõttu jõuti järeldusele, et impordihind peaks olema tasemel 2 850 eurot värske lõhe tonni kohta. See peaks võimaldama ühenduse tootjatel hoolimata madalast hinnategurist müüa enam-vähem kasumisse jäämist võimaldaval tasemel. Väideti, et varasematel juhtudel ei peetud minimaalse hinna kohustustest kinni. Kuigi see võib paika pidada, ei hõlma kõnealused meetmed kohustuste võtmist, vaid impordihinna taseme kehtestamist, millest madalama hinna puhul tuleb maksta tollimaksu, ning millest kõrvalehoidmine on tollipettus. Lisaks sellele toetasid mõned osapooled väärtuselise tollimaksu kasutamist minimaalse impordihinna kehtestamise asemel. Sellise tollimaksu kehtestamine viiks raha turult välja ning seepärast peetakse impordi suhtes miinimumhinna kehtestamist keskmises perspektiivis paremaks lahenduseks. Sellegipoolest peetakse kohanemise soodustamist silmas pidades asjakohaseks, et allpool kirjeldatud järkjärgulise juurutamise käigus tuleb kohaldada konkreetset tollimaksu.

| (102) | On väidetud, et külmutatud lõhe hind on madalam kui värske lõhe oma tänu mõningasele erinevusele tootmiskulude struktuuris ning seega hoiaks sama impordihinna kohaldamine külmutatud lõhe ühenduse turult tegelikult eemal. Sellest lähtuvalt väideti, et külmutatud lõhe jaoks tuleks kehtestada madalam impordihinna tase, et võtta arvesse erinevaid hinnategureid, ning külmutatud lõhe suhtes kohaldatavad hinnategurid peaksid olema värske lõhe omast madalamad. Kuna turul näib valitsevat umbes 4 % hinnavahe, leitakse, et külmutatud lõhe jaoks tuleks kehtestada seda vahet kajastav impordihinna madalam tase. Seega peaks tehistingimustes kasvatatud külmutatud lõhe impordihinna tase olema 2 736 eurot. |
| --- | --- |

(102)

On väidetud, et külmutatud lõhe hind on madalam kui värske lõhe oma tänu mõningasele erinevusele tootmiskulude struktuuris ning seega hoiaks sama impordihinna kohaldamine külmutatud lõhe ühenduse turult tegelikult eemal. Sellest lähtuvalt väideti, et külmutatud lõhe jaoks tuleks kehtestada madalam impordihinna tase, et võtta arvesse erinevaid hinnategureid, ning külmutatud lõhe suhtes kohaldatavad hinnategurid peaksid olema värske lõhe omast madalamad. Kuna turul näib valitsevat umbes 4 % hinnavahe, leitakse, et külmutatud lõhe jaoks tuleks kehtestada seda vahet kajastav impordihinna madalam tase. Seega peaks tehistingimustes kasvatatud külmutatud lõhe impordihinna tase olema 2 736 eurot.

| (103) | Üks osapool väitis, et kahe hinnataseme olemasolu teeks olukorra ametiasutuste jaoks keeruliseks ning suurendaks pettuste tõenäosust tollipiiri ületamise kohtas, kuid need väited ei ole praktilisest seisukohast põhjendatud, kui arvestada tollipettuste suhtes kohaldatavate karistuste olemasolu. Teisalt väideti, et tehistingimustes kasvatatud lõhe puhul peaks kehtima teistsugune hinnasüsteem olenevalt selle ettenähtud kasutusotstarbest (kas töötlemiseks või jaemüügiks). See oleks märksa raskemini kontrollitav ning seega leiti, et see pole praktilistel kaalutlustel antud asjaoludel otstarbekas. |
| --- | --- |

(103)

Üks osapool väitis, et kahe hinnataseme olemasolu teeks olukorra ametiasutuste jaoks keeruliseks ning suurendaks pettuste tõenäosust tollipiiri ületamise kohtas, kuid need väited ei ole praktilisest seisukohast põhjendatud, kui arvestada tollipettuste suhtes kohaldatavate karistuste olemasolu. Teisalt väideti, et tehistingimustes kasvatatud lõhe puhul peaks kehtima teistsugune hinnasüsteem olenevalt selle ettenähtud kasutusotstarbest (kas töötlemiseks või jaemüügiks). See oleks märksa raskemini kontrollitav ning seega leiti, et see pole praktilistel kaalutlustel antud asjaoludel otstarbekas.

| (104) | Kuna turuhinnad on hetkel madalamad ja et vältida turumoonutusi, eriti töötleva tööstuse osas, peaks hinnateguri juurutamine toimuma järkjärgult teatava aja jooksul. See võimaldaks turgudel kehtestatava impordihinnaga järkjärgult kohaneda. Seoses sellega väideti ühest küljest, et on vajalik pikem aeg, mis võimaldaks töötlejatel hinnatõusuga kohaneda, ning teisest küljest, et ühenduse tootjate rasket olukorda arvestades tuleks paika panna lühem periood. Leitakse, et järkjärgulise juurutamise periood peaks kestma lõplike kaitsemeetmete jõustumise kuupäevast kuni 15. aprillini 2005 ning sel ajal tuleks kohaldada minimaalset impordihinda värske lõhe puhul 2 700 eurot tonni kohta ja külmutatud lõhe puhul 2 592 eurot tonni kohta. |
| --- | --- |

(104)

Kuna turuhinnad on hetkel madalamad ja et vältida turumoonutusi, eriti töötleva tööstuse osas, peaks hinnateguri juurutamine toimuma järkjärgult teatava aja jooksul. See võimaldaks turgudel kehtestatava impordihinnaga järkjärgult kohaneda. Seoses sellega väideti ühest küljest, et on vajalik pikem aeg, mis võimaldaks töötlejatel hinnatõusuga kohaneda, ning teisest küljest, et ühenduse tootjate rasket olukorda arvestades tuleks paika panna lühem periood. Leitakse, et järkjärgulise juurutamise periood peaks kestma lõplike kaitsemeetmete jõustumise kuupäevast kuni 15. aprillini 2005 ning sel ajal tuleks kohaldada minimaalset impordihinda värske lõhe puhul 2 700 eurot tonni kohta ja külmutatud lõhe puhul 2 592 eurot tonni kohta.

| (105) | Leitakse, et hinnategur peaks lõplikus faasis olema muutuva tollimaksu kujul. Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud impordihind, ei tule tollimaksu maksta. Kui import toimub madalama hinnaga, tuleb maksta tegeliku hinna ja kehtestatud impordihinna vahe. Kõnealust minimaalset hinnategurit kohaldatakse alati, nii järgnevalt sätestatud tariifikvootide raames kui tariifikvootide künnise ületamisel. |
| --- | --- |

(105)

Leitakse, et hinnategur peaks lõplikus faasis olema muutuva tollimaksu kujul. Kui import toimub CIF-hinnaga ühenduse tollipiiril, mis on võrdne või suurem kui kehtestatud impordihind, ei tule tollimaksu maksta. Kui import toimub madalama hinnaga, tuleb maksta tegeliku hinna ja kehtestatud impordihinna vahe. Kõnealust minimaalset hinnategurit kohaldatakse alati, nii järgnevalt sätestatud tariifikvootide raames kui tariifikvootide künnise ületamisel.

| (106) | Tagamaks, et importijad peavad hinnategurist kinni, leitakse, et importijad peaksid kindlaksmääratud tähtaja jooksul esitama siseriiklikule tollile rahuldavad tõendid esitamist siseriiklikule tollile imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe tonni eest tegelikult makstud impordihinna kohta. Tagamaks, et kõik importijad peavad kinni rahuldavate tõendite esitamise tingimusest ja teevad seda tähtaja jooksul, tuleks importijatelt tehistingimustes kasvatatud lõhe importimisel nõuda piisava tagatise esitamist riiklikule tollile. Arvestades värske ja külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes kavandatud hinnateguri järkjärgulise juurutamise ja lõplikku taset, loetakse asjakohaseks tagatist väärtuses 290 eurot imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe tonni kohta (WFE) (1. rühm – 320 eurot tonni kohta, 2. rühm – 450 eurot tonni kohta). Väideti, et selline tagatise tase on importijate jaoks liiga kallis ja koormav. Samas arvatakse, et madalam tagatis ei anna soovitud tulemust, arvestades kehtivate turuhindade ja kehtestatava impordihinna erinevust. Arvestades esitatava teabe laadi ja haldustegevuse otstarbekuse kaalutlusi, leitakse, et rahuldavate tõendite esitamise tähtaeg peaks olema 1 aasta alates asjaomase tollideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast. Tagatis tuleks vabastada hetkel, kui importija esitab rahuldavad tõendid, tingimusel, et see toimub ettenähtud tähtaja jooksul. Kui importija ei esita tähtaja jooksul rahuldavaid tõendeid, nõutakse tagatis lõplikult sisse imporditollimaksuna. |
| --- | --- |

(106)

Tagamaks, et importijad peavad hinnategurist kinni, leitakse, et importijad peaksid kindlaksmääratud tähtaja jooksul esitama siseriiklikule tollile rahuldavad tõendid esitamist siseriiklikule tollile imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe tonni eest tegelikult makstud impordihinna kohta. Tagamaks, et kõik importijad peavad kinni rahuldavate tõendite esitamise tingimusest ja teevad seda tähtaja jooksul, tuleks importijatelt tehistingimustes kasvatatud lõhe importimisel nõuda piisava tagatise esitamist riiklikule tollile. Arvestades värske ja külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes kavandatud hinnateguri järkjärgulise juurutamise ja lõplikku taset, loetakse asjakohaseks tagatist väärtuses 290 eurot imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe tonni kohta (WFE) (1. rühm – 320 eurot tonni kohta, 2. rühm – 450 eurot tonni kohta). Väideti, et selline tagatise tase on importijate jaoks liiga kallis ja koormav. Samas arvatakse, et madalam tagatis ei anna soovitud tulemust, arvestades kehtivate turuhindade ja kehtestatava impordihinna erinevust. Arvestades esitatava teabe laadi ja haldustegevuse otstarbekuse kaalutlusi, leitakse, et rahuldavate tõendite esitamise tähtaeg peaks olema 1 aasta alates asjaomase tollideklaratsiooni vastuvõtmise kuupäevast. Tagatis tuleks vabastada hetkel, kui importija esitab rahuldavad tõendid, tingimusel, et see toimub ettenähtud tähtaja jooksul. Kui importija ei esita tähtaja jooksul rahuldavaid tõendeid, nõutakse tagatis lõplikult sisse imporditollimaksuna.

| (107) | Tagamaks, et ühenduse tootjad saavad väljaspool tavapärast imporditaset tegutseda mõistlikul kasumlikkuse tasemel, hoides samas ühenduse turgu avatuna ja tagades nõudlusele vastava pakkumise, loetakse asjakohaseks ka tariifikvootide kehtestamist, mis kajastavad impordi traditsioonilist taset. Nende kvootide ületamisel tuleks impordilt tasuda täiendavat tollimaksu. Siis võib tehistingimustes kasvatatud lõhe traditsioonilisel tasemel importi, mille puhul peetakse kinni kehtestatud hinnategurist, jätkata ilma igasuguse täiendava tollimaksuta ning sellegipoolest võib importida piiramatus koguses, kuigi sel juhul tuleb tasuda täiendav tollimaks. |
| --- | --- |

(107)

Tagamaks, et ühenduse tootjad saavad väljaspool tavapärast imporditaset tegutseda mõistlikul kasumlikkuse tasemel, hoides samas ühenduse turgu avatuna ja tagades nõudlusele vastava pakkumise, loetakse asjakohaseks ka tariifikvootide kehtestamist, mis kajastavad impordi traditsioonilist taset. Nende kvootide ületamisel tuleks impordilt tasuda täiendavat tollimaksu. Siis võib tehistingimustes kasvatatud lõhe traditsioonilisel tasemel importi, mille puhul peetakse kinni kehtestatud hinnategurist, jätkata ilma igasuguse täiendava tollimaksuta ning sellegipoolest võib importida piiramatus koguses, kuigi sel juhul tuleb tasuda täiendav tollimaks.

| (108) | Traditsiooniliste kaubavoogude säilitamiseks ja ühenduse turu avatuks jäämise tagamiseks ka väiksematele turuosalistele tuleks tariifikvoodid jagada nende riikide/regioonide vahel, millel on oluline huvi vaatlusaluse toote tarnimiseks, ja mingi osa tuleks jätta teistele riikidele. Pärast konsulteerimist Norra, Tšiili ja Fääri saartega, millel on nimetatud oluline huvi olemas ja kust tuleb oluline osa impordist, peetakse kohaseks määrata igale nimetatud riigile erikvoot. Põhimõtteliselt tuleks tariifikvoot jagada vastavalt kõnealuse riigi poolt 2001. kuni 2003. aastani kestnud kolmeaastase ajavahemiku jooksul tarnitud toote koguhulgale. Samas tuleb märkida, et import Tšiilist langes 2003. aasta teisel poolel piirkontrolliga seotud tehnilistel põhjustel olulisel määral (madalamale tasemele kui 3 % impordist ühendusse), mis on ligikaudu pool nende tavalisest ühendusse suunatud impordist. Sel põhjusel ei ole import Tšiilist 2003. aastal representatiivne ja Tšiili riigipõhised kvoodid peaksid selle asemel tuginema keskmisele impordile aastatel 2001, 2002 ja 2003. aasta kohandatud näitajale (tuginedes 2002. aastale pluss impordi keskmisele kasvumäärale aastal 2003, välja arvatud Tšiili), et mitte moonutada traditsioonilisi kaubavooge. Et vältida põhjendamatut halduskoormust, peaksid tariifikvoodid toimima “kes ees, see mees” põhimõttel. |
| --- | --- |

(108)

Traditsiooniliste kaubavoogude säilitamiseks ja ühenduse turu avatuks jäämise tagamiseks ka väiksematele turuosalistele tuleks tariifikvoodid jagada nende riikide/regioonide vahel, millel on oluline huvi vaatlusaluse toote tarnimiseks, ja mingi osa tuleks jätta teistele riikidele. Pärast konsulteerimist Norra, Tšiili ja Fääri saartega, millel on nimetatud oluline huvi olemas ja kust tuleb oluline osa impordist, peetakse kohaseks määrata igale nimetatud riigile erikvoot. Põhimõtteliselt tuleks tariifikvoot jagada vastavalt kõnealuse riigi poolt 2001. kuni 2003. aastani kestnud kolmeaastase ajavahemiku jooksul tarnitud toote koguhulgale. Samas tuleb märkida, et import Tšiilist langes 2003. aasta teisel poolel piirkontrolliga seotud tehnilistel põhjustel olulisel määral (madalamale tasemele kui 3 % impordist ühendusse), mis on ligikaudu pool nende tavalisest ühendusse suunatud impordist. Sel põhjusel ei ole import Tšiilist 2003. aastal representatiivne ja Tšiili riigipõhised kvoodid peaksid selle asemel tuginema keskmisele impordile aastatel 2001, 2002 ja 2003. aasta kohandatud näitajale (tuginedes 2002. aastale pluss impordi keskmisele kasvumäärale aastal 2003, välja arvatud Tšiili), et mitte moonutada traditsioonilisi kaubavooge. Et vältida põhjendamatut halduskoormust, peaksid tariifikvoodid toimima “kes ees, see mees” põhimõttel.

| (109) | Ilmneb, et normaalsetes oludes oli tehistingimustes kasvatatud lõhe tarbimine ühenduses kasvanud aastas 4-5 % vahemikus, kui arvesse võtta uutes liikmesriikides täheldatud kasvu taset. 2004. aasta esimese poole kohta käivad andmed näitavad siiski, et ühenduse lõheturu kasv suureneb ja et samal ajal kui turg uutes liikmesriikides on 15-liikmelise Euroopa Liiduga võrreldes väike, eksisteerivad tõendid, et aastane kasvumäär uutes liikmesriikides (mis oli umbes 30 %) on laienemise tõttu tõusnud ning on nüüd oluliselt kõrgem (50 % ringis). Selle kasvu arvessevõtmiseks tuleks tariifikvoote (mis põhinevad 2001.–2003. aasta keskmisel impordil) tõsta 10 % võrra. Kuna lõheturg on hooajaline, nii et teise poolaasta import ja müük on suuremad kui esimesel, tuleks tollitariife hooajaga kohandada. Kvoodid on arvutatud terve kala ekvivalendi (WFE) põhjal ja tegelikult imporditavaks fileeks ja mittefileeks ümberarvestamise suhted on vastavalt 1:0,65 ja 1:0,9. Kui nende meetmete kohaldamise käigus selgub, et mittefilee ümberarvutamise suhe (1:0,9) ei ole imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe esitusviiside (praegu valdavalt roogitud ja koos peaga) tõttu enam asjakohane, võib meetmed läbi vaadata. |
| --- | --- |

(109)

Ilmneb, et normaalsetes oludes oli tehistingimustes kasvatatud lõhe tarbimine ühenduses kasvanud aastas 4-5 % vahemikus, kui arvesse võtta uutes liikmesriikides täheldatud kasvu taset. 2004. aasta esimese poole kohta käivad andmed näitavad siiski, et ühenduse lõheturu kasv suureneb ja et samal ajal kui turg uutes liikmesriikides on 15-liikmelise Euroopa Liiduga võrreldes väike, eksisteerivad tõendid, et aastane kasvumäär uutes liikmesriikides (mis oli umbes 30 %) on laienemise tõttu tõusnud ning on nüüd oluliselt kõrgem (50 % ringis). Selle kasvu arvessevõtmiseks tuleks tariifikvoote (mis põhinevad 2001.–2003. aasta keskmisel impordil) tõsta 10 % võrra. Kuna lõheturg on hooajaline, nii et teise poolaasta import ja müük on suuremad kui esimesel, tuleks tollitariife hooajaga kohandada. Kvoodid on arvutatud terve kala ekvivalendi (WFE) põhjal ja tegelikult imporditavaks fileeks ja mittefileeks ümberarvestamise suhted on vastavalt 1:0,65 ja 1:0,9. Kui nende meetmete kohaldamise käigus selgub, et mittefilee ümberarvutamise suhe (1:0,9) ei ole imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe esitusviiside (praegu valdavalt roogitud ja koos peaga) tõttu enam asjakohane, võib meetmed läbi vaadata.

| (110) | Täiendava tollimaksu määr peaks olema selline, et see tooks ühenduse tootjatele piisavalt kergendust, ent samal ajal ei tohiks see olla põhjendamatult raskeks koormaks importijatele ja kasutajatele. Väärtuselist tollimaksu peetakse ebasobivaks, sest see ajendaks alandama tollimaksuvaba impordi hindu ja suureneks hinna tõusmisel reaalselt. Seetõttu tuleks kehtestada kindla suurusega tollimaks. |
| --- | --- |

(110)

Täiendava tollimaksu määr peaks olema selline, et see tooks ühenduse tootjatele piisavalt kergendust, ent samal ajal ei tohiks see olla põhjendamatult raskeks koormaks importijatele ja kasutajatele. Väärtuselist tollimaksu peetakse ebasobivaks, sest see ajendaks alandama tollimaksuvaba impordi hindu ja suureneks hinna tõusmisel reaalselt. Seetõttu tuleks kehtestada kindla suurusega tollimaks.

| (111) | Eespool toodud minimaalset hinnategurit kohaldatakse alati, et võimaldada ühenduse tootjatel müües kahjumit vältida. Nagu samuti eespool märgitud, on minimaalne hinnategur kehtestatud allapoole ühenduse tootjate tootmiskulusid, kuid kuna neil on õnnestunud varem müüa umbes 10 % hinnalisaga, eeldatakse, et see on võimalik ka edaspidi ning neil õnnestub oma tootmiskulud tasa teenida. Kui peaks juhtuma, et tavapärane kaubandustase ületatakse ja sellest tulenevalt kuulub tasumisele täiendav tollimaks, peetakse ühenduse institutsioonide tavapärase “võrdlushinna allalöömise” lähenemisviisi kohaldamisel asjakohaseks võtta antud täiendava tollimaksu puhul aluseks ühenduse tootjate mittekahjustava sihthinna taseme ja minimaalse hinnateguri vahe. Kõnealust erinevust, mis peegeldab seda, kuivõrd imporditud toote hind on madalam kui hind, mida ühenduse tootjad võiksid saada mittekahjustavas olukorras, pärast kohandusi imporditud toote ja ühenduse toote hinnaerinevuste katteks, peetakse seega mõistlikuks aluseks tollimaksu taseme kindlaksmääramisel. See vahe arvutati välja ühenduse toote mittekahjustava hinna kaalutud keskmise alusel tonni kohta, mille aluseks on ühenduse toote tootmiskulud pluss käibest tulenenud 14 % kasum. See on kooskõlas varasemate lõhega seotud kaubanduse kaitsemeetmete juhtumite puhul vastavalt vajadusele kehtestatud kasumi tasemega ning kajastab kõnealuses tootmisharus esinevaid meteoroloogilisi, bioloogilisi ja kadudega seotud riske. Seda mittekahjustavat hinda võrreldi minimaalse hinnateguriga. Erinevus nende kahe hinna vahel toob kaasa tasumisele kuuluva esialgse tollimaksu 330 eurot tonni kohta (WFE), mis on eespool toodud ümberarvutamissuhete alusel võrdne 366 euroga tonni kohta muu kui filee eest ja 508 euroga tonni kohta filee eest. |
| --- | --- |

(111)

Eespool toodud minimaalset hinnategurit kohaldatakse alati, et võimaldada ühenduse tootjatel müües kahjumit vältida. Nagu samuti eespool märgitud, on minimaalne hinnategur kehtestatud allapoole ühenduse tootjate tootmiskulusid, kuid kuna neil on õnnestunud varem müüa umbes 10 % hinnalisaga, eeldatakse, et see on võimalik ka edaspidi ning neil õnnestub oma tootmiskulud tasa teenida. Kui peaks juhtuma, et tavapärane kaubandustase ületatakse ja sellest tulenevalt kuulub tasumisele täiendav tollimaks, peetakse ühenduse institutsioonide tavapärase “võrdlushinna allalöömise” lähenemisviisi kohaldamisel asjakohaseks võtta antud täiendava tollimaksu puhul aluseks ühenduse tootjate mittekahjustava sihthinna taseme ja minimaalse hinnateguri vahe. Kõnealust erinevust, mis peegeldab seda, kuivõrd imporditud toote hind on madalam kui hind, mida ühenduse tootjad võiksid saada mittekahjustavas olukorras, pärast kohandusi imporditud toote ja ühenduse toote hinnaerinevuste katteks, peetakse seega mõistlikuks aluseks tollimaksu taseme kindlaksmääramisel. See vahe arvutati välja ühenduse toote mittekahjustava hinna kaalutud keskmise alusel tonni kohta, mille aluseks on ühenduse toote tootmiskulud pluss käibest tulenenud 14 % kasum. See on kooskõlas varasemate lõhega seotud kaubanduse kaitsemeetmete juhtumite puhul vastavalt vajadusele kehtestatud kasumi tasemega ning kajastab kõnealuses tootmisharus esinevaid meteoroloogilisi, bioloogilisi ja kadudega seotud riske. Seda mittekahjustavat hinda võrreldi minimaalse hinnateguriga. Erinevus nende kahe hinna vahel toob kaasa tasumisele kuuluva esialgse tollimaksu 330 eurot tonni kohta (WFE), mis on eespool toodud ümberarvutamissuhete alusel võrdne 366 euroga tonni kohta muu kui filee eest ja 508 euroga tonni kohta filee eest.

| (112) | Ette tuleks näha meetmete läbivaatamine komisjoni poolt, kui asjaolud peaksid muutuma. Et võtta nõuetekohaselt arvesse turul pärast kehtivate kaitsemeetmete rakendamist toimunud võimalikke muutusi, kavandatakse turu ja hinnamuutuste järelevalvet. Kui kogutud andmed või muu teave viitab, et olenevalt asjaoludest 2 850 euro või 2 736 euro suurune lõplik impordihinna tase ei oleks asjakohane, algatatakse ennetähtaegne läbivaatamine, et muuta kõnealust lõplikku impordihinna taset enne, kui see jõustub. Huvitatud isikutega peaksid toimuma korrapärased kohtumised iga kuue kuu järel või huvitatud isikute taotluse korral vastavalt asjaomastele põhjendatud tõenditele. |
| --- | --- |

(112)

Ette tuleks näha meetmete läbivaatamine komisjoni poolt, kui asjaolud peaksid muutuma. Et võtta nõuetekohaselt arvesse turul pärast kehtivate kaitsemeetmete rakendamist toimunud võimalikke muutusi, kavandatakse turu ja hinnamuutuste järelevalvet. Kui kogutud andmed või muu teave viitab, et olenevalt asjaoludest 2 850 euro või 2 736 euro suurune lõplik impordihinna tase ei oleks asjakohane, algatatakse ennetähtaegne läbivaatamine, et muuta kõnealust lõplikku impordihinna taset enne, kui see jõustub. Huvitatud isikutega peaksid toimuma korrapärased kohtumised iga kuue kuu järel või huvitatud isikute taotluse korral vastavalt asjaomastele põhjendatud tõenditele.

| (113) | Kooskõlas ühenduse õigusaktide ja ühenduse rahvusvaheliste kohustustega ei tohi lõplikke kaitsemeetmeid kohaldada mis tahes toote suhtes, mis on pärit arengumaalt, kui selle osakaal antud toote impordist ühendusse ei ületa 3 %. Seoses sellega võeti määruses (EÜ) nr 1447/2004 eriti arvesse Tšiili kui arengumaa olukorda, kuivõrd Tšiilist pärit impordi suhtes ei kehtinud ajutised meetmed, kuna 2003. aasta teisel poolel oli Tšiilist pärinev import 3 % künnisest madalam. Kõnealuse määruse kohaselt märgiti, et nimetatud impordi arengut jälgitakse põhjalikult, et teha kindlaks, kas täheldatud langustrend osutub püsivaks. Pärast täiendavat uurimist on siiski ilmne, et Tšiilist pärit import on nüüdseks jõudnud uuesti umbes 6 % tasemele ühenduse impordist ja et impordi vähenemine 2003. aasta teisel poolel oli arvatavasti vaid ajutine nähtus. Seepärast ja võttes arvesse asjaolu, et kogu Tšiilist pärinev import 2003. aastal ületas nimetatud 3 % taseme, tuleks Tšiilist pärineva impordi suhtes kohaldada ka lõplikke kaitsemeetmeid. Lisas 2 on määratletud arengumaad, mille suhtes lõplikud meetmed ei kehti. |
| --- | --- |

(113)

Kooskõlas ühenduse õigusaktide ja ühenduse rahvusvaheliste kohustustega ei tohi lõplikke kaitsemeetmeid kohaldada mis tahes toote suhtes, mis on pärit arengumaalt, kui selle osakaal antud toote impordist ühendusse ei ületa 3 %. Seoses sellega võeti määruses (EÜ) nr 1447/2004 eriti arvesse Tšiili kui arengumaa olukorda, kuivõrd Tšiilist pärit impordi suhtes ei kehtinud ajutised meetmed, kuna 2003. aasta teisel poolel oli Tšiilist pärinev import 3 % künnisest madalam. Kõnealuse määruse kohaselt märgiti, et nimetatud impordi arengut jälgitakse põhjalikult, et teha kindlaks, kas täheldatud langustrend osutub püsivaks. Pärast täiendavat uurimist on siiski ilmne, et Tšiilist pärit import on nüüdseks jõudnud uuesti umbes 6 % tasemele ühenduse impordist ja et impordi vähenemine 2003. aasta teisel poolel oli arvatavasti vaid ajutine nähtus. Seepärast ja võttes arvesse asjaolu, et kogu Tšiilist pärinev import 2003. aastal ületas nimetatud 3 % taseme, tuleks Tšiilist pärineva impordi suhtes kohaldada ka lõplikke kaitsemeetmeid. Lisas 2 on määratletud arengumaad, mille suhtes lõplikud meetmed ei kehti.

10.2.   Kestus

| (114) | Lõplikud meetmed ei tohiks kesta kauem kui neli aastat, sealhulgas ajutiste meetmete kehtivusaeg. Meetmed peaksid jõustuma 6. veebruaril 2005 ja peaksid kehtima 13. augustini 2008. |
| --- | --- |

(114)

Lõplikud meetmed ei tohiks kesta kauem kui neli aastat, sealhulgas ajutiste meetmete kehtivusaeg. Meetmed peaksid jõustuma 6. veebruaril 2005 ja peaksid kehtima 13. augustini 2008.

10.3.   Liberaliseerimine

| (115) | Kohanemise esilekutsumiseks peaks pärast meetmete kehtestamist toimuma nende korrapärane liberaliseerimine, millega tagatakse ühenduse tootjatele tugev stiimul vajalike ümberkorralduste ja kohanduste järkjärguliseks tegemiseks. Leitakse, et liberaliseerimine peaks algama üks aasta pärast ajutiste meetmete kehtestamist ning seejärel toimuma igal aastal. |
| --- | --- |

(115)

Kohanemise esilekutsumiseks peaks pärast meetmete kehtestamist toimuma nende korrapärane liberaliseerimine, millega tagatakse ühenduse tootjatele tugev stiimul vajalike ümberkorralduste ja kohanduste järkjärguliseks tegemiseks. Leitakse, et liberaliseerimine peaks algama üks aasta pärast ajutiste meetmete kehtestamist ning seejärel toimuma igal aastal.

| (116) | Liberaliseerimine peaks võimaldama tehistingimustes kasvatatud lõhe üha suuremate koguste importi, pidades kinni hinnategurist, ilma täiendava tollimaksu tasumiseta, tõstes seeläbi meetmete käigus ühenduse tootjatele avaldatavat konkurentsisurvet. Sarnaselt tuleb täiendava tollimaksu määra järkjärgult vähendada, et tariifikvootide taset ületava impordi suhtes kohaldataks järkjärguliselt madalamat tollimaksu. Liberaliseerimisel tuleb arvestada ka turu kasvu eeldustega. Seepärast peaks liberaliseerimine toimuma tariifikvootide suurendamisena, millega kaasneks tariifikvootide ületamisel tasumisele kuuluva täiendava tollimaksu taseme vähenemine. Leitakse, et igal konkreetsel juhul tuleks tariifikvoote tõsta 10 % võrra ja täiendavat tollimaksu langetada 5 % võrra, kuid põhjendatud juhul võib selle läbi vaadata. |
| --- | --- |

(116)

Liberaliseerimine peaks võimaldama tehistingimustes kasvatatud lõhe üha suuremate koguste importi, pidades kinni hinnategurist, ilma täiendava tollimaksu tasumiseta, tõstes seeläbi meetmete käigus ühenduse tootjatele avaldatavat konkurentsisurvet. Sarnaselt tuleb täiendava tollimaksu määra järkjärgult vähendada, et tariifikvootide taset ületava impordi suhtes kohaldataks järkjärguliselt madalamat tollimaksu. Liberaliseerimisel tuleb arvestada ka turu kasvu eeldustega. Seepärast peaks liberaliseerimine toimuma tariifikvootide suurendamisena, millega kaasneks tariifikvootide ületamisel tasumisele kuuluva täiendava tollimaksu taseme vähenemine. Leitakse, et igal konkreetsel juhul tuleks tariifikvoote tõsta 10 % võrra ja täiendavat tollimaksu langetada 5 % võrra, kuid põhjendatud juhul võib selle läbi vaadata.

10.4.   Ümberkorraldamine

| (117) | Lõplike kaitsemeetmete otstarve on anda ühenduse tootjatele piiratud aeg ümberkorralduste tegemiseks, et impordiga tõhusamalt konkureerida. Seoses sellega viidatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 20 lõikele 2, millega keelatakse meetmete kohaldamisala võimalik laiendamine tõendite puudumisel ühenduse tootjate kohanemise kohta. |
| --- | --- |

(117)

Lõplike kaitsemeetmete otstarve on anda ühenduse tootjatele piiratud aeg ümberkorralduste tegemiseks, et impordiga tõhusamalt konkureerida. Seoses sellega viidatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 3285/94 artikli 20 lõikele 2, millega keelatakse meetmete kohaldamisala võimalik laiendamine tõendite puudumisel ühenduse tootjate kohanemise kohta.

| (118) | Ühenduse tootjatel on juba käimas ümberkorraldamisprotsess seoses suure kahjumiga, mis on põhjustanud mõningate ettevõtjate lahkumise tootmisharust, samuti toonud kaasa pankrotistumisi ja pankrotivara ülevõtmisi, mis on sundinud teisi tegevust lõpetama. Viimastel aastatel on tehtud ka märgatavaid edusamme tootlikkuses ja efektiivsuses. Kui eesmärgiks on tootmisharu areng, et selle konkurentsivõime oleks nii praegu kui ka tulevikus maksimaalne, on vaja teatavat perioodi, mille jooksul toimub organiseeritud ümberkorralduskava rakendamine. |
| --- | --- |

(118)

Ühenduse tootjatel on juba käimas ümberkorraldamisprotsess seoses suure kahjumiga, mis on põhjustanud mõningate ettevõtjate lahkumise tootmisharust, samuti toonud kaasa pankrotistumisi ja pankrotivara ülevõtmisi, mis on sundinud teisi tegevust lõpetama. Viimastel aastatel on tehtud ka märgatavaid edusamme tootlikkuses ja efektiivsuses. Kui eesmärgiks on tootmisharu areng, et selle konkurentsivõime oleks nii praegu kui ka tulevikus maksimaalne, on vaja teatavat perioodi, mille jooksul toimub organiseeritud ümberkorralduskava rakendamine.

| (119) | Asjaomaste siseriiklike ametiasutuste poolt koostöös tööstussektoriga välja töötatud ümberkorraldusstrateegia võtmeelemendid on järgmised: 1) kasvatuskohtade optimeerimiskavade rakendamine kalakasvatusmajandite ümberpaigutamiseks või liitmiseks, et muuta kasvandused suuremaks järgmise kahe kuni kolme aasta jooksul, tõstes seeläbi tõhusust ja vähendades kulusid; 2) mitmekesistamine teiste liikidega – tursa- ja lestakasvanduste lisandumine, kasvatuskohtade varustamisena valge kala liikidega ning karpide kasvatamine (praeguse finantsolukorra tõttu takistab nimetatud muudatusi tõsiselt rahastamisvahendite puudus); 3) arenenumate keskkonnaalast kandevõimet suurendavate vahendite loomine, et saaks paremini hinnata nõusoleku andnud kalakasvanduste biomassi maksimaalset lubatavat taset, mille puhul säilib mere ökosüsteemi tervis, soodustades seeläbi liikumist suuremate üksikkasvanduste ja suurema mastaabisäästu suunas; 4) kalakasvanduste sünkroniseeritud söötishoidmise täiendav kasutamine hüdroloogiliselt seotud piirkondades koos lõheparasiitide vastase kooskõlastatud raviga, mille kaudu kaitstakse paremini tehistingimustes kasvatatud kalu lõheparasiitide nakkuse ja nendega levivate eest, ning noorlõhede ellujäämuse tõstmine, millega vähendatakse kulusid, 5) kooskõlastamise sisseseadmine tootjate organisatsioonide vahel Iirimaal, Ühendkuningriigis ja Norras, et vältida edaspidi tõsise ületootmise probleeme. |
| --- | --- |

(119)

Asjaomaste siseriiklike ametiasutuste poolt koostöös tööstussektoriga välja töötatud ümberkorraldusstrateegia võtmeelemendid on järgmised: 1) kasvatuskohtade optimeerimiskavade rakendamine kalakasvatusmajandite ümberpaigutamiseks või liitmiseks, et muuta kasvandused suuremaks järgmise kahe kuni kolme aasta jooksul, tõstes seeläbi tõhusust ja vähendades kulusid; 2) mitmekesistamine teiste liikidega – tursa- ja lestakasvanduste lisandumine, kasvatuskohtade varustamisena valge kala liikidega ning karpide kasvatamine (praeguse finantsolukorra tõttu takistab nimetatud muudatusi tõsiselt rahastamisvahendite puudus); 3) arenenumate keskkonnaalast kandevõimet suurendavate vahendite loomine, et saaks paremini hinnata nõusoleku andnud kalakasvanduste biomassi maksimaalset lubatavat taset, mille puhul säilib mere ökosüsteemi tervis, soodustades seeläbi liikumist suuremate üksikkasvanduste ja suurema mastaabisäästu suunas; 4) kalakasvanduste sünkroniseeritud söötishoidmise täiendav kasutamine hüdroloogiliselt seotud piirkondades koos lõheparasiitide vastase kooskõlastatud raviga, mille kaudu kaitstakse paremini tehistingimustes kasvatatud kalu lõheparasiitide nakkuse ja nendega levivate eest, ning noorlõhede ellujäämuse tõstmine, millega vähendatakse kulusid, 5) kooskõlastamise sisseseadmine tootjate organisatsioonide vahel Iirimaal, Ühendkuningriigis ja Norras, et vältida edaspidi tõsise ületootmise probleeme.

| (120) | Selle strateegia osade, eelkõige sünkroniseeritud söödisüsteemi ja lõheparasiitide vastase kooskõlastatud ravi rakendamisel on juba tehtud mõningaid edusamme, kusjuures kõnealuste meetmete kehtivusajal oodatakse edasisi märkimisväärseid edusamme. Juhul kui kõnealuse kohandamise osas ei tehta meetmete kehtivusajal piisavaid edusamme, võib komisjon lugeda nurjumise asjaolude muutumiseks käesoleva määruse artikli 1 lõike 6 tähenduses, mis nõuab meetmete jätkuva vajaduse läbivaatamist. |
| --- | --- |

(120)

Selle strateegia osade, eelkõige sünkroniseeritud söödisüsteemi ja lõheparasiitide vastase kooskõlastatud ravi rakendamisel on juba tehtud mõningaid edusamme, kusjuures kõnealuste meetmete kehtivusajal oodatakse edasisi märkimisväärseid edusamme. Juhul kui kõnealuse kohandamise osas ei tehta meetmete kehtivusajal piisavaid edusamme, võib komisjon lugeda nurjumise asjaolude muutumiseks käesoleva määruse artikli 1 lõike 6 tähenduses, mis nõuab meetmete jätkuva vajaduse läbivaatamist.

11.   ÜHENDUSE HUVID

11.1.   Sissejuhatavad märkused

| (121) | Lisaks ettenägematutele arengutele, impordi kasvule, märgatavale kahjule, põhjuslikele seostele ja olulistele asjaoludele uuriti ka, kas eksisteerib kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et lõplike meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvides. Selleks kaaluti kättesaadavate tõendite põhjal pärast kontakteerumist ühenduse tootjatega, teiste tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjatega ühenduses, importijate ja töötlejatega lõplike meetmete mõju kõikidele menetluse osapooltele ja selliste meetmete kehtestamise või kehtestamatajätmise tõenäolisi tagajärgi. |
| --- | --- |

(121)

Lisaks ettenägematutele arengutele, impordi kasvule, märgatavale kahjule, põhjuslikele seostele ja olulistele asjaoludele uuriti ka, kas eksisteerib kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järelduseni, et lõplike meetmete kehtestamine ei ole ühenduse huvides. Selleks kaaluti kättesaadavate tõendite põhjal pärast kontakteerumist ühenduse tootjatega, teiste tehistingimustes kasvatatud lõhe tootjatega ühenduses, importijate ja töötlejatega lõplike meetmete mõju kõikidele menetluse osapooltele ja selliste meetmete kehtestamise või kehtestamatajätmise tõenäolisi tagajärgi.

11.2.   Ühenduse tootjate huvid

| (122) | Ühenduse tootjate ühendatud aastane käive on üle 500 miljoni euro ja lisaks 1 450 otsesele töökohale, mille nad on loonud, sõltuvad nendest kaudselt hinnanguliselt veel 8 000 töökohta töötlemis- ja teistes sektorites. Nad on ühe kõige kiiremini kasvava tööstusharu osa, mille toodang on 1995. ja 2001. vahel kahekordistunud. Nad suudavad üha tõhusamalt toota toodet, mille turg kasvab nii ühenduses kui ka kogu maailmas. Normaalsetes turutingimustes on nad elujõulised ja konkurentsivõimelised ja nende tootlikkus on tõusuteel. |
| --- | --- |

(122)

Ühenduse tootjate ühendatud aastane käive on üle 500 miljoni euro ja lisaks 1 450 otsesele töökohale, mille nad on loonud, sõltuvad nendest kaudselt hinnanguliselt veel 8 000 töökohta töötlemis- ja teistes sektorites. Nad on ühe kõige kiiremini kasvava tööstusharu osa, mille toodang on 1995. ja 2001. vahel kahekordistunud. Nad suudavad üha tõhusamalt toota toodet, mille turg kasvab nii ühenduses kui ka kogu maailmas. Normaalsetes turutingimustes on nad elujõulised ja konkurentsivõimelised ja nende tootlikkus on tõusuteel.

| (123) | Ühenduse tootjate positsioon on selgelt ohus, kui odava impordi praegust taset ei korrigeerita. Sellest annavad tunnistust pidevad teated eelseisvate pankrottide kohta. Kavandatavaid meetmeid kohaldatakse vaatlusaluse toote kogu impordi suhtes, välja arvatud import arengumaadest, mille eksport ei ületa 3 % ühenduse impordist. Seega kohaldataks neid rohkem kui 95 % suhtes asjaomasest impordist. Kuigi väideti, et meetmete hinnategurit võib olla raske jõustada, pidades silmas varasemaid kogemusi hinnakohustustega seoses tehistingimustes kasvatatud lõhega, tuleb meenutada, et hinnateguri aluseks ei ole kohustused, vaid riikliku tolli kogutav muutuv tollimaks. Seega võib eeldada, et meetmed kujuneksid efektiivseiks ja võimaldaksid ühenduse tootjate hindadel tõusta õiglasele tasemele. |
| --- | --- |

(123)

Ühenduse tootjate positsioon on selgelt ohus, kui odava impordi praegust taset ei korrigeerita. Sellest annavad tunnistust pidevad teated eelseisvate pankrottide kohta. Kavandatavaid meetmeid kohaldatakse vaatlusaluse toote kogu impordi suhtes, välja arvatud import arengumaadest, mille eksport ei ületa 3 % ühenduse impordist. Seega kohaldataks neid rohkem kui 95 % suhtes asjaomasest impordist. Kuigi väideti, et meetmete hinnategurit võib olla raske jõustada, pidades silmas varasemaid kogemusi hinnakohustustega seoses tehistingimustes kasvatatud lõhega, tuleb meenutada, et hinnateguri aluseks ei ole kohustused, vaid riikliku tolli kogutav muutuv tollimaks. Seega võib eeldada, et meetmed kujuneksid efektiivseiks ja võimaldaksid ühenduse tootjate hindadel tõusta õiglasele tasemele.

11.3.   Sõltuvate tööstusharude huvid

| (124) | Lõhe tehistingimustes kasvatamise piirkonnad on enamasti kõrvalised kohad – peamiselt Šotimaa lääne- ja põhjarannikul ja Iirimaa läänerannikul. Sealsed töövõimalused on piiratud ja lõhekasvanduste loodud majandustegevus annab olulise panuse nende piirkondade kohalikku majandusse. Ilma selle panuseta ei oleks paljud väikesed kohalikud ettevõtted, mis ühenduse tootjaid ja nende töötajaid kaupade ja teenustega varustavad, enam elujõulised. Seega on tõhusate lõplike meetmete kasutuselevõtt sõltuvate tööstusharude huvides. |
| --- | --- |

(124)

Lõhe tehistingimustes kasvatamise piirkonnad on enamasti kõrvalised kohad – peamiselt Šotimaa lääne- ja põhjarannikul ja Iirimaa läänerannikul. Sealsed töövõimalused on piiratud ja lõhekasvanduste loodud majandustegevus annab olulise panuse nende piirkondade kohalikku majandusse. Ilma selle panuseta ei oleks paljud väikesed kohalikud ettevõtted, mis ühenduse tootjaid ja nende töötajaid kaupade ja teenustega varustavad, enam elujõulised. Seega on tõhusate lõplike meetmete kasutuselevõtt sõltuvate tööstusharude huvides.

11.4.   Noorlõhe- ja söödatootjate huvid

| (125) | Kuigi üks osapool väitis vastupidist, on ilmselgelt ühenduse tootjate suuremate varustajate (nagu noorlõhe- ja söödatootjad) huvides, et nende toodetele oleks tugev ja ennustatav nõudlus hinnaga, mis võimaldaks neil teenida mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(125)

Kuigi üks osapool väitis vastupidist, on ilmselgelt ühenduse tootjate suuremate varustajate (nagu noorlõhe- ja söödatootjad) huvides, et nende toodetele oleks tugev ja ennustatav nõudlus hinnaga, mis võimaldaks neil teenida mõistlikku kasumit.

11.5.   Ühenduse kasutajate, töötlejate ja importijate huvid

| (126) | Hindamaks meetmete kasutuselevõtmise või kasutusele mittevõtmise mõju importijatele, töötlejatele ja kasutajatele, saadeti vaatlusaluse toote teadaolevatele importijatele, töötlejatele ja kasutajatele ühenduse turul küsimustikud. Importijad/töötlejad/kasutajad on tavaliselt ühed ja samad ning paljud neist on tegelikult seotud eksportivate tootjatega väljaspool ühendust, eriti Norras. Vastused saadi 6 importijalt/töötlejalt/kasutajalt ja ühelt töötlejate liidult. Lisaks esitasid komisjonile oma seisukoha mitu töötlejate ühendust ning kontakteeruti teatavate töötlejate ja nende ühendustega. |
| --- | --- |

(126)

Hindamaks meetmete kasutuselevõtmise või kasutusele mittevõtmise mõju importijatele, töötlejatele ja kasutajatele, saadeti vaatlusaluse toote teadaolevatele importijatele, töötlejatele ja kasutajatele ühenduse turul küsimustikud. Importijad/töötlejad/kasutajad on tavaliselt ühed ja samad ning paljud neist on tegelikult seotud eksportivate tootjatega väljaspool ühendust, eriti Norras. Vastused saadi 6 importijalt/töötlejalt/kasutajalt ja ühelt töötlejate liidult. Lisaks esitasid komisjonile oma seisukoha mitu töötlejate ühendust ning kontakteeruti teatavate töötlejate ja nende ühendustega.

| (127) | Mõned väitsid, et kasutusele ei peaks võtma mingeid meetmeid, sest tehistingimustes kasvatatud lõhe hindades oli olnud ainult lühike ajutine langus kahe või kolme kuu jooksul, mis järgnesid Norra vastu suunatud dumpinguvastaste meetmete tühistamisele 2003. aasta mais, ja hinnad olid pärast seda uuesti normaliseerunud. Töötlejad rõhutasid, et igasugune hinnatõus suurendaks nende kulubaasi, vähendaks nende müüki ja kasumlikkust ning võiks põhjustada töökohtade kaotust ja isegi tootmise ümberpaigutamist, rõhutades, et kalatöötlussektoris on tööhõive palju kõrgem kui kalakasvandustes ja mõningatel juhtudel loob see töökohti madala tööhõivega piirkondades. |
| --- | --- |

(127)

Mõned väitsid, et kasutusele ei peaks võtma mingeid meetmeid, sest tehistingimustes kasvatatud lõhe hindades oli olnud ainult lühike ajutine langus kahe või kolme kuu jooksul, mis järgnesid Norra vastu suunatud dumpinguvastaste meetmete tühistamisele 2003. aasta mais, ja hinnad olid pärast seda uuesti normaliseerunud. Töötlejad rõhutasid, et igasugune hinnatõus suurendaks nende kulubaasi, vähendaks nende müüki ja kasumlikkust ning võiks põhjustada töökohtade kaotust ja isegi tootmise ümberpaigutamist, rõhutades, et kalatöötlussektoris on tööhõive palju kõrgem kui kalakasvandustes ja mõningatel juhtudel loob see töökohti madala tööhõivega piirkondades.

| (128) | Samas on siiski selge, et hinnad ei ole 2004. aasta esimesel poolel taastunud. Impordihinnad kasvasid 2003. aasta 4. kvartalist kuni 2004. aasta 1. kvartali algupooleni, kuid langesid seejärel kindlalt 2004. aasta 1. kvartali teises pooles ja 2004. aasta 2. kvartalis, kusjuures ühenduse tootjate hinnad järgisid sama trendi. Ühenduse tootjate hind jääb mittekahjustavast hinnast oluliselt madalamaks. |
| --- | --- |

(128)

Samas on siiski selge, et hinnad ei ole 2004. aasta esimesel poolel taastunud. Impordihinnad kasvasid 2003. aasta 4. kvartalist kuni 2004. aasta 1. kvartali algupooleni, kuid langesid seejärel kindlalt 2004. aasta 1. kvartali teises pooles ja 2004. aasta 2. kvartalis, kusjuures ühenduse tootjate hinnad järgisid sama trendi. Ühenduse tootjate hind jääb mittekahjustavast hinnast oluliselt madalamaks.

| (129) | Pealegi viitab uusim teave sellele, et hinnad on endiselt langemas. Töötlejate peamiseks kuluartikliks on toorme- ja tööjõukulud ning vastab tõele, et toormehinna tõus tõstaks töötlejate kulusid. Ent vastavalt töötlejate antud teabele langes toormehind ajavahemikus 2002–2003 10 % võrra, olles aastatel 2000–2002 langenud juba 18 % võrra. 2003. aastal oli toore 26 % odavam kui 2000. aastal. Samal ajal viitab nende antud teave sellele, et nende müügihinnad on 2002. ja 2003. aastal umbes samaks jäänud. Kõigil töötlejatel, kes esitasid teavet oma lõhetöötlemistegevuse kasumlikkuse kohta, on kasumlik lõhetöötlemistegevus ning arvatakse, et nad suudavad tulla toime mõõduka kulude tõusuga ilma töökohtade vähendamise või ümberpaiknemiseta. On selge, et tehistingimustes kasvatatud lõhe praegused hinnatasemed ei ole keskmises ja pikas perspektiivis jätkusuutlikud. Seepärast tuleb töötleval tööstusel igal juhul seista keskmises või pikemas perspektiivis silmitsi oma tooraine maksumuse tõusuga. |
| --- | --- |

(129)

Pealegi viitab uusim teave sellele, et hinnad on endiselt langemas. Töötlejate peamiseks kuluartikliks on toorme- ja tööjõukulud ning vastab tõele, et toormehinna tõus tõstaks töötlejate kulusid. Ent vastavalt töötlejate antud teabele langes toormehind ajavahemikus 2002–2003 10 % võrra, olles aastatel 2000–2002 langenud juba 18 % võrra. 2003. aastal oli toore 26 % odavam kui 2000. aastal. Samal ajal viitab nende antud teave sellele, et nende müügihinnad on 2002. ja 2003. aastal umbes samaks jäänud. Kõigil töötlejatel, kes esitasid teavet oma lõhetöötlemistegevuse kasumlikkuse kohta, on kasumlik lõhetöötlemistegevus ning arvatakse, et nad suudavad tulla toime mõõduka kulude tõusuga ilma töökohtade vähendamise või ümberpaiknemiseta. On selge, et tehistingimustes kasvatatud lõhe praegused hinnatasemed ei ole keskmises ja pikas perspektiivis jätkusuutlikud. Seepärast tuleb töötleval tööstusel igal juhul seista keskmises või pikemas perspektiivis silmitsi oma tooraine maksumuse tõusuga.

| (130) | Seoses tööhõivega annab ühenduse kalatöötlemissektor tööd umbes 100 000 töötajale, kuigi vaid väike osa neist on seotud tehistingimustes kasvatatud lõhe töötlemisega. Miski ei viidanud sellele, et võimalikud meetmed tooksid kaasa tööhõive taseme langemise ühenduses. |
| --- | --- |

(130)

Seoses tööhõivega annab ühenduse kalatöötlemissektor tööd umbes 100 000 töötajale, kuigi vaid väike osa neist on seotud tehistingimustes kasvatatud lõhe töötlemisega. Miski ei viidanud sellele, et võimalikud meetmed tooksid kaasa tööhõive taseme langemise ühenduses.

| (131) | Töötlejad rõhutasid samuti vajadust tagada peamistel Euroopa turgudel kauplejatele ja tarbijatele madala hinnaga kvaliteetse toote jätkuv kättesaadavus. Nad väljendasid erilist muret võimaluse pärast, et kohe pärast tariifikvootide kasutuselevõttu võib alata spekuleeriv ostmine ning väitsid, et kui tariifikvoodid täis saavad, tuleb neil võib-olla tootmine peatada. Lõpuks märkisid nad, et kui meetmed kasutusele võetakse, peaksid need olema sellised, et säiliks piisav pakkumine ja et need aitaksid turul hindu stabiliseerida, et töötlejad saaksid oma kulusid paremini prognoosida. Kui ühed jäid sellega seoses täielikult igasuguste meetmete vastu, andsid teised mõista, et meetmete kehtestamisel eelistaksid nad tariifikvootide süsteemi, samas kui teatud töötlejad eelistaksid litsentside süsteemi. |
| --- | --- |

(131)

Töötlejad rõhutasid samuti vajadust tagada peamistel Euroopa turgudel kauplejatele ja tarbijatele madala hinnaga kvaliteetse toote jätkuv kättesaadavus. Nad väljendasid erilist muret võimaluse pärast, et kohe pärast tariifikvootide kasutuselevõttu võib alata spekuleeriv ostmine ning väitsid, et kui tariifikvoodid täis saavad, tuleb neil võib-olla tootmine peatada. Lõpuks märkisid nad, et kui meetmed kasutusele võetakse, peaksid need olema sellised, et säiliks piisav pakkumine ja et need aitaksid turul hindu stabiliseerida, et töötlejad saaksid oma kulusid paremini prognoosida. Kui ühed jäid sellega seoses täielikult igasuguste meetmete vastu, andsid teised mõista, et meetmete kehtestamisel eelistaksid nad tariifikvootide süsteemi, samas kui teatud töötlejad eelistaksid litsentside süsteemi.

| (132) | Tuleb märkida, et meetmed koosnevad hinnategurist, mis kajastab ühenduse tootjate kulude tagasiteenimist, ning tariifikvootidest, mis põhinevad keskmisel impordil ühendusse (kaasa arvatud uued liikmesriigid) ajavahemikul 2001–2003 pluss 10 %, mille ületamisel kehtib täiendav tollimaks. Seega peaks kogu ühenduse töötlevale tööstusele jääma kättesaadavaks piisav toorme hulk. Kuigi mõned osapooled väitsid, et meetmed kujutaksid endast ühenduse tootjate jaoks rasket halduskoormust, ei olnud see väide põhjendatud ning leitakse, et meetmed kujutavad endast minimaalset tõhusale kohaldamisele vastavat halduskoormust. |
| --- | --- |

(132)

Tuleb märkida, et meetmed koosnevad hinnategurist, mis kajastab ühenduse tootjate kulude tagasiteenimist, ning tariifikvootidest, mis põhinevad keskmisel impordil ühendusse (kaasa arvatud uued liikmesriigid) ajavahemikul 2001–2003 pluss 10 %, mille ületamisel kehtib täiendav tollimaks. Seega peaks kogu ühenduse töötlevale tööstusele jääma kättesaadavaks piisav toorme hulk. Kuigi mõned osapooled väitsid, et meetmed kujutaksid endast ühenduse tootjate jaoks rasket halduskoormust, ei olnud see väide põhjendatud ning leitakse, et meetmed kujutavad endast minimaalset tõhusale kohaldamisele vastavat halduskoormust.

| (133) | Seega ei peeta ebasoodsaid asjaolusid, mis töötlejate/kasutajate ja importijate jaoks tõenäoliselt – kui üldse – kaasnevad, sellisteks, et need kaaluks üles tulu, mida ühenduse tootjaid oodatakse saavat tänu kavandatavatele lõplikele minimaalseks peetavatele meetmetele, mis on vajalikud tekitatud märgatava kahju heastamiseks ja ühenduse tootjate olukorra edasise tõsise halvenemise vältimiseks. |
| --- | --- |

(133)

Seega ei peeta ebasoodsaid asjaolusid, mis töötlejate/kasutajate ja importijate jaoks tõenäoliselt – kui üldse – kaasnevad, sellisteks, et need kaaluks üles tulu, mida ühenduse tootjaid oodatakse saavat tänu kavandatavatele lõplikele minimaalseks peetavatele meetmetele, mis on vajalikud tekitatud märgatava kahju heastamiseks ja ühenduse tootjate olukorra edasise tõsise halvenemise vältimiseks.

11.6.   Ühenduse tarbijate huvid

| (134) | Kuna asjaomane toode on tarbekaup, teavitas komisjon uurimise alustamisest erinevaid tarbijaorganisatsioone. Ühelt osapoolelt saadi vastus, millest selgus, et lõhe kasulik toime on laialt tunnustatud ning hinna kunstlik tõstmine muudaks heade toitumistavade juurutamise tarbijate jaoks raskemaks ja kahjustaks tehistingimustes kasvatatud lõhe importijate, töötlejate ja jaemüüjate majanduslikku elujõulisust. Teine väitis, et meetmed võivad takistada neid jätkamast tehistingimustes kasvatatud külmutatud lõhe importi ja müüki. Samuti väljendati muret selle üle, et igasugune hinnatõus vähendab tehistingimustes kasvatatud lõhe kättesaadavust ja lämmatab turu kasvu neis liikmesriikides, mille sisemajanduse kogutoodang inimese kohta (SKT) on keskmisest madalam. |
| --- | --- |

(134)

Kuna asjaomane toode on tarbekaup, teavitas komisjon uurimise alustamisest erinevaid tarbijaorganisatsioone. Ühelt osapoolelt saadi vastus, millest selgus, et lõhe kasulik toime on laialt tunnustatud ning hinna kunstlik tõstmine muudaks heade toitumistavade juurutamise tarbijate jaoks raskemaks ja kahjustaks tehistingimustes kasvatatud lõhe importijate, töötlejate ja jaemüüjate majanduslikku elujõulisust. Teine väitis, et meetmed võivad takistada neid jätkamast tehistingimustes kasvatatud külmutatud lõhe importi ja müüki. Samuti väljendati muret selle üle, et igasugune hinnatõus vähendab tehistingimustes kasvatatud lõhe kättesaadavust ja lämmatab turu kasvu neis liikmesriikides, mille sisemajanduse kogutoodang inimese kohta (SKT) on keskmisest madalam.

| (135) | Nagu eespool märgitud, leitakse siiski, et praegune turuhind on nii madal, et see ei ole keskmises ja pikemas perspektiivis jätkusuutlik ning majandusettevõtjatel on jätkuvalt juurdepääs piiramatutele impordikogustele, mille suhtes kehtib hinnategur ja tariifikvootide taseme ületamisel täiendav tollimaks. Arvestades terve kala kasvandusehinna ja töödeldud lõhetoodete jaehinna marginaalide suurust, leitakse, et kavandatavad meetmed ei avalda tõenäoliselt olulist mõju jaehindadele ja mõju tarbijatele peetakse seetõttu minimaalseks. Sellegipoolest jälgib komisjon põhjalikult meetmete mõju hindade kättesaadavusele ja turu kasvule neis liikmesriikides, mille SKT on keskmisest madalam, |
| --- | --- |

(135)

Nagu eespool märgitud, leitakse siiski, et praegune turuhind on nii madal, et see ei ole keskmises ja pikemas perspektiivis jätkusuutlik ning majandusettevõtjatel on jätkuvalt juurdepääs piiramatutele impordikogustele, mille suhtes kehtib hinnategur ja tariifikvootide taseme ületamisel täiendav tollimaks. Arvestades terve kala kasvandusehinna ja töödeldud lõhetoodete jaehinna marginaalide suurust, leitakse, et kavandatavad meetmed ei avalda tõenäoliselt olulist mõju jaehindadele ja mõju tarbijatele peetakse seetõttu minimaalseks. Sellegipoolest jälgib komisjon põhjalikult meetmete mõju hindade kättesaadavusele ja turu kasvule neis liikmesriikides, mille SKT on keskmisest madalam,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tariifikvootide süsteem ja täiendavad tollimaksud

1.   Käesolevaga kehtestatakse tariifikvootide süsteem ajavahemikuks 6. veebruarist 2005 kuni 13. augustini 2008 seoses tehistingimustes kasvatatud (mitteloodusliku) fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhega, mis on liigitatud CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla (edaspidi “tehistingimustes kasvatatud lõhe”). Tariifikvootide maht ja riigid, mille suhtes neid kohaldatakse, on täpsustatud lisas 1. Kvoodid on arvutatud terve kala ekvivalendi (WFE) põhjal ja tegelikult imporditavaks mittefileeks (1. rühm 1) ja fileeks (2. rühm) ümberarvestamise suhted on vastavalt 1:0,9 ja 1:0,65.

2.   Loodusliku lõhe suhtes tariifikoodid ei kehti. Käesolevas määruses mõistetakse loodusliku lõhe all sellist lõhet, mida peavad looduslikuks lõheks selle liikmesriigi pädevad asutused, kus võetakse vastu vabasse ringlusesse lubamise tollideklaratsioon, vastavalt kõigile asjassepuutuvatele dokumentidele, mille huvitatud osapooled peavad esitama selle kohta, et see püüti merest Atlandi väärislõhe või idalõhe puhul või jõgedest Doonau taimeni puhul.

3.   Kui artiklis 4 ei ole sätestatud teisiti, kehtib tariifikvootide taset ületava tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes täiendav tollimaks, mis on määratletud 1. lisas rühma all, millesse see kuulub.

4.   Tasumisele kuuluva täiendava tollimaksu määra kindlaksmääramiseks kuulub CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00 alla liigitatud tehistingimustes kasvatatud lõhe 1. lisa 1. rühma ning koodide ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla liigitatud lõhe 2. rühma.

5.   Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2658/87 (10) sätestatud tavapärase tollimaksumäära või mis tahes soodustollimaksumäära kohaldamine tehistingimustes kasvatatud lõhe suhtes jätkub.

6.   Kui asjaolud peaksid muutuma, võib komisjon need meetmed uuesti üle vaadata.

7.   Põhjendatud juhtudel võib nende meetmete leevendamise ulatuse läbi vaadata.

Artikkel 2

Minimaalne impordihind

1.   Tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtib nii artiklis 1 nimetatud tariifikvootide piires kui ka nende ületamisel minimaalne impordihind, mida võib aeg-ajalt läbi vaadata, võttes arvesse asjaomaseid tegureid, sealhulgas pakkumist, nõudlust ja tootmiskulusid.

2.   Minimaalsest impordihinnast madalama hinnaga müüdava tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtib tollimaks, mis on samaväärne 1. lisas loetletud vastavate toodete minimaalse impordihinna ja nende toodete tegeliku impordihinna vahega (CIF-hind ühenduse tollipiiril ilma tollimaksuta).

3.   Alates käesoleva määruse jõustumisest kuni 15. aprillini 2005 on minimaalne impordihind tehistingimustes kasvatatud värske lõhe puhul 2 700 eurot terve kala ekvivalendi tonni kohta (CIF-hind ühenduse tollipiiril ilma tollimaksuta) ja külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhe puhul 2 592 eurot. Minimaalne impordihind 1. rühma impordi puhul on 3 000 eurot värske lõhe tonni kohta ja 2 880 eurot külmutatud lõhe tonni kohta, ning 2. rühma impordi puhul 4 154 eurot värske lõhe tonni kohta ja 3 988 eurot külmutatud lõhe tonni kohta.

4.   Alates 16. aprillist 2005 kuni 13. augustini 2008 on minimaalne impordihind tehistingimustes kasvatatud värske lõhe puhul 2 850 eurot terve kala ekvivalendi tonni kohta (CIF-hind ühenduse tollipiiril ilma tollimaksuta) ja külmutatud tehistingimustes kasvatatud lõhe puhul 2 736 eurot. Minimaalne impordihind 1. rühma impordi puhul on 3 170 eurot värske lõhe tonni kohta 3 040 eurot külmutatud lõhe tonni kohta, ning 2. rühma impordi puhul 4 385 eurot värske lõhe tonni kohta ja 4 209 eurot külmutatud lõhe tonni kohta.

5.   Kui kaubad on enne vabasse ringlusse sisenemist kahjustada saanud ja seetõttu on hind tolliväärtuse määramise eesmärgil osadeks jaotatud vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (11) artiklile 145, vähendatakse vastavalt lõikes 3 või 4 sätestatud minimaalset impordihinda protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jaotusele. Tasumisele kuuluv tollimaks on siis võrdne langetatud minimaalse impordihinna ja langetatud vaba netohinna vahega ühenduse tollipiiril.

Artikkel 3

Importimisel esitatav tagatis

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab mõiste “importija” isikut, kes esitab deklaratsiooni vabasse ringlusse laskmiseks, või isikut, kelle nimel deklaratsioon esitatakse, ning tootja esitab tollile “rahuldavad tõendid” kinnitusena tegeliku impordihinna maksmise kohta imporditud lõhe eest või tolli poolt tehtud asjakohaste kontrollide tulemuste kohta.

2.   Tehistingimustes kasvatatud lõhe importijad esitavad tolliasutustele rahuldavad tõendid, mis puudutavad tehistingimustes kasvatatud lõhe impordil makstud tegelikku impordihinda tonni kohta.

3.   Rahuldavate tõendite esitamiseni sõltub kaupade vabastamine tollile tagatise esitamisest väärtuses 290 eurot imporditud tehistingimustes kasvatatud lõhe tonni kohta (WFE) (1. rühm – 320 eurot tonni kohta, 2. rühm – 450 eurot tonni kohta).

4.   Kui ühe aasta jooksul pärast tollideklaratsiooni vastuvõtmist vabasse ringlusse lubamise asjus või 3 kuu jooksul pärast kaupade eest tasumiseks ettenähtud kuupäeva, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem, ei ole importija esitanud eespool lõikes 2 nõutud rahuldavaid tõendeid, kannab toll eespool toodud lõike 3 sätetega kooskõlas esitatud tagatissumma viivitamata raamatupidamisse kõnealuste kaupade suhtes kohaldatavate tollimaksudena.

5.   Kui tolliametnikud avastavad kontrollimisel, et kauba eest tegelikult makstud hind on madalam kui artiklis 2 nimetatud minimaalne impordihind, nõuavad nad sisse kõnealuse hinna ja vastava minimaalse impordihinna vahe kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 220 lõikega 1. Finantseelise ebaõiglase omandamise takistamiseks kohaldatakse tasandusintresse kooskõlas kehtivate sätetega.

6.   Antud tagatis vabastatakse niipea, kui importija esitab rahuldavad tõendid, mida on nõutud eespool toodud lõikes 2.

Artikkel 4

Arengumaad

2. lisas loetletud arengumaadest pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes ei kehti artiklis 1 sätestatud tariifikvoodid ega artiklite 2 ja 3 nõuded.

Artikkel 5

Üldsätted

1.   Käesoleva määruse kohaldamisalasse jääva tehistingimustes kasvatatud lõhe päritolu tehakse kindlaks vastavalt ühenduse kehtivatele õigusaktidele.

2.   Vastavalt lõikele 3 kehtib arengumaadest pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe ühenduses vabasse ringlusse lubamise kohta alljärgnev:

| a) | esitada tuleb päritolutõend, mis on välja antud kõnealuse riigi pädevate ametiasutuste poolt ja mis vastab määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 47 sätestatud tingimustele ning |
| --- | --- |

a)

esitada tuleb päritolutõend, mis on välja antud kõnealuse riigi pädevate ametiasutuste poolt ja mis vastab määruse (EMÜ) nr 2454/93 artiklis 47 sätestatud tingimustele ning

| b) | täidetud on tingimus, et toode on veetud artikli 6 tähenduses otse sellest riigist ühendusse. |
| --- | --- |

b)

täidetud on tingimus, et toode on veetud artikli 6 tähenduses otse sellest riigist ühendusse.

3.   Päritolutõendit, millele on viidatud lõike 2 punktis a, ei nõuta tehistingimustes kasvatatud lõhe importimisel, kui päritolu tõendatakse kooskõlas asjaomaste nõuetega, mis on kehtestatud soodustollimaksu meetmete jaoks kvalifitseerumiseks.

4.   Päritolutõend võetakse vastu ainult juhul, kui tehistingimustes kasvatatud lõhe vastab päritolu kindlakstegemise kriteeriumidele, mis on sätestatud ühenduse kehtivates õigusaktides.

Artikkel 6

Otsevedu

1.   Otseveo all kolmandatest riikidest ühendusse mõistetakse järgmist:

| a) | tooted, mida veetakse ilma ühegi kolmanda riigi territooriumi läbimata; |
| --- | --- |

a)

tooted, mida veetakse ilma ühegi kolmanda riigi territooriumi läbimata;

| b) | tooted, mida veetakse läbi ühe või mitme kolmanda riigi peale päritolumaa, koos ümberlaadimise või ajutise ladustamisega nendes riikides või ilma selleta eeldusel, et vedu nende riikide kaudu on õigustatud geograafiliste tingimuste või veonõuete tõttu ning eeldusel, et need tooted:






  — | on olnud transiidi- või ladustamisriigis või -riikides tollijärelevalve all, |
| --- | --- | --- |

b)

tooted, mida veetakse läbi ühe või mitme kolmanda riigi peale päritolumaa, koos ümberlaadimise või ajutise ladustamisega nendes riikides või ilma selleta eeldusel, et vedu nende riikide kaudu on õigustatud geograafiliste tingimuste või veonõuete tõttu ning eeldusel, et need tooted:

—

on olnud transiidi- või ladustamisriigis või -riikides tollijärelevalve all,

| — | ei ole seal kauplemisse või tarbimisse läinud ja |
| --- | --- |

—

ei ole seal kauplemisse või tarbimisse läinud ja

| — | ei ole seal läbinud muid toiminguid kui mahalaadimine ja uuesti pealelaadimine. |
| --- | --- |

—

ei ole seal läbinud muid toiminguid kui mahalaadimine ja uuesti pealelaadimine.

2.   Ühenduse asutustele tuleb esitada tõendid selle kohta, et lõike 1 punktis b nimetatud tingimused on täidetud. Kõnealused tõendid võib esitada eelkõige järgmiste dokumentide kujul:

| a) | päritolumaal väljastatud üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda läbi transiidiriigi või -riikide; |
| --- | --- |

a)

päritolumaal väljastatud üksainus veodokument, mis hõlmab teekonda läbi transiidiriigi või -riikide;

| b) | transiidiriigi või -riikide tolliasutuse tõend, milles on ära toodud:






  — | kauba täpne kirjeldus, |
| --- | --- | --- |

b)

transiidiriigi või -riikide tolliasutuse tõend, milles on ära toodud:

—

kauba täpne kirjeldus,

| — | kauba maha- ja uuesti pealelaadimise või lastimis- ja lossimiskuupäevad koos andmetega kasutatud laevade kohta. |
| --- | --- |

—

kauba maha- ja uuesti pealelaadimise või lastimis- ja lossimiskuupäevad koos andmetega kasutatud laevade kohta.

Artikkel 7

Ühendusse teel olev import

1.   Käesolevat määrust ei kohaldata toodete suhtes, mis on lõike 2 kohaselt teel ühendusse.

2.   Tooteid käsitletakse ühendusse teel olevatena, kui:

| — | need väljusid päritolumaalt enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva ja |
| --- | --- |

—

need väljusid päritolumaalt enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva ja

| — | neid veetakse pealelaadimiskohast päritoluriigis mahalaadimiskohta ühenduses kehtiva veodokumendi alusel, mis on väljastatud enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva. |
| --- | --- |

—

neid veetakse pealelaadimiskohast päritoluriigis mahalaadimiskohta ühenduses kehtiva veodokumendi alusel, mis on väljastatud enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva.

3.   Asjaomased osapooled tõendavad tolliasutusi rahuldaval viisil, et lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud.

Ent toll võib käsitleda tooteid päritolumaalt enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva väljunutena, kui esitatakse üks järgmistest dokumentidest:

| — | mereveo korral konossement, millest nähtub, et pealelaadimine toimus enne kõnealust kuupäeva, |
| --- | --- |

—

mereveo korral konossement, millest nähtub, et pealelaadimine toimus enne kõnealust kuupäeva,

| — | raudteeveo korral veokiri, mille päritoluriigi raudteeasutused võtsid vastu enne kõnealust kuupäeva, |
| --- | --- |

—

raudteeveo korral veokiri, mille päritoluriigi raudteeasutused võtsid vastu enne kõnealust kuupäeva,

| — | maanteeveo korral CMR kaubaveoleping või muu päritoluriigis enne kõnealust kuupäeva väljastatud veodokument, |
| --- | --- |

—

maanteeveo korral CMR kaubaveoleping või muu päritoluriigis enne kõnealust kuupäeva väljastatud veodokument,

| — | õhuveo korral lennuveokiri, millest nähtub, et lennuettevõtja võttis tooted vastu enne kõnealust kuupäeva. |
| --- | --- |

—

õhuveo korral lennuveokiri, millest nähtub, et lennuettevõtja võttis tooted vastu enne kõnealust kuupäeva.

Artikkel 8

Liikmesriigid ja komisjon teevad tihedat koostööd, et tagada käesoleva määruse järgimine.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval ja seda kohaldatakse kuni 13. augustini 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53.

1

(2)  EÜT L 286, 11.11.2000, lk 1.

2

(3)  EÜT L 67, 10.3.1994, lk 89.

3

(4)  ELT L 65, 8.3.2003, lk 1.

4

(5)  ELT C 58, 6.3.2004, lk 7.

5

(6)  Hinnad on kohandatud vastavalt ex Glasgow tasemele.

6

(7)  Hinnad on kohandatud vastavalt ex Glasgow tasemele.

7

(8)  Impordihinnad on CIF koos 2-protsendilise importtollimaksuga.

8

(9)  Norra Kalandusdirektoraadi statistiline ülevaade 2003.

9

(10)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2344/2003 (ELT L 346, 31.12.2003, lk 38).

10

(11)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 40.

11

---

I LISA

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 10 | 11 | 12 | 15 | 16 | 17 | 20 | 21 | 22 | 25 | 26 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CN-kood | TARICi kood | Rühm | Päritolu 1. ja 2. rühm | Tariifikvoodid ja täiendavad tollimaksud | Tellimuse number 1. rühm | Tellimuse number 2. rühm |
| 6.2.2005–13.8.2005 | 14.8.2005–13.8.2006 | 14.8.2006–13.8.2007 | 14.8.2007–13.8.2008 |
| Tariifikvoodid
  (tonnides WFA) | Täiendav tollimaks
  EUR/tonn
  1. rühm (värske ja külmutatud) | Täiendav tollimaks
  EUR/tonn
  2. rühm (värske ja külmutatud) | Tariifikvoodid
  (tonnides WFA) | Täiendav tollimaks
  EUR/tonn
  1. rühm (värske ja külmutatud) | Täiendav tollimaks
  EUR/tonn
  2. rühm (värske ja külmutatud) | Tariifikvoodid
  (tonnides WFA) | Täiendav tollimaks
  EUR/tonn
  1. rühm (värske ja külmutatud) | Täiendav tollimaks
  EUR/tonn
  2. rühm (värske ja külmutatud) | Tariifikvoodid
  (tonnides WFA) | Täiendav tollimaks
  EUR/tonn
  1. rühm (värske ja külmutatud) | Täiendav tollimaks
  EUR/tonn
  2. rühm (värske ja külmutatud) |
| ex 0302 12 00 | 0302120019 | 1 | Norra | 163 649 | | | 369 041 | | | 405 945 | | | 446 539 | | | 09.0800 | 09.0801 |
| 0302120038 | 1 | Fääri saared | 20 173 | 366 | 508 | 47 921 | 348 | 483 | 52 713 | 330 | 458 | 57 984 | 314 | 436 | 09.0697 | 09.0698 |
| 0302120098 | 1 | Tšiili | 16 033 | | | 36 146 | | | 39 760 | | | 43 736 | | | 09.1937 | 09.1938 |
| Muu | 14 150 | | | 39 053 | | | 42 959 | | | 47 254 | | | 09.0080 | 09.0081 |
| ex 0303 11 00 | 0303110018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303110098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303190098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220019 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303220088 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304101398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304201398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

10

11

12

15

16

17

20

21

22

25

26

CN-kood

TARICi kood

Rühm

Päritolu 1. ja 2. rühm

Tariifikvoodid ja täiendavad tollimaksud

Tellimuse number 1. rühm

Tellimuse number 2. rühm

6.2.2005–13.8.2005

14.8.2005–13.8.2006

14.8.2006–13.8.2007

14.8.2007–13.8.2008

Tariifikvoodid

(tonnides WFA)

Täiendav tollimaks

EUR/tonn

1. rühm (värske ja külmutatud)

Täiendav tollimaks

EUR/tonn

2. rühm (värske ja külmutatud)

Tariifikvoodid

(tonnides WFA)

Täiendav tollimaks

EUR/tonn

1. rühm (värske ja külmutatud)

Täiendav tollimaks

EUR/tonn

2. rühm (värske ja külmutatud)

Tariifikvoodid

(tonnides WFA)

Täiendav tollimaks

EUR/tonn

1. rühm (värske ja külmutatud)

Täiendav tollimaks

EUR/tonn

2. rühm (värske ja külmutatud)

Tariifikvoodid

(tonnides WFA)

Täiendav tollimaks

EUR/tonn

1. rühm (värske ja külmutatud)

Täiendav tollimaks

EUR/tonn

2. rühm (värske ja külmutatud)

ex 0302 12 00

0302120019

1

Norra

163 649

369 041

405 945

446 539

09.0800

09.0801

0302120038

1

Fääri saared

20 173

366

508

47 921

348

483

52 713

330

458

57 984

314

436

09.0697

09.0698

0302120098

1

Tšiili

16 033

36 146

39 760

43 736

09.1937

09.1938

Muu

14 150

39 053

42 959

47 254

09.0080

09.0081

ex 0303 11 00

0303110018

1

0303110098

1

ex 0303 19 00

0303190018

1

0303190098

1

ex 0303 22 00

0303220019

1

0303220088

1

ex 0304 10 13

0304101319

2

0304101398

2

ex 0304 20 13

0304201319

2

0304201398

2

---

II LISA

ARTIKLIS 4 OSUTATUD ARENGUMAADE NIMEKIRI

Afganistan, Alžeeria, Ameerika Samoa, Angola, Anguilla, Antarktika, Antigua ja Barbuda, Araabia Ühendemiraadid, Argentiina, Aruba, Bahama, Bahrein, Bangladesh, Barbados, Belize, Benin, Bermuda, Bhutan, Boliivia, Botswana, Bouvet' saar, Brasiilia, Briti India ookeani territoorium, Briti Neitsisaared, Brunei Darussalam, Burkina Faso, Burundi, Cabo Verde, Cooki saared, Costa Rica, Cōte d'Ivoire, Djibouti, Dominica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Egiptus, Ekvatoriaal-Guinea, El Salvador, Eritrea, Etioopia, Falklandi saared, Fidži, Filipiinid, Gabon, Gambia, Ghana, Gibraltar, Grenada, Guam, Guatemala, Guinea, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Heard'i saar ja McDonaldi saared, Hiina Rahvavabariik, Hiina Taipei, Hollandi Antillid, Honduras, Hongkong, Ida-Timor, India, Indoneesia, Iraak, Iraani Islamivabariik, Jamaica, Jeemen, Jordaania, Jõulusaar, Kaimani saared, Kambodža, Kamerun, Katar, Keenia, Kesk-Aafrika Vabariik, Kiribati, Kolumbia, Komoorid, Kongo, Kongo Demokraatlik Vabariik, Kookossaared (ehk Keelingi saared), Kuuba, Kuveit, Laose Demokraatlik Rahvavabariik, Lesotho, Libeeria, Liibanon, Liibüa, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared, Macau, Madagaskar, Malaisia, Malawi, Maldiivid, Mali, Maroko, Marshalli saared, Mauritaania, Mauritius, Mayotte, Mehhiko, Mikroneesia Liiduriigid, Mongoolia, Montserrat, Mosambiik, Myanmar, Namiibia, Nauru, Nepal, Nicaragua, Nigeeria, Niger, Niue, Norfolk, Omaan, Paapua Uus-Guinea, Pakistan, Palau, Panama, Paraguay, Peruu, Pitcairn, Prantsuse lõunaterritooriumid, Prantsuse Polüneesia, Põhja-Mariaanid, Rwanda, Saalomoni saared, Saint Helena ja sõltkonnad, Saint Kitts ja Nevis, Saint Lucia, Saint Pierre ja Miquelon, Saint Vincent ja Põhja-Grenadiinid, Sambia, Samoa, Sao Tomé ja Principe, Saudi Araabia, Seišellid, Senegal, Sierra Leone, Somaalia, Sri Lanka, Sudaan, Suriname, Svaasimaa, Süüria Araabia Vabariik, Zimbabwe, Taiwan, Tansaania Ühendvabariik, Togo, Tokelau, Tonga, Trinidad ja Tobago, Tšaad, Tšiili, Tuneesia, Turks ja Caicos, Tuvalu, Uganda, Uruguay, USA Neitsisaared, Uus-Kaledoonia ja sõltkonnad, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Wallis ja Futuna, Ühendriikide Neitsisaared.

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Komisjon

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/30

---

KOMISJONI OTSUS,

26. jaanuar 2005,

millega muudetakse otsuseid 2001/881/EÜ ja 2002/459/EÜ piiripunktide loetelu osas

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 126 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/102/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ veterinaar- ja zootehniliste kontrollide kohta, mida kohaldatakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate loomade veterinaarkontrolli põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (3) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 7. detsembri 2001. aasta otsust 2001/881/EÜ, millega koostatakse kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu ja ajakohastatakse komisjoni ekspertide korraldatavate kontrollide üksikasjalikke eeskirju, (4) tuleks ajakohastada, võttes eelkõige arvesse teatavates liikmesriikides nende piiripunktide osas toimuvaid arenguid ning vastavalt nimetatud otsusele läbiviidud kontrolle. Otsuses 2001/881/EÜ esitatud piiripunktide loetelu (edaspidi “loetelu”) sisaldab iga piiripunkti TRACES-üksuse numbrit. TRACES on arvutipõhine süsteem, mis võeti kasutusele komisjoni otsusega 2004/292/EÜ (5) ja millega asendati eelnev Animo süsteem, mis põhineb komisjoni otsusega 91/398/EMÜ (6) juurutatud arvutivõrgul loomade ja teatavate toodete liikumise jälgimiseks ühendusesiseses kaubanduses ja ühendusse importimisel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. detsembri 2001. aasta otsust 2001/881/EÜ, millega koostatakse kolmandatest riikidest pärit loomade ja loomsete toodete veterinaarkontrolliks heakskiidetud piiripunktide loetelu ja ajakohastatakse komisjoni ekspertide korraldatavate kontrollide üksikasjalikke eeskirju, (4) tuleks ajakohastada, võttes eelkõige arvesse teatavates liikmesriikides nende piiripunktide osas toimuvaid arenguid ning vastavalt nimetatud otsusele läbiviidud kontrolle. Otsuses 2001/881/EÜ esitatud piiripunktide loetelu (edaspidi “loetelu”) sisaldab iga piiripunkti TRACES-üksuse numbrit. TRACES on arvutipõhine süsteem, mis võeti kasutusele komisjoni otsusega 2004/292/EÜ (5) ja millega asendati eelnev Animo süsteem, mis põhineb komisjoni otsusega 91/398/EMÜ (6) juurutatud arvutivõrgul loomade ja teatavate toodete liikumise jälgimiseks ühendusesiseses kaubanduses ja ühendusse importimisel.

| (2) | Pärast rahuldavate tulemustega kontrolli läbiviimist vastavalt otsusele 2001/881/EÜ tuleks loetellu lisada täiendavad piiripunktid Daugavpils, Riia, Rezekne ja Ventspils (Läti), Castellón (Hispaania) ning Gyékényes, Kelebia ja Eperjeske (Ungari). |
| --- | --- |

(2)

Pärast rahuldavate tulemustega kontrolli läbiviimist vastavalt otsusele 2001/881/EÜ tuleks loetellu lisada täiendavad piiripunktid Daugavpils, Riia, Rezekne ja Ventspils (Läti), Castellón (Hispaania) ning Gyékényes, Kelebia ja Eperjeske (Ungari).

| (3) | Ühendkuningriigi palvel tuleks kustutada loetelust North Shields’i sadam ning Prantsusmaa palvel Divonne ja La Rochelle Rochefort’i sadam. |
| --- | --- |

(3)

Ühendkuningriigi palvel tuleks kustutada loetelust North Shields’i sadam ning Prantsusmaa palvel Divonne ja La Rochelle Rochefort’i sadam.

| (4) | Lisaks sellele tuleks loetelu ajakohastada, võttes arvesse hiljutisi muudatusi loomade või toodete kategooriate osas, mida võib kontrollida piiripunktides, ning piiripunktides kontrollikeskuste rajamise osas mitmete vastavalt otsusele 2001/881/EÜ juba heakskiidetud piiripunktide puhul. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele tuleks loetelu ajakohastada, võttes arvesse hiljutisi muudatusi loomade või toodete kategooriate osas, mida võib kontrollida piiripunktides, ning piiripunktides kontrollikeskuste rajamise osas mitmete vastavalt otsusele 2001/881/EÜ juba heakskiidetud piiripunktide puhul.

| (5) | Loetelu on mitmeid kordi muudetud. Seega on ühenduse õigusaktide selguse huvides asjakohane asendada see käesolevas otsuses esitatud loeteluga. Seetõttu tuleks otsust 2001/881/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Loetelu on mitmeid kordi muudetud. Seega on ühenduse õigusaktide selguse huvides asjakohane asendada see käesolevas otsuses esitatud loeteluga. Seetõttu tuleks otsust 2001/881/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Komisjoni 4. juuni 2002. aasta otsuses 2002/459/EÜ (milles loetletakse ANIMO arvutivõrgu üksused ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/278/EÜ) (7) esitatud üksuste loetelu sisaldab ühenduse kõigi piiripunktide TRACES-üksuste numbreid. Ühenduse õigusaktide järjepidevuse huvides peaks nimetatud loetelu vastavalt ajakohastama nii, et see kajastaks kõiki asjaomaseid muutusi ja säilitaks ühtlasi oma identsuse otsuses 2001/881/EÜ esitatud loeteluga. Seetõttu tuleks otsust 2002/459/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 4. juuni 2002. aasta otsuses 2002/459/EÜ (milles loetletakse ANIMO arvutivõrgu üksused ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2000/278/EÜ) (7) esitatud üksuste loetelu sisaldab ühenduse kõigi piiripunktide TRACES-üksuste numbreid. Ühenduse õigusaktide järjepidevuse huvides peaks nimetatud loetelu vastavalt ajakohastama nii, et see kajastaks kõiki asjaomaseid muutusi ja säilitaks ühtlasi oma identsuse otsuses 2001/881/EÜ esitatud loeteluga. Seetõttu tuleks otsust 2002/459/EÜ vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2001/881/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse I lisa tekstiga.

Artikkel 2

Otsuse 2002/459/EÜ lisa muudetakse kooskõlas käesoleva otsuse II lisaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk. 29. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/33/ EÜ (EÜT L 315, 19.11.2002, lk 14).

1

(2)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

3

(4)  EÜT L 326, 11.12.2001, lk 44. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/608/EÜ (ELT L 274, 24.8.2004, lk 15).

4

(5)  ELT L 94, 31.3.2004, lk 63.

5

(6)  EÜT L 221, 9.8.1991, lk 30.

6

(7)  EÜT L 159, 17.6.2002, lk 27. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/477/EÜ (ELT L 160, 30.4.2004, lk. 53. Parandatud ELTs L 212, 12.6.2004, lk 53).

7

---

I LISA

“PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANEXO — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA

SEZNAM SCHVÁLENÝCH STANOVIŠŤ HRANIČNÍCH KONTROLLISTE OVER GODKENDTE GRÆNSEKONTROLSTEDERVERZEICHNIS DER ZUGELASSENEN GRENZKONTROLLSTELLENKOKKULEPITUD PIIRIKONTROLLI PUNKTIDE NIMEKIRIΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΕΓΚΕΚΡΙΜΕΝΩΝ ΜΕΘΟΡΙΑΚΩΝ ΣΤΑΘΜΩΝ ΕΠΙΘΕΩΡΗΣΗΣLIST OF AGREED BORDER INSPECTIONS POSTSLISTA DE PUESTOS DE INSPECCIÓN FRONTERIZOS AUTORIZADOSLISTES DES POSTES D'INSPECTION FRONTALIERS AGRÉESELENCO DEI POSTI DI ISPEZIONE FRONTALIERI RICONOSCIUTIAPSTIPRINĀTO ROBEŽKONTROLES PUNKTU SARAKSTSSUTARTŲ PASIENIO KONTROLĖS POSTŲ SĄRAŠASA MEGÁLLAPODÁS SZERINTI HATÁRELLENŐRZŐ PONTOKLISTA TA' POSTIJIET MIFTIEHMA GĦAL SPEZZJONIJIET TA' FRUNTIERALIJST VAN DE ERKENDE INSPECTIEPOSTEN AAN DE GRENSWYKAZ UZGODNIONYCH PUNKTÓW KONTROLI GRANICZNEJLISTA DOS POSTOS DE INSPECÇÃO APROVADOSZOZNAM SCHVÁLENÝCH HRANIČNÝCH INŠPEKČNÝCH STANÍCSEZNAM DOGOVORJENIH MEJNIH KONTROLNIH TOČKLUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTAFÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA GRÄNSKONTROLLSTATIONER

| 1 | = | Název
  Navn
  Name
  Nimi
  Ονομασία
  Name
  Nombre
  Nom
  Nome
  Vārds
  Pavadinimas
  Név
  Isem
  Naam
  Nazwa
  Nome
  Meno
  Ime
  Nimi
  Namn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACES kód
  Traces-kode
  TRACES-Code
  Traces-kood
  Κωδικός Traces
  Traces Code
  Código Traces
  Code Traces
  Codice Traces
  Dzīvnieka kods
  TRACES kodas
  Traces-kód
  Kodiċi-Traces
  Traces-code
  Kod Traces
  Código Traces
  Kód Traces
  Traces-koda
  Traces-koodi
  Traces-kod |
| 3 | = | Typ
  Type
  Art
  Tüüp
  Φύση
  Type
  Tipo
  Type
  Tipo
  Tips
  Tipas
  Típus
  Tip
  Type
  Rodzaj punktu
  Tipo
  Typ
  Tip
  Tyyppi
  Typ







  A | = | Letiště
  Lufthavn
  Flughafen
  Lennujaam
  Αεροδρόμιο
  Airport
  Aeropuerto
  Aéroport
  Aeroporto
  Lidosta
  Oro uostas
  Repülőtér
  Ajruport
  Luchthaven
  Na lotnisku
  Aeroporto
  Letisko
  Letališče
  Lentokenttä
  Flygplats |
| F | = | Železnice
  Jernbane
  Schiene
  Raudtee
  Σιδηρόδρομος
  Raila
  Ferrocarril
  Rail
  Ferrovia
  Dzelzceļš
  Geležinkelis
  Vasút
  Ferrovija
  Spoorweg
  Na przejściu kolejowym
  Caminho-de-ferro
  Železnica
  Železnica
  Rautatie
  Järnväg |
| P | = | Přístav
  Havn
  Hafen
  Sadam
  Λιμένας
  Port
  Puerto
  Port
  Porto
  Osta
  Uostas
  Kikötő
  Port
  Zeehaven
  Na przejściu morskim
  Porto
  Prístav
  Pristanišče
  Satama
  Hamn |
| R | = | Silnice
  Landevej
  Straße
  Maantee
  Οδός
  Road
  Carretera
  Route
  Strada
  Ceļš
  Kelias
  Közút
  Triq
  Weg
  Na przejściu drogowym
  Estrada
  Cesta
  Cesta
  Maantie
  Väg |

1

=

Název

Navn

Name

Nimi

Ονομασία

Name

Nombre

Nom

Nome

Vārds

Pavadinimas

Név

Isem

Naam

Nazwa

Nome

Meno

Ime

Nimi

Namn

2

=

TRACES kód

Traces-kode

TRACES-Code

Traces-kood

Κωδικός Traces

Traces Code

Código Traces

Code Traces

Codice Traces

Dzīvnieka kods

TRACES kodas

Traces-kód

Kodiċi-Traces

Traces-code

Kod Traces

Código Traces

Kód Traces

Traces-koda

Traces-koodi

Traces-kod

3

=

Typ

Type

Art

Tüüp

Φύση

Type

Tipo

Type

Tipo

Tips

Tipas

Típus

Tip

Type

Rodzaj punktu

Tipo

Typ

Tip

Tyyppi

Typ

A

=

Letiště

Lufthavn

Flughafen

Lennujaam

Αεροδρόμιο

Airport

Aeropuerto

Aéroport

Aeroporto

Lidosta

Oro uostas

Repülőtér

Ajruport

Luchthaven

Na lotnisku

Aeroporto

Letisko

Letališče

Lentokenttä

Flygplats

F

=

Železnice

Jernbane

Schiene

Raudtee

Σιδηρόδρομος

Raila

Ferrocarril

Rail

Ferrovia

Dzelzceļš

Geležinkelis

Vasút

Ferrovija

Spoorweg

Na przejściu kolejowym

Caminho-de-ferro

Železnica

Železnica

Rautatie

Järnväg

P

=

Přístav

Havn

Hafen

Sadam

Λιμένας

Port

Puerto

Port

Porto

Osta

Uostas

Kikötő

Port

Zeehaven

Na przejściu morskim

Porto

Prístav

Pristanišče

Satama

Hamn

R

=

Silnice

Landevej

Straße

Maantee

Οδός

Road

Carretera

Route

Strada

Ceļš

Kelias

Közút

Triq

Weg

Na przejściu drogowym

Estrada

Cesta

Cesta

Maantie

Väg

4

=

Kontrolní středisko

Inspektionscenter

Kontrollzentrum

Kontrollkeskus

Κέντρo ελέγχου

Inspection centre

Centro de inspección

Centre d’inspection

Centro d’ispezione

Pārbaudes centrs

Kontrolės centras

Ellenőrző központ

Ċentru ta' spezzjoni

Inspectiecentrum

Ośrodek kontroli

Centro de inspecção

Inšpekčné stredisko

Kontrolno središče

Tarkastuskeskus

Kontrollcentrum

5

=

Produkty

Produkter

Erzeugnisse

Tooted

Προϊόντα

Products

Productos

Produits

Prodotti

Produkti

Produktai

Termékek

Prodotti

Producten

Produkty

Produtos

Produkty

Proizvodi

Tuotteet

Produkter

| HC | = | Všechny výrobky pro lidskou spotřebu
  Alle produkter til konsum
  Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse
  Kõik inimtarbitavad tooted
  Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση
  All Products for Human Consumption
  Todos los productos destinados al consumo humano
  Tous produits de consommation humaine
  Prodotti per il consumo umano
  Visi patēriņa produkti
  Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai
  Az emberi fogyasztásra szánt összes termék
  Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem
  Producten voor menselijke consumptie
  Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi
  Todos os produtos para consumo humano
  Všetky produkty na ľudskú spotrebu
  Vsi proizvodi za prehrano ljudi
  Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet
  Produkter avsedda för konsumtion |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Ostatní výrobky
  Andre produkter
  Andere Erzeugnisse
  Teised tooted
  Λοιπά προϊόντα
  Other Products
  Otros productos
  Autres produits
  Altri prodotti
  Citi produkti
  Kiti produktai
  Egyéb termékek
  Prodotti Oħra
  Andere producten
  Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi
  Outros produtos
  Ostatné produkty
  Drugi proizvodi
  Muut tuotteet
  Andra produkter |
| NT | = | žádné teplotní požadavky
  ingen temperaturkrav
  Ohne Temperaturanforderungen
  Ilma temperatuuri nõueteta
  Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία
  no temperature requirements
  Sin requisitos de temperatura
  sans conditions de température
  che non richiedono temperature specifiche
  Nav prasību attiecībā uz temperatūru
  Nėra temperatūros reikalavimų
  nincsenek hőmérsékleti követelmények
  ebda ħtiġijiet ta' temperatura
  geen temperaturen vereist
  Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  sem exigências quanto à temperatura
  Žiadne požiadavky na teplotu
  Nobenih temperaturnih zahtev
  Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia
  Inga krav på temperatur |
| T | = | Zmražené/chlazené výrobky
  Frosne/kølede produkter
  Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse
  Külmutatud/jahutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη
  Frozen/chilled products
  Productos congelados/refrigerados
  Produits congelés/réfrigérés
  Prodotti congelati/refrigerati
  Sasaldēti/atdzesēti produkti
  Užšaldyti/atšaldyti produktai
  Fagyasztott/hűtött termékek
  Prodotti ffriżati/mkessħin
  Bevroren/gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  Produtos congelados/refrigerados
  Mrazené/chladené produkty
  Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi
  Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet
  Frysta/kylda produkter |
| T(FR) | = | Zmražené výrobky
  Frosne produkter
  Gefrorene Erzeugnisse
  Külmutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα
  Frozen products
  Productos congelados
  Produits congelés
  Prodotti congelati
  Sasaldēti produkti
  Užšaldyti produktai
  Fagyasztott termékek
  Prodotti ffriżati
  Bevroren producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia
  Produtos congelados
  Mrazené produkty
  Zamrznjeni proizvodi
  Pakastetut tuotteet
  Frysta produkter |
| T(CH) | = | Chlazené výrobky
  Kølede produkter
  Gekühlte Erzeugnisse
  Jahutatud tooted
  Διατηρημένα με απλή ψύξη
  Chilled products
  Productos refrigerados
  Produits réfrigérés
  Prodotti refrigerati
  Atdzesēti produkti
  Atšaldyti produktai
  Hűtött termékek
  Prodotti mkessħin
  Gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia
  Produtos refrigerados
  Chladené produkty
  Ohlajeni proizvodi
  Jäähdytetyt tuotteet
  Kylda produkter |

HC

=

Všechny výrobky pro lidskou spotřebu

Alle produkter til konsum

Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse

Kõik inimtarbitavad tooted

Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση

All Products for Human Consumption

Todos los productos destinados al consumo humano

Tous produits de consommation humaine

Prodotti per il consumo umano

Visi patēriņa produkti

Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai

Az emberi fogyasztásra szánt összes termék

Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem

Producten voor menselijke consumptie

Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi

Todos os produtos para consumo humano

Všetky produkty na ľudskú spotrebu

Vsi proizvodi za prehrano ljudi

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

Produkter avsedda för konsumtion

NHC

=

Ostatní výrobky

Andre produkter

Andere Erzeugnisse

Teised tooted

Λοιπά προϊόντα

Other Products

Otros productos

Autres produits

Altri prodotti

Citi produkti

Kiti produktai

Egyéb termékek

Prodotti Oħra

Andere producten

Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi

Outros produtos

Ostatné produkty

Drugi proizvodi

Muut tuotteet

Andra produkter

NT

=

žádné teplotní požadavky

ingen temperaturkrav

Ohne Temperaturanforderungen

Ilma temperatuuri nõueteta

Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία

no temperature requirements

Sin requisitos de temperatura

sans conditions de température

che non richiedono temperature specifiche

Nav prasību attiecībā uz temperatūru

Nėra temperatūros reikalavimų

nincsenek hőmérsékleti követelmények

ebda ħtiġijiet ta' temperatura

geen temperaturen vereist

Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

sem exigências quanto à temperatura

Žiadne požiadavky na teplotu

Nobenih temperaturnih zahtev

Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia

Inga krav på temperatur

T

=

Zmražené/chlazené výrobky

Frosne/kølede produkter

Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse

Külmutatud/jahutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη

Frozen/chilled products

Productos congelados/refrigerados

Produits congelés/réfrigérés

Prodotti congelati/refrigerati

Sasaldēti/atdzesēti produkti

Užšaldyti/atšaldyti produktai

Fagyasztott/hűtött termékek

Prodotti ffriżati/mkessħin

Bevroren/gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

Produtos congelados/refrigerados

Mrazené/chladené produkty

Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi

Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet

Frysta/kylda produkter

T(FR)

=

Zmražené výrobky

Frosne produkter

Gefrorene Erzeugnisse

Külmutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα

Frozen products

Productos congelados

Produits congelés

Prodotti congelati

Sasaldēti produkti

Užšaldyti produktai

Fagyasztott termékek

Prodotti ffriżati

Bevroren producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia

Produtos congelados

Mrazené produkty

Zamrznjeni proizvodi

Pakastetut tuotteet

Frysta produkter

T(CH)

=

Chlazené výrobky

Kølede produkter

Gekühlte Erzeugnisse

Jahutatud tooted

Διατηρημένα με απλή ψύξη

Chilled products

Productos refrigerados

Produits réfrigérés

Prodotti refrigerati

Atdzesēti produkti

Atšaldyti produktai

Hűtött termékek

Prodotti mkessħin

Gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia

Produtos refrigerados

Chladené produkty

Ohlajeni proizvodi

Jäähdytetyt tuotteet

Kylda produkter

6

=

Živá zvířata

Levende dyr

Lebende Tiere

Elusloomad

Ζωντανά ζώα

Live animals

Animales vivos

Animaux vivants

Animali vivi

Dzīvi dzīvnieki

Gyvi gyvūnai

Élő állatok

Annimali ħajjin

Levende dieren

Zwierzęta

Animais vivos

Živé zvieratá

Žive živali

Elävät eläimet

Levande djur

| U | = | Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci
  Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen
  Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde
  Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused
  Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα
  Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds
  Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes
  Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages
  Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici
  Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži
  Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai
  Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások
  Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen
  Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi
  Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens
  Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate
  Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky
  Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji
  Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet
  Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS
  Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF
  Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt
  Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased
  Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου
  Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC
  Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo
  Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil
  Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio
  Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK
  Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB
  A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék
  Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE
  Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad
  Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG
  Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho
  Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS
  Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS
  Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY
  Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG |
| O | = | Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)
  Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)
  Andere Tiere (einschließlich Zootiere)
  Teised loomad (k.a loomaaia loomad)
  Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)
  Other animals (including zoo animals)
  Otros animales (incluidos los de zoológico)
  Autres animaux (y compris animaux de zoos)
  Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)
  Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)
  Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)
  egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)
  Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)
  Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)
  Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)
  Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)
  Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)
  Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)
  Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)
  Andra djur (även djur från djurparker) |

U

=

Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci

Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen

Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde

Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα

Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds

Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes

Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages

Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici

Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži

Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai

Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások

Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen

Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi

Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens

Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate

Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky

Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur

E

=

Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS

Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF

Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased

Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου

Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC

Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo

Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil

Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio

Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK

Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB

A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék

Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE

Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad

Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG

Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho

Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS

Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS

Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY

Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG

O

=

Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)

Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)

Andere Tiere (einschließlich Zootiere)

Teised loomad (k.a loomaaia loomad)

Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)

Other animals (including zoo animals)

Otros animales (incluidos los de zoológico)

Autres animaux (y compris animaux de zoos)

Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)

Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)

Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)

egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)

Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)

Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)

Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)

Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)

Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)

Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)

Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)

Andra djur (även djur från djurparker)

5-6

=

Zvláštní poznámky

Særlige betingelser

Spezielle Bemerkungen

Erimärkused

Ειδικές παρατηρήσεις

Special remarks

Menciones especiales

Mentions spéciales

Note particolari

Īpašas atzīmes

Specialios pastabos

Különleges észrevételek

Rimarki speċjali

Bijzondere opmerkingen

Szczególne uwagi

Menções especiais

Osobitné poznámky

Posebne opombe

Erityismainintoja

Anmärkningar

| (*) | = | Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6
  Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6
  Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt
  Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6
  Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6
  Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6
  Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)
  Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6
  Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6
  Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6
  Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse
  További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van
  Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6
  Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6
  Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6
  Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6
  Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6
  Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6
  Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään
  Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6 |
| --- | --- | --- |
| (1) | = | Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES
  Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF
  Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde
  Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel
  Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου
  Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC
  De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo
  Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil
  Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio
  Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu
  Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą
  A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva
  Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE
  Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad
  Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE
  Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho
  Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES
  Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES
  Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti
  Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG |
| (2) | = | Pouze balené výrobky
  Kun emballerede produkter
  Nur umhüllte Erzeugnisse
  Ainult pakitud tooted
  Συσκευασμένα προϊόντα μόνο
  Packed products only
  Únicamente productos embalados
  Produits emballés uniquement
  Prodotti imballati unicamente
  Tikai fasēti produkti
  Tiktai supakuoti produktai
  Csak becsomagolt áruk
  Prodotti ppakkjati biss
  Uitsluitend verpakte producten
  Tylko produkty pakowane
  Apenas produtos embalados
  Len balené produkty
  Samo pakirani proizvodi
  Ainoastaan pakatut tuotteet
  Endast förpackade produkter |
| (3) | = | Pouze rybářské výrobky
  Kun fiskeprodukter
  Ausschließlich Fischereierzeugnisse
  Ainult pakitud kalatooted
  Αλιεύματα μόνο
  Fishery products only
  Únicamente productos pesqueros
  Produits de la pêche uniquement
  Prodotti della pesca unicamente
  Tikai zivju produkti
  Tiktai žuvininkystės produktai
  Csak halászati termékek
  Prodotti tas-sajd biss
  Uitsluitend visserijproducten
  Tylko produkty rybne
  Apenas produtos da pesca
  Len produkty rybolovu
  Samo ribiški proizvodi
  Ainoastaan kalastustuotteet
  Endast fiskeriprodukter |
| (4) | = | Pouze živočišné bílkoviny
  Kun animalske proteiner
  Nur tierisches Eiweiß
  Ainult loomsed valgud
  Ζωικές πρωτεΐνες μόνο
  Animal proteins only
  Únicamente proteínas animales
  Uniquement protéines animales
  Unicamente proteine animali
  Tikai dzīvnieku proteīns
  Tiktai gyvuliniai baltymai
  Csak állati fehérjék
  Proteini ta' l-annimali biss
  Uitsluitend dierlijke eiwitten
  Tylko białko zwierzęce
  Apenas proteínas animais
  Len živočíšne bielkoviny
  Samo živalske beljakovine
  Ainoastaan eläinproteiinit
  Endast djurprotein |
| (5) | = | Pouze surové kůže s vlnou
  Kun uld, skind og huder
  Nur Wolle, Häute und Felle
  Ainult villad, karusnahad ja loomanahad
  Έριο και δέρματα μόνο
  Wool hides and skins only
  Únicamente lana, cueros y pieles
  Laine et peaux uniquement
  Lana e pelli unicamente
  Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas
  Tiktai vilnos, kailiai ir odos
  Csak irhák és bőrök
  Ġlud tas-suf biss
  Uitsluitend wol, huiden en vellen
  Tylko skóry futerkowe i inne
  Apenas lã e peles
  Len vlnené prikrýrky a kože
  Samo kožuh in koža
  Ainoastaan villa, vuodat ja nahat
  Endast ull, hudar och skinn |
| (6) | = | Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky
  Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle
  Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier
  Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid
  Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια
  Only liquid fats, oils, and fish oils
  Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado
  Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement
  Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce
  Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa
  Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai
  Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok
  Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss
  Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie
  Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne
  Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe
  Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje
  Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja
  Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt
  Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor |
| (7) | = | Islandští poníci (pouze od dubna do října)
  Islandske ponyer (kun fra april til oktober)
  Islandponys (nur von April bis Oktober)
  Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)
  Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)
  Icelandic ponies (from April to October only)
  Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)
  Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)
  Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)
  Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)
  Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)
  Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)
  Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))
  IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)
  Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)
  Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)
  Islandské poníky (len od apríla do októbra)
  Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)
  Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)
  Islandshästar (endast från april till oktober) |
| (8) | = | Pouze koňovití
  Kun enhovede dyr
  Nur Einhufer
  Ainult hobuslased
  Μόνο ιπποειδή
  Equidaes only
  Équidos únicamente
  Équidés uniquement
  Unicamente equidi
  Tikai Equidae

  Tiktai kanopiniai
  Csak lófélék
  Ekwidi biss
  Uitsluitend paardachtigen
  Tylko koniowate
  Apenas equídeos
  Len zvieratá koňovité
  Samo equidae
  Ainoastaan hevoset
  Endast hästdjur |
| (9) | = | Pouze tropické ryby
  Kun tropiske fisk
  Nur tropische Fische
  Ainult troopilised kalad
  Τροπικά ψάρια μόνο
  Tropical fish only
  Únicamente peces tropicales
  Poissons tropicaux uniquement
  Unicamente pesci tropicali
  Tikai tropu zivis
  Tiktai tropinės žuvys
  Csak trópusi halak
  Ħut tropikali biss
  Uitsluitend tropische vissen
  Tylko ryby tropikalne
  Apenas peixes tropicais
  Len tropické ryby
  Samo tropske ribe
  Ainoastaan trooppiset kalat
  Endast tropiska fiskar |
| (10) | = | Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci
  Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle
  Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel
  Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased
  Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή
  Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites
  Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas
  Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites
  Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti
  Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites
  Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius
  Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak
  qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss
  Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)
  Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe
  Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites
  Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce
  Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči
  Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut
  Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar |
| (11) | = | Pouze krmiva ve velkém
  Kun foderstoffer i løs afladning
  Nur Futtermittel als Schüttgut
  Ainult pakendamata loomatoit
  Ζωοτροφές χύμα μόνο
  Only feedstuffs in bulk
  Únicamente alimentos a granel para animales
  Aliments pour animaux en vrac uniquement
  Alimenti per animali in massa unicamente
  Tikai beramā lopbarība
  Tiktai neįpakuoti pašarai
  Csak ömlesztett takarmányok
  Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss
  Uitsluitend onverpakte diervoeders
  Tylko żywność luzem
  Apenas alimentos para animais a granel
  Len voľne uložené krmivá
  Samo krma v razsutem stanju
  Ainoastaan pakkaamaton rehu
  Endast foder i lösvikt |
| (12) | = | Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.
  Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.
  Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.
  Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul
  Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.
  For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.
  En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.
  Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.
  Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.
  (U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam
  (U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai
  Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.
  Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss
  Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.
  Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo
  Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.
  Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO
  Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.
  Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.
  För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker. |
| (13) | = | Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).
  Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).
  Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.
  Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).
  Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.
  Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.
  Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.
  Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).
  Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.
  Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004). |
| (14) | = | Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.
  Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.
  Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.
  Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla
  Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.
  Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation
  Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.
  Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.
  Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.
  Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.
  Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.
  Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.
  Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti
  Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.
  Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.
  Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.
  Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.
  Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.
  Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.
  För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning. |

(*)

=

Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6

Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6

Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt

Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6

Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6

Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6

Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)

Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6

Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6

Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6

Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse

További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van

Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6

Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6

Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6

Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6

Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6

Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6

Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään

Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6

(1)

=

Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES

Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF

Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde

Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel

Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου

Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC

De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo

Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil

Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio

Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu

Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą

A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva

Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE

Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad

Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE

Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho

Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES

Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti

Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG

(2)

=

Pouze balené výrobky

Kun emballerede produkter

Nur umhüllte Erzeugnisse

Ainult pakitud tooted

Συσκευασμένα προϊόντα μόνο

Packed products only

Únicamente productos embalados

Produits emballés uniquement

Prodotti imballati unicamente

Tikai fasēti produkti

Tiktai supakuoti produktai

Csak becsomagolt áruk

Prodotti ppakkjati biss

Uitsluitend verpakte producten

Tylko produkty pakowane

Apenas produtos embalados

Len balené produkty

Samo pakirani proizvodi

Ainoastaan pakatut tuotteet

Endast förpackade produkter

(3)

=

Pouze rybářské výrobky

Kun fiskeprodukter

Ausschließlich Fischereierzeugnisse

Ainult pakitud kalatooted

Αλιεύματα μόνο

Fishery products only

Únicamente productos pesqueros

Produits de la pêche uniquement

Prodotti della pesca unicamente

Tikai zivju produkti

Tiktai žuvininkystės produktai

Csak halászati termékek

Prodotti tas-sajd biss

Uitsluitend visserijproducten

Tylko produkty rybne

Apenas produtos da pesca

Len produkty rybolovu

Samo ribiški proizvodi

Ainoastaan kalastustuotteet

Endast fiskeriprodukter

(4)

=

Pouze živočišné bílkoviny

Kun animalske proteiner

Nur tierisches Eiweiß

Ainult loomsed valgud

Ζωικές πρωτεΐνες μόνο

Animal proteins only

Únicamente proteínas animales

Uniquement protéines animales

Unicamente proteine animali

Tikai dzīvnieku proteīns

Tiktai gyvuliniai baltymai

Csak állati fehérjék

Proteini ta' l-annimali biss

Uitsluitend dierlijke eiwitten

Tylko białko zwierzęce

Apenas proteínas animais

Len živočíšne bielkoviny

Samo živalske beljakovine

Ainoastaan eläinproteiinit

Endast djurprotein

(5)

=

Pouze surové kůže s vlnou

Kun uld, skind og huder

Nur Wolle, Häute und Felle

Ainult villad, karusnahad ja loomanahad

Έριο και δέρματα μόνο

Wool hides and skins only

Únicamente lana, cueros y pieles

Laine et peaux uniquement

Lana e pelli unicamente

Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas

Tiktai vilnos, kailiai ir odos

Csak irhák és bőrök

Ġlud tas-suf biss

Uitsluitend wol, huiden en vellen

Tylko skóry futerkowe i inne

Apenas lã e peles

Len vlnené prikrýrky a kože

Samo kožuh in koža

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

Endast ull, hudar och skinn

(6)

=

Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky

Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle

Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια

Only liquid fats, oils, and fish oils

Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado

Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement

Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce

Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa

Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai

Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok

Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss

Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie

Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne

Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe

Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje

Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor

(7)

=

Islandští poníci (pouze od dubna do října)

Islandske ponyer (kun fra april til oktober)

Islandponys (nur von April bis Oktober)

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)

Icelandic ponies (from April to October only)

Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)

Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)

Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)

Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)

Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)

Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)

Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))

IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)

Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)

Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)

Islandské poníky (len od apríla do októbra)

Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

Islandshästar (endast från april till oktober)

(8)

=

Pouze koňovití

Kun enhovede dyr

Nur Einhufer

Ainult hobuslased

Μόνο ιπποειδή

Equidaes only

Équidos únicamente

Équidés uniquement

Unicamente equidi

Tikai Equidae

Tiktai kanopiniai

Csak lófélék

Ekwidi biss

Uitsluitend paardachtigen

Tylko koniowate

Apenas equídeos

Len zvieratá koňovité

Samo equidae

Ainoastaan hevoset

Endast hästdjur

(9)

=

Pouze tropické ryby

Kun tropiske fisk

Nur tropische Fische

Ainult troopilised kalad

Τροπικά ψάρια μόνο

Tropical fish only

Únicamente peces tropicales

Poissons tropicaux uniquement

Unicamente pesci tropicali

Tikai tropu zivis

Tiktai tropinės žuvys

Csak trópusi halak

Ħut tropikali biss

Uitsluitend tropische vissen

Tylko ryby tropikalne

Apenas peixes tropicais

Len tropické ryby

Samo tropske ribe

Ainoastaan trooppiset kalat

Endast tropiska fiskar

(10)

=

Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci

Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle

Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased

Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή

Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites

Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas

Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites

Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti

Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites

Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius

Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak

qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss

Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)

Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe

Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites

Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce

Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut

Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar

(11)

=

Pouze krmiva ve velkém

Kun foderstoffer i løs afladning

Nur Futtermittel als Schüttgut

Ainult pakendamata loomatoit

Ζωοτροφές χύμα μόνο

Only feedstuffs in bulk

Únicamente alimentos a granel para animales

Aliments pour animaux en vrac uniquement

Alimenti per animali in massa unicamente

Tikai beramā lopbarība

Tiktai neįpakuoti pašarai

Csak ömlesztett takarmányok

Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss

Uitsluitend onverpakte diervoeders

Tylko żywność luzem

Apenas alimentos para animais a granel

Len voľne uložené krmivá

Samo krma v razsutem stanju

Ainoastaan pakkaamaton rehu

Endast foder i lösvikt

(12)

=

Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.

Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.

Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.

Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul

Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.

For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.

En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.

Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.

Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.

(U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam

(U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai

Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.

Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss

Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.

Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo

Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.

Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO

Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.

För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker.

(13)

=

Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).

Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).

Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.

Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).

Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.

Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.

Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.

Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).

Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.

Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004).

(14)

=

Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.

Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.

Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.

Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla

Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.

Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation

Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.

Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.

Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.

Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.

Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.

Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.

Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti

Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.

Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.

Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.

Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.

Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.

Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.

För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning.

Země: BelgieLand: BelgienLand: BelgienRiik: BelgiaΧώρα: ΒέλγιοCountry: BelgiumPaís: BélgicaPays: BelgiquePaese: BelgioValsts: BeļģijaŠalis: BelgijaOrszág: BelgiumPajjiż: BelġjuLand: BelgiëKraj: BelgiaPaís: BélgicaKrajina: BelgickoDržava: BelgijaMaa: BelgiaLand: Belgien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antwerpen | 0502699 | P | | HC, NHC | |
| Brussel-Zaventem | 0502899 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | HC | |
| Centre 3 | NHC | U, E, O |
| Charleroi | 0503299 | A | | HC(2) | |
| Gent | 0502999 | P | | HC-NT(6) NHC-NT(6) | |
| Liège | 0503099 | A | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | U, E, O |
| Oostende | 0502599 | P | | HC-T(2) | |
| Oostende | 0503199 | A | Centre 1 | HC(2) | |
| Centre 2 | | E, O |
| Zeebrugge | 0502799 | P | OHCZ | HC, NHC | |
| FCT | HC | |

1

2

3

4

5

6

Antwerpen

0502699

P

HC, NHC

Brussel-Zaventem

0502899

A

Centre 1

HC

Centre 2

HC

Centre 3

NHC

U, E, O

Charleroi

0503299

A

HC(2)

Gent

0502999

P

HC-NT(6) NHC-NT(6)

Liège

0503099

A

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

U, E, O

Oostende

0502599

P

HC-T(2)

Oostende

0503199

A

Centre 1

HC(2)

Centre 2

E, O

Zeebrugge

0502799

P

OHCZ

HC, NHC

FCT

HC

Země: Česká republikaLand: TjekkietLand: Tschechische RepublikRiik: Tšehhi VabariikΧώρα: Τσεχική ΔημοκρατίαCountry: Czech RepublicPaís: República ChecaPays: République tchèquePaese: Repubblica cecaValsts: ČehijaŠalis: Čekijos RespublikaOrszág: Cseh KöztársaságPajjiż: Repubblika ĊekaLand: TsjechiëKraj: CzechyPaís: República ChecaKrajina: Česká republikaDržava: ČeškaMaa: TšekkiLand: Tjeckien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Praha-Ruzyně | 2200099 | A | | HC(2), NHC(2) | E, O |

1

2

3

4

5

6

Praha-Ruzyně

2200099

A

HC(2), NHC(2)

E, O

Země: DánskoLand: DanmarkLand: DänemarkRiik: TaaniΧώρα: ΔανίαCountry: DenmarkPaís: DinamarcaPays: DanemarkPaese: DanimarcaValsts: DānijaŠalis: DanijaOrszág: DániaPajjiż: DanimarkaLand: DenemarkenKraj: DaniaPaís: DinamarcaKrajina: DánskoDržava: DanskaMaa: TanskaLand: Danmark

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ålborg 1 | 0902299 | P | | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Ålborg 2 | 0951699 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Århus | 0902199 | P | | HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11) | |
| Esbjerg | 0902399 | P | | HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11) | |
| Fredericia | 0911099 | P | | HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11 | |
| Hanstholm | 0911399 | P | | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Hirtshals | 0911599 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Centre 2 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Billund | 0901799 | A | | HC-T(1)(2), NHC(2) | U, E, O |
| København | 0911699 | A | Centre 1 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 2 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| København | 0921699 | P | | HC(1), NHC | |
| Rønne | 0941699 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kolding | 0901899 | P | | NHC(11) | |
| Skagen | 0901999 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Ålborg 1

0902299

P

HC-T(FR)(1)(2)

Ålborg 2

0951699

P

HC(2), NHC(2)

Århus

0902199

P

HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11)

Esbjerg

0902399

P

HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11)

Fredericia

0911099

P

HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11

Hanstholm

0911399

P

HC-T(FR)(1)(3)

Hirtshals

0911599

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)(2)

Centre 2

HC-T(FR)(1)(2)

Billund

0901799

A

HC-T(1)(2), NHC(2)

U, E, O

København

0911699

A

Centre 1

HC(1)(2), NHC(2)

Centre 3

U, E, O

Centre 2

HC(1)(2), NHC(2)

København

0921699

P

HC(1), NHC

Rønne

0941699

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kolding

0901899

P

NHC(11)

Skagen

0901999

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Země: NěmeckoLand: TysklandLand: DeutschlandRiik: SaksamaaΧώρα: ΓερμανίαCountry: GermanyPaís: AlemaniaPays: AllemagnePaese: GermaniaValsts: VācijaŠalis: VokietijaOrszág: NémetországPajjiż: ĠermanjaLand: DuitslandKraj: NiemcyPaís: AlemanhaKrajina: NemeckoDržava: NemčijaMaa: SaksaLand: Tyskland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berlin-Tegel | 0150299 | A | | HC, NHC | O |
| Brake | 0151599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Bremen | 0150699 | P | | HC, NHC | |
| Bremerhaven | 0150799 | P | | HC, NHC | |
| Cuxhaven | 0151699 | P | IC 1 | HC-T (FR)(3) | |
| IC 2 | HC-T(FR)(3) | |
| Düsseldorf | 0151999 | A | | HC(2), NHT-CH(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Frankfurt/Main | 0151099 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hahn Airport | 0155999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Hamburg Flughafen | 0150999 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hamburg Hafen (*) | 0150899 | P | | HC, NHC | (*) E(7) |
| Hannover-Langenhagen | 0151799 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Kiel | 0152699 | P | | HC, NHC | E |
| Köln | 0152099 | A | | HC, NHC | O |
| Konstanz Straße | 0153199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Lübeck | 0152799 | P | | HC, NHC | U, E |
| München | 0149699 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Rostock | 0151399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Rügen | 0151199 | P | | HC,NHC | |
| Schönefeld | 0150599 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Stuttgart | 0149099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Weil/Rhein | 0149199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Weil/Rhein Mannheim | 0153299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Berlin-Tegel

0150299

A

HC, NHC

O

Brake

0151599

P

NHC-NT(4)

Bremen

0150699

P

HC, NHC

Bremerhaven

0150799

P

HC, NHC

Cuxhaven

0151699

P

IC 1

HC-T (FR)(3)

IC 2

HC-T(FR)(3)

Düsseldorf

0151999

A

HC(2), NHT-CH(2)

NHC-NT(2)

O

Frankfurt/Main

0151099

A

HC, NHC

U, E, O

Hahn Airport

0155999

A

HC(2), NHC(2)

O

Hamburg Flughafen

0150999

A

HC, NHC

U, E, O

Hamburg Hafen (*)

0150899

P

HC, NHC

(*) E(7)

Hannover-Langenhagen

0151799

A

HC(2), NHC(2)

O

Kiel

0152699

P

HC, NHC

E

Köln

0152099

A

HC, NHC

O

Konstanz Straße

0153199

R

HC, NHC

U, E, O

Lübeck

0152799

P

HC, NHC

U, E

München

0149699

A

HC(2), NHC(2)

O

Rostock

0151399

P

HC, NHC

U, E, O

Rügen

0151199

P

HC,NHC

Schönefeld

0150599

A

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Stuttgart

0149099

A

HC(2), NHC(2)

O

Weil/Rhein

0149199

R

HC, NHC

U, E, O

Weil/Rhein Mannheim

0153299

F

HC, NHC

Země: EstonskoLand: EstlandLand: EstlandRiik: EestiΧώρα: ΕσθονίαCountry: EstoniaPaís: EstoniaPays: EstoniePaese: EstoniaValsts: IgaunijaŠalis: EstijaOrszág: ÉsztországPajjiż: EstonjaLand: EstlandKraj: EstoniaPaís: EstóniaKrajina: EstónskoDržava: EstonijaMaa: ViroLand: Estland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luhamaa | 2300199 | R | | HC, NHC | U, E |
| Muuga | 2300399 | P | I/C 1 | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Narva | 2300299 | R | | HC, NHC-NT | O |
| Paldiski | 2300599 | P | | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Paljassaare | 2300499 | P | | HC-T(FR)(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Luhamaa

2300199

R

HC, NHC

U, E

Muuga

2300399

P

I/C 1

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Narva

2300299

R

HC, NHC-NT

O

Paldiski

2300599

P

HC(2), NHC-NT(2)

Paljassaare

2300499

P

HC-T(FR)(2)

O

Země: ŘeckoLand: GrækenlandLand: GriechenlandRiik: KreekaΧώρα: ΕλλάδαCountry: GreecePaís: GreciaPays: GrècePaese: GreciaValsts: GrieķijaŠalis: GraikijaOrszág: GörögországPajjiż: GreċjaLand: GriekenlandKraj: GrecjaPaís: GréciaKrajina: GréckoDržava: GrčijaMaa: KreikkaLand: Grekland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Evzoni | 1006099 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Athens International Airport | 1005599 | A | I/C 1 | HC(2), NHC-NT(2) | U, E, O |
| Idomeni | 1006299 | F | | | U, E |
| Kakavia | 1007099 | R | | HC(2), NHC-NT | |
| Neos Kafkassos | 1006399 | F | | HC(2), NHC-NT | U, E, O |
| Neos Kafkassos | 1006399 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ormenion (*) | 1006699 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O, (*) E |
| Peplos (*) | 1007299 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O |
| Pireas | 1005499 | P | | HC(2), NHC-NT, | |
| Promachonas | 1006199 | F | | | U, E, O |
| Promachonas | 1006199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Thessaloniki | 1005799 | A | | HC(2), NHC-NT, | O |
| Thessaloniki | 1005699 | P | | HC(2), NHC-NT | U, E |

1

2

3

4

5

6

Evzoni

1006099

R

HC, NHC

U, E, O

Athens International Airport

1005599

A

I/C 1

HC(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Idomeni

1006299

F

U, E

Kakavia

1007099

R

HC(2), NHC-NT

Neos Kafkassos

1006399

F

HC(2), NHC-NT

U, E, O

Neos Kafkassos

1006399

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Ormenion (*)

1006699

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O, (*) E

Peplos (*)

1007299

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O

Pireas

1005499

P

HC(2), NHC-NT,

Promachonas

1006199

F

U, E, O

Promachonas

1006199

R

HC, NHC

U, E, O

Thessaloniki

1005799

A

HC(2), NHC-NT,

O

Thessaloniki

1005699

P

HC(2), NHC-NT

U, E

Země: ŠpanělskoLand: SpanienLand: SpanienRiik: HispaaniaΧώρα: ΙσπανίαCountry: SpainPaís: EspañaPays: EspagnePaese: SpagnaValsts: SpānijaŠalis: IspanijaOrszág: SpanyolországPajjiż: SpanjaLand: SpanjeKraj: HiszpaniaPaís: EspanhaKrajina: ŠpanielskoDržava: ŠpanijaMaa: EspanjaLand: Spanien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Coruña — Laxe | 1148899 | P | A Coruña | HC, NHC | |
| Laxe | HC | |
| Algeciras | 1147599 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Alicante | 1149999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Alicante | 1148299 | P | | HC, NHC-NT | |
| Almería | 1150099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Almería | 1148399 | P | | HC, NHC | |
| Asturias | 1150199 | A | | HC(2) | |
| Barcelona | 1150299 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| Barcelona | 1147199 | P | | HC, NHC | |
| Bilbao | 1150399 | A | | HC(2), NHC(2), | O |
| Bilbao | 1148499 | P | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Cádiz | 1147499 | P | | HC, NHC | |
| Cartagena | 1148599 | P | | HC, NHC | |
| Castellón | 1149799 | P | | HC-NT, NHC-NT | |
| Gijón | 1148699 | P | | HC, NHC | |
| Gran Canaria | 1150499 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Huelva | 1148799 | P | Puerto Interior | HC | |
| Puerto Exterior | NHC-NT | |
| Las Palmas de Gran Canaria | 1148199 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Madrid | 1147899 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Flightcare | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | U, E, O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| SFS | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Málaga | 1150599 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| DHL | HC(2), NHC(2) | |
| Málaga | 1147399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Marín | 1149599 | P | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Palma de Mallorca | 1147999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Pasajes (*) | 1147799 | P | | HC (*), NHC (*) | |
| Santa Cruz de Tenerife | 1148099 | P | Dársena | HC | |
| Dique | NHC | U, E, O |
| Santander | 1150799 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Santander | 1148999 | P | | HC, NHC | |
| Santiago de Compostela | 1149899 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| San Sebastián (*) | 1150699 | A | | HC(2) (*), NHC(2) (*) | |
| Sevilla | 1150899 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Sevilla | 1149099 | P | | HC, NHC | |
| Tarragona | 1149199 | P | | HC, NHC | |
| Tenerife Norte | 1150999 | A | | HC(2) | |
| Tenerife Sur | 1149699 | A | Productos | HC(2), NHC(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Valencia | 1151099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Valencia | 1147299 | P | | HC, NHC | |
| Vigo | 1151199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Vigo | 1147699 | P | T. C. Guixar | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Pantalan 3 | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frioya | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(2,3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2,3) | |
| Vieirasa | HC-T(FR)(3) | |
| Fandicosta | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3) | |
| Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal | 1149499 | P | Vilagarcia | HC(2), NHC(2,11) | |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC | |
| Vitoria | 1149299 | A | Productos | HC(2), NHC-NT(2)
  NHC-T (CH)(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Zaragoza | 1149399 | A | | HC(2) | |

1

2

3

4

5

6

A Coruña — Laxe

1148899

P

A Coruña

HC, NHC

Laxe

HC

Algeciras

1147599

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Alicante

1149999

A

HC(2), NHC(2)

O

Alicante

1148299

P

HC, NHC-NT

Almería

1150099

A

HC(2), NHC(2)

O

Almería

1148399

P

HC, NHC

Asturias

1150199

A

HC(2)

Barcelona

1150299

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

Barcelona

1147199

P

HC, NHC

Bilbao

1150399

A

HC(2), NHC(2),

O

Bilbao

1148499

P

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Cádiz

1147499

P

HC, NHC

Cartagena

1148599

P

HC, NHC

Castellón

1149799

P

HC-NT, NHC-NT

Gijón

1148699

P

HC, NHC

Gran Canaria

1150499

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Huelva

1148799

P

Puerto Interior

HC

Puerto Exterior

NHC-NT

Las Palmas de Gran Canaria

1148199

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Madrid

1147899

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Flightcare

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

U, E, O

PER4

HC-T(CH)(2)

SFS

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Málaga

1150599

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

DHL

HC(2), NHC(2)

Málaga

1147399

P

HC, NHC

U, E, O

Marín

1149599

P

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Palma de Mallorca

1147999

A

HC(2), NHC(2)

O

Pasajes (*)

1147799

P

HC (*), NHC (*)

Santa Cruz de Tenerife

1148099

P

Dársena

HC

Dique

NHC

U, E, O

Santander

1150799

A

HC(2), NHC(2)

Santander

1148999

P

HC, NHC

Santiago de Compostela

1149899

A

HC(2), NHC(2)

San Sebastián (*)

1150699

A

HC(2) (*), NHC(2) (*)

Sevilla

1150899

A

HC(2), NHC(2)

O

Sevilla

1149099

P

HC, NHC

Tarragona

1149199

P

HC, NHC

Tenerife Norte

1150999

A

HC(2)

Tenerife Sur

1149699

A

Productos

HC(2), NHC(2)

Animales

U, E, O

Valencia

1151099

A

HC(2), NHC(2)

O

Valencia

1147299

P

HC, NHC

Vigo

1151199

A

HC(2), NHC(2)

Vigo

1147699

P

T. C. Guixar

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Pantalan 3

HC-T(FR)(2,3)

Frioya

HC-T(FR)(2,3)

Frigalsa

HC-T(FR)(2,3)

Pescanova

HC-T(FR)(2,3)

Vieirasa

HC-T(FR)(3)

Fandicosta

HC-T(FR)(2,3)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)

Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal

1149499

P

Vilagarcia

HC(2), NHC(2,11)

Ribeira

HC

Caramiñal

HC

Vitoria

1149299

A

Productos

HC(2), NHC-NT(2)

NHC-T (CH)(2)

Animales

U, E, O

Zaragoza

1149399

A

HC(2)

Země: FrancieLand: FrankrigLand: FrankreichRiik: PrantsusmaaΧώρα: ΓαλλίαCountry: FrancePaís: FranciaPays: FrancePaese: FranciaValsts: FrancijaŠalis: PrancūzijaOrszág: FranciaországPajjiż: FranzaLand: FrankrijkKraj: FrancjaPaís: FrançaKrajina: FrancúzskoDržava: FrancijaMaa: RanskaLand: Frankrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauvais | 0216099 | A | | | E |
| Bordeaux | 0213399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Bordeaux | 0213399 | P | | HC-NT | |
| Boulogne | 0216299 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3) | |
| Brest | 0212999 | A | | HC-T(CH)(1)(2) | |
| Brest | 0212999 | P | | HC-T(FR), NHC-T(FR) | |
| Châteauroux-Déols | 0213699 | A | | HC-T(2) | |
| Concarneau-Douarnenez | 0222999 | P | Concarneau | HC-T(1)(3) | |
| Douarnenez | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Deauville | 0211499 | A | | | E |
| Dunkerque | 0215999 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | |
| Ferney-Voltaire (Genève) | 0220199 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Le Havre | 0217699 | P | Hangar 56 | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Dugrand | HC-T(1) | |
| EFBS | HC-T(1) | |
| Fécamp | NHC-NT(6) | |
| Lorient | 0215699 | P | STEF TFE | HC-T(1), HC-NT | |
| CCIM | NHC | |
| Lyon-Saint-Exupéry | 0216999 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Marseille-Port | 0211399 | P | Hangar 14 | | U, E, O |
| Hangar 26-Mourepiane | NHC-NT | |
| Hôtel des services publics de la Madrague | HC-T(1), HC-NT | |
| Marseille-Fos-sur-Mer | 0231399 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Marseille-aéroport | 0221399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | O |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nice | 0210699 | A | | HC-T(CH)(2) | O |
| Orly | 0229499 | A | SFS | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Réunion-Port Réunion | 0229999 | P | | HC, NHC | O |
| Réunion-Roland-Garros | 0219999 | A | | HC, NHC | O |
| Roissy-Charles-de-Gaulle | 0219399 | A | Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Centre SFS | HC-T(1), HC-NT | |
| Station animalière | | U, E, O |
| Rouen | 0227699 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Malo | 0213599 | P | | NHC-NT | |
| Saint-Julien Bardonnex | 0217499 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | U, O |
| Sète | 0213499 | P | Sète | NHC-NT | |
| Frontignan | HC-T(1), HC-NT | |
| Toulouse-Blagnac | 0213199 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC | O |
| Vatry | 0215199 | A | | HC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Beauvais

0216099

A

E

Bordeaux

0213399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Bordeaux

0213399

P

HC-NT

Boulogne

0216299

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)

Brest

0212999

A

HC-T(CH)(1)(2)

Brest

0212999

P

HC-T(FR), NHC-T(FR)

Châteauroux-Déols

0213699

A

HC-T(2)

Concarneau-Douarnenez

0222999

P

Concarneau

HC-T(1)(3)

Douarnenez

HC-T(FR)(1)(3)

Deauville

0211499

A

E

Dunkerque

0215999

P

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

Ferney-Voltaire (Genève)

0220199

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Le Havre

0217699

P

Hangar 56

HC-T(1), HC-NT, NHC

Dugrand

HC-T(1)

EFBS

HC-T(1)

Fécamp

NHC-NT(6)

Lorient

0215699

P

STEF TFE

HC-T(1), HC-NT

CCIM

NHC

Lyon-Saint-Exupéry

0216999

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Marseille-Port

0211399

P

Hangar 14

U, E, O

Hangar 26-Mourepiane

NHC-NT

Hôtel des services publics de la Madrague

HC-T(1), HC-NT

Marseille-Fos-sur-Mer

0231399

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Marseille-aéroport

0221399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

O

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nice

0210699

A

HC-T(CH)(2)

O

Orly

0229499

A

SFS

HC-T(1), HC-NT, NHC

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Réunion-Port Réunion

0229999

P

HC, NHC

O

Réunion-Roland-Garros

0219999

A

HC, NHC

O

Roissy-Charles-de-Gaulle

0219399

A

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Centre SFS

HC-T(1), HC-NT

Station animalière

U, E, O

Rouen

0227699

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Louis-Bâle

0216899

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Saint-Louis-Bâle

0216899

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Malo

0213599

P

NHC-NT

Saint-Julien Bardonnex

0217499

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

U, O

Sète

0213499

P

Sète

NHC-NT

Frontignan

HC-T(1), HC-NT

Toulouse-Blagnac

0213199

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC

O

Vatry

0215199

A

HC-T(CH)(2)

Země: IrskoLand: IrlandLand: IrlandRiik: IirimaaΧώρα: ΙρλανδίαCountry: IrelandPaís: IrlandaPays: IrlandePaese: IrlandaValsts: ĪrijaŠalis: AirijaOrszág: ÍrországPajjiż: IrlandaLand: IerlandKraj: IrlandiaPaís: IrlandaKrajina: ÍrskoDržava: IrskaMaa: IrlantiLand: Irland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dublin Airport | 0802999 | A | | | E, O |
| Dublin Port | 0802899 | P | | HC, NHC | |
| Shannon | 0803199 | A | | HC(2)
  NHC(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dublin Airport

0802999

A

E, O

Dublin Port

0802899

P

HC, NHC

Shannon

0803199

A

HC(2)

NHC(2)

U, E, O

Země: ItálieLand: ItalienLand: ItalienRiik: ItaaliaΧώρα: ΙταλίαCountry: ItalyPaís: ItaliaPays: ItaliePaese: ItaliaValsts: ItālijaŠalis: ItalijaOrszág: OlaszországPajjiż: ItaljaLand: ItaliëKraj: WłochyPaís: ItáliaKrajina: TalianskoDržava: ItalijaMaa: ItaliaLand: Italien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ancona | 0310199 | A | | HC, NHC | |
| Ancona | 0300199 | P | | HC | |
| Bari | 0300299 | P | | HC, NHC | |
| Bergamo | 0303999 | A | | HC, NHC | |
| Bologna-Borgo Panigale | 0300499 | A | | HC, NHC | O |
| Campocologno | 0303199 | F | | | U |
| Chiasso | 0310599 | F | | HC, NHC | U, O |
| Chiasso | 0300599 | R | | HC, NHC | U, O |
| Gaeta | 0303299 | P | | HC-T(3) | |
| Genova | 0301099 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC, NHC-NT | |
| Calata Bettolo (terminal Grimaldi) | HC-T(FR) |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC, NHC-NT |
| Porto di Vado (Vado Ligure — Savona) | HC-T(FR), NHC-NT |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6) |
| Genova | 0311099 | A | | HC, NHC | O |
| Gioia Tauro | 0304099 | P | | HC, NHC | |
| Gran San Bernardo-Pollein | 0302099 | R | | HC, NHC | |
| La Spezia | 0303399 | P | | HC, NHC | U, E |
| Livorno — Pisa | 0301399 | P | Porto Commerciale | HC, NHC | |
| Sintermar | HC, NHC |
| Lorenzini | HC, NHC-NT |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC |
| Livorno — Pisa | 0304299 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Milano — Linate | 0301299 | A | | HC, NHC | O |
| Milano — Malpensa | 0301599 | A | Magazzini aeroportuali | HC, NHC | U, E, O |
| Cargo City | HC, NHC | O |
| Napoli | 0301899 | P | Molo Bausan | HC, NHC | |
| Napoli | 0311899 | A | | HC, NHC-NT | |
| Olbia | 0302299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Palermo | 0301999 | A | | HC, NHC | |
| Palermo | 0311999 | P | | HC, NHC | |
| Ravenna | 0303499 | P | Frigoterminal | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT | |
| Sapir 1 | NHC-NT |
| Sapir 2 | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT |
| Setramar | NHC-NT |
| Docks Cereali | NHC-NT |
| Reggio Calabria | 0301799 | P | | HC, NHC | O |
| Reggio Calabria | 0311799 | A | | HC, NHC | |
| Roma — Fiumicino | 0300899 | A | Alitalia | HC, NHC | O |
| Cargo City ADR | HC, NHC | E, O |
| Rimini | 0304199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Salerno | 0303599 | P | | HC, NHC | |
| Taranto | 0303699 | P | | HC, NHC | |
| Torino — Caselle | 0302599 | A | | HC-T(2), NHC-NT(2) | O |
| Trapani | 0303799 | P | | HC | |
| Trieste | 0302699 | P | Hangar 69 | HC, NHC | |
| Molo “O” | | U, E |
| Mag. FRIGOMAR | HC-T (*) | |
| Venezia | 0312799 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | |
| Venezia | 0302799 | P | | HC, NHC | |
| Verona | 0302999 | A | | HC(2) NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Ancona

0310199

A

HC, NHC

Ancona

0300199

P

HC

Bari

0300299

P

HC, NHC

Bergamo

0303999

A

HC, NHC

Bologna-Borgo Panigale

0300499

A

HC, NHC

O

Campocologno

0303199

F

U

Chiasso

0310599

F

HC, NHC

U, O

Chiasso

0300599

R

HC, NHC

U, O

Gaeta

0303299

P

HC-T(3)

Genova

0301099

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC, NHC-NT

Calata Bettolo (terminal Grimaldi)

HC-T(FR)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT

Porto di Voltri (Voltri)

HC, NHC-NT

Porto di Vado (Vado Ligure — Savona)

HC-T(FR), NHC-NT

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)

Genova

0311099

A

HC, NHC

O

Gioia Tauro

0304099

P

HC, NHC

Gran San Bernardo-Pollein

0302099

R

HC, NHC

La Spezia

0303399

P

HC, NHC

U, E

Livorno — Pisa

0301399

P

Porto Commerciale

HC, NHC

Sintermar

HC, NHC

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC

Livorno — Pisa

0304299

A

HC(2), NHC(2)

Milano — Linate

0301299

A

HC, NHC

O

Milano — Malpensa

0301599

A

Magazzini aeroportuali

HC, NHC

U, E, O

Cargo City

HC, NHC

O

Napoli

0301899

P

Molo Bausan

HC, NHC

Napoli

0311899

A

HC, NHC-NT

Olbia

0302299

P

HC-T(FR)(3)

Palermo

0301999

A

HC, NHC

Palermo

0311999

P

HC, NHC

Ravenna

0303499

P

Frigoterminal

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Sapir 1

NHC-NT

Sapir 2

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Setramar

NHC-NT

Docks Cereali

NHC-NT

Reggio Calabria

0301799

P

HC, NHC

O

Reggio Calabria

0311799

A

HC, NHC

Roma — Fiumicino

0300899

A

Alitalia

HC, NHC

O

Cargo City ADR

HC, NHC

E, O

Rimini

0304199

A

HC(2), NHC(2)

Salerno

0303599

P

HC, NHC

Taranto

0303699

P

HC, NHC

Torino — Caselle

0302599

A

HC-T(2), NHC-NT(2)

O

Trapani

0303799

P

HC

Trieste

0302699

P

Hangar 69

HC, NHC

Molo “O”

U, E

Mag. FRIGOMAR

HC-T (*)

Venezia

0312799

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

Venezia

0302799

P

HC, NHC

Verona

0302999

A

HC(2) NHC(2)

Země: KyprLand: CypernLand: ZypernRiik: KüprosΧώρα: ΚύπροςCountry: CyprusPaís: ChiprePays: ChyprePaese: CiproValsts: KipraŠalis: KiprasOrszág: CiprusPajjiż: ĊipruLand: CyprusKraj: CyprPaís: ChipreKrajina: CyprusDržava: CiperMaa: KyprosLand: Cypern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Larnaka | 2140099 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Lemesos | 2150099 | P | | HC(2), NHC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Larnaka

2140099

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Lemesos

2150099

P

HC(2), NHC-NT

Země: LotyšskoLand: LetlandLand: LettlandRiik: LätiΧώρα: ΛεττονίαCountry: LatviaPaís: LetoniaPays: LettoniePaese: LettoniaValsts: LatvijaŠalis: LatvijaOrszág: LettországPajjiż: LatvjaLand: LetlandKraj: ŁotwaPaís: LetóniaKrajina: LotyšskoDržava: LatvijaMaa: LatviaLand: Lettland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daugavpils | 2981699 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | O |
| Grebņeva(14) | 2972199 | R | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Pātarnieki | 2973199 | R | IC1 | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| IC2 | | U, E, O |
| Rēzekne(14) | 2974299 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | |
| Rīga (Riga port) | 2921099 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Rīga (Baltmarine Terminal) | 2905099 | P | | HC-T(FR)(2) | |
| Terehova(14) | 2972299 | R | | HC, NHC-NT | E, O |
| Ventspils | 2931199 | P | | HC(2), NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Daugavpils

2981699

F

HC(2), NHC(NT)(2)

O

Grebņeva(14)

2972199

R

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Pātarnieki

2973199

R

IC1

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

IC2

U, E, O

Rēzekne(14)

2974299

F

HC(2), NHC(NT)(2)

Rīga (Riga port)

2921099

P

HC(2), NHC(2)

Rīga (Baltmarine Terminal)

2905099

P

HC-T(FR)(2)

Terehova(14)

2972299

R

HC, NHC-NT

E, O

Ventspils

2931199

P

HC(2), NHC(2)

Země: LitvaLand: LitauenLand: LitauenRiik: LeeduΧώρα: ΛιθουανίαCountry: LithuaniaPaís: LituaniaPays: LituaniePaese: LituaniaValsts: LietuvaŠalis: LietuvaOrszág: LitvániaPajjiż: LitwanjaLand: LitouwenKraj: LitwaPaís: LituâniaKrajina: LitvaDržava: LitvaMaa: LiettuaLand: Litauen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kena(14) | 3001399 | F | | HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Kybartai(14) | 3001899 | R | | HC, NHC | |
| Kybartai(14) | 3002199 | F | | HC, NHC | |
| Lavoriškės(14) | 3001199 | R | | HC, NHC | |
| Medininkai(14) | 3001299 | R | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | U, E, O |
| Molo | 3001699 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Malkų įlankos | 3001599 | P | | HC, NHC | |
| Pilies | 3002299 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Panemunė(14) | 3001799 | R | | HC, NHC | |
| Pagėgiai(14) | 3002099 | F | | HC, NHC | |
| Šalčininkai(14) | 3001499 | R | | HC, NHC | |
| Vilnius | 3001999 | A | | HC, NHC | O |

1

2

3

4

5

6

Kena(14)

3001399

F

HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT

Kybartai(14)

3001899

R

HC, NHC

Kybartai(14)

3002199

F

HC, NHC

Lavoriškės(14)

3001199

R

HC, NHC

Medininkai(14)

3001299

R

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

U, E, O

Molo

3001699

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Malkų įlankos

3001599

P

HC, NHC

Pilies

3002299

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Panemunė(14)

3001799

R

HC, NHC

Pagėgiai(14)

3002099

F

HC, NHC

Šalčininkai(14)

3001499

R

HC, NHC

Vilnius

3001999

A

HC, NHC

O

Země: LucemburskoLand: LuxembourgLand: LuxemburgRiik: LuksemburgΧώρα: ΛουξεμβούργοCountry: LuxembourgPaís: LuxemburgoPays: LuxembourgPaese: LussemburgoValsts: LuksemburgaŠalis: LiuksemburgasOrszág: LuxemburgPajjiż: LussemburguLand: LuxemburgKraj: LuksemburgPaís: LuxemburgoKrajina: LuxemburskoDržava: LuksemburgMaa: LuxemburgLand: Luxemburg

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luxembourg | 0600199 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 4 | NHC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Luxembourg

0600199

A

Centre 1

HC

Centre 2

NHC-NT

Centre 3

U, E, O

Centre 4

NHC-T(CH)(2)

Země: MaďarskoLand: UngarnLand: UngarnRiik: UngariΧώρα: ΟυγγαρίαCountry: HungaryPaís: HungríaPays: HongriePaese: UngheriaValsts: UngārijaŠalis: VengrijaOrszág: MagyarországPajjiż: UngerijaLand: HongarijeKraj: WęgryPaís: HungriaKrajina: MaďarskoDržava: MadžarskaMaa: UnkariLand: Ungern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Budapest-Ferihegy | 2400399 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Eperjeske | 2402899 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Gyékényes | 2400499 | F | | HC(2), NHC(2) | |
| Kelebia | 2402499 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Letenye | 2401199 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Nagylak (13) | 2401699 | R | | HC, NHC, | U, E, O |
| Röszke | 2402299 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Záhony | 2402799 | R | | HC, NHC-NT(2) | U, E |

1

2

3

4

5

6

Budapest-Ferihegy

2400399

A

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Eperjeske

2402899

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Gyékényes

2400499

F

HC(2), NHC(2)

Kelebia

2402499

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Letenye

2401199

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Nagylak (13)

2401699

R

HC, NHC,

U, E, O

Röszke

2402299

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Záhony

2402799

R

HC, NHC-NT(2)

U, E

Země: MaltaLand: MaltaLand: MaltaRiik: MaltaΧώρα: ΜάλταCountry: MaltaPaís: MaltaPays: MaltePaese: MaltaValsts: MaltaŠalis: MaltaOrszág: MáltaPajjiż: MaltaLand: MaltaKraj: MaltaPaís: MaltaKrajina: MaltaDržava: MaltaMaa: MaltaLand: Malta

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luqa | 3101099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Marsaxxlok | 3103099 | P | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Luqa

3101099

A

HC(2), NHC(2)

O

Marsaxxlok

3103099

P

HC, NHC

Země: NizozemskoLand: NederlandeneLand: NiederlandeRiik: MadalmaadΧώρα: Κάτω ΧώρεςCountry: NetherlandsPaís: Países BajosPays: Pays-BasPaese: Paesi BassiValsts: NīderlandeŠalis: NyderlandaiOrszág: HollandiaPajjiż: OlandaLand: NederlandKraj: NiderlandyPaís: Países BaixosKrajina: HolandskoDržava: NizozemskaMaa: AlankomaatLand: Nederländerna

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amsterdam | 0401399 | A | KLM-1 | HC(2), NHC | |
| Aero Ground Services | HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2) | O(9)(10) |
| KLM-2 | | U, E, O(12) |
| Freshport | HC(2) NHC(2) | O(9)(10) |
| Amsterdam | 0401799 | P | Cornelius Vrolijk | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Daalimpex Velzen | HC-T | |
| PCA | HC(2), NHC(2) | |
| Kloosterboer IJmuiden | HC-T(FR) | |
| Eemshaven | 0401899 | P | | HC-T(2), NHC-T(FR)(2) | |
| Harlingen | 0402099 | P | Daalimpex | HC-T | |
| Maastricht | 0401599 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Moerdijk | 0402699 | P | | HC-NT | |
| Rotterdam | 0401699 | P | EBS | NHC-NT(11) | |
| Eurofrigo Karimatastraat | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Eurofrigo, Abel Tasmanstraat | HC | |
| Kloosterboer | HC-T(FR) | |
| Wibaco | HC-T(FR)(2), HC-NT(2) | |
| Van Heezik | HC-T(FR)(2) | |
| Vlissingen | 0402199 | P | Van Bon | HC(2), NHC | |
| Kloosterboer | HC-T(2), HC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Amsterdam

0401399

A

KLM-1

HC(2), NHC

Aero Ground Services

HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)

O(9)(10)

KLM-2

U, E, O(12)

Freshport

HC(2) NHC(2)

O(9)(10)

Amsterdam

0401799

P

Cornelius Vrolijk

HC-T(FR)(2)(3)

Daalimpex Velzen

HC-T

PCA

HC(2), NHC(2)

Kloosterboer IJmuiden

HC-T(FR)

Eemshaven

0401899

P

HC-T(2), NHC-T(FR)(2)

Harlingen

0402099

P

Daalimpex

HC-T

Maastricht

0401599

A

HC, NHC

U, E, O

Moerdijk

0402699

P

HC-NT

Rotterdam

0401699

P

EBS

NHC-NT(11)

Eurofrigo Karimatastraat

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Eurofrigo, Abel Tasmanstraat

HC

Kloosterboer

HC-T(FR)

Wibaco

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

Van Heezik

HC-T(FR)(2)

Vlissingen

0402199

P

Van Bon

HC(2), NHC

Kloosterboer

HC-T(2), HC-NT

Země: RakouskoLand: ØstrigLand: ÖsterreichRiik: AustriaΧώρα: ΑυστρίαCountry: AustriaPaís: AustriaPays: AutrichePaese: AustriaValsts: AustrijaŠalis: AustrijaOrszág: AusztriaPajjiż: AwstrijaLand: OostenrijkKraj: AustriaPaís: ÁustriaKrajina: RakúskoDržava: AvstrijaMaa: ItävaltaLand: Österrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Feldkirch-Buchs | 1301399 | F | | HC-NT(2), NHC-NT | |
| Feldkirch-Tisis | 1301399 | R | | HC(2), NHC-NT | E |
| Höchst | 1300699 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Linz | 1300999 | A | | HC(2), NHC(2) | O, E, U(8) |
| Wien-Schwechat | 1301599 | A | | HC(2), NHC(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Feldkirch-Buchs

1301399

F

HC-NT(2), NHC-NT

Feldkirch-Tisis

1301399

R

HC(2), NHC-NT

E

Höchst

1300699

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Linz

1300999

A

HC(2), NHC(2)

O, E, U(8)

Wien-Schwechat

1301599

A

HC(2), NHC(2)

O

Země: PolskoLand: PolenLand: PolenRiik: PoolaΧώρα: ΠολωνίαCountry: PolandPaís: PoloniaPays: PolognePaese: PoloniaValsts: PolijaŠalis: LenkijaOrszág: LengyelországPajjiż: PolonjaLand: PolenKraj: PolskaPaís: PolóniaKrajina: PoľskoDržava: PoljskaMaa: PuolaLand: Polen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezledy(14) | 2528199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Gdynia | 2522199 | P | IC 1 | HC, NHC | U, E, O |
| IC 2 | HC-T (FR) | |
| Korczowa | 2518199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kukuryki-Koroszczyn | 2506199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kuźnica Białostocka(14) | 2520199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Świnoujście | 2532299 | P | | HC, NHC | |
| Szczecin | 2532199 | P | | HC, NHC | |
| Warszawa Okęcie | 2514199 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E,O |

1

2

3

4

5

6

Bezledy(14)

2528199

R

HC, NHC

U, E, O

Gdynia

2522199

P

IC 1

HC, NHC

U, E, O

IC 2

HC-T (FR)

Korczowa

2518199

R

HC, NHC

U, E, O

Kukuryki-Koroszczyn

2506199

R

HC, NHC

U, E, O

Kuźnica Białostocka(14)

2520199

R

HC, NHC

U, E, O

Świnoujście

2532299

P

HC, NHC

Szczecin

2532199

P

HC, NHC

Warszawa Okęcie

2514199

A

HC(2), NHC(2)

U, E,O

Země: PortugalskoLand: PortugalLand: PortugalRiik: PortugalΧώρα: ΠορτογαλίαCountry: PortugalPaís: PortugalPays: PortugalPaese: PortogalloValsts: PortugāleŠalis: PortugalijaOrszág: PortugáliaPajjiż: PortugallLand: PortugalKraj: PortugaliaPaís: PortugalKrajina: PortugalskoDržava: PortugalskaMaa: PortugaliLand: Portugal

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aveiro | 1204499 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Faro | 1203599 | A | | HC-T(2) | O |
| Funchal (Madeira) | 1205699 | A | | HC, NHC | O |
| Funchal (Madeira) | 1203699 | P | | HC-T | |
| Horta (Açores) | 1204299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Lisboa | 1203399 | A | Centre 1 | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Centre 2 | | U, E |
| Lisboa | 1203999 | P | Liscont | HC(2), NHC-NT | |
| Xabregas | HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT | |
| Docapesca | HC(2) | |
| Peniche | 1204699 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1203799 | A | | NHC-NT | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1205799 | P | | HC-T(FR)(3)
  NHC-T(FR)(3) | |
| Porto | 1203499 | A | | HC-T, NHC-NT | O |
| Porto | 1204099 | P | | HC-T, NHC-NT | |
| Praia da Vitória (Açores) | 1203899 | P | | | U, E |
| Setúbal | 1204899 | P | | HC(2), NHC | |
| Viana do Castelo | 1204399 | P | | HC-T(FR)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Aveiro

1204499

P

HC-T(FR)(3)

Faro

1203599

A

HC-T(2)

O

Funchal (Madeira)

1205699

A

HC, NHC

O

Funchal (Madeira)

1203699

P

HC-T

Horta (Açores)

1204299

P

HC-T(FR)(3)

Lisboa

1203399

A

Centre 1

HC(2), NHC-NT(2)

O

Centre 2

U, E

Lisboa

1203999

P

Liscont

HC(2), NHC-NT

Xabregas

HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT

Docapesca

HC(2)

Peniche

1204699

P

HC-T(FR)(3)

Ponta Delgada (Açores)

1203799

A

NHC-NT

Ponta Delgada (Açores)

1205799

P

HC-T(FR)(3)

NHC-T(FR)(3)

Porto

1203499

A

HC-T, NHC-NT

O

Porto

1204099

P

HC-T, NHC-NT

Praia da Vitória (Açores)

1203899

P

U, E

Setúbal

1204899

P

HC(2), NHC

Viana do Castelo

1204399

P

HC-T(FR)(3)

Země: SlovinskoLand: SlovenienLand: SlowenienRiik: SloveeniaΧώρα: ΣλοβενίαCountry: SloveniaPaís: EsloveniaPays: SlovéniePaese: SloveniaValsts: SlovēnijaŠalis: SlovėnijaOrszág: SzlovéniaPajjiż: SlovenjaLand: SloveniëKraj: SłoweniaPaís: EslovéniaKrajina: SlovinskoDržava: SlovenijaMaa: SloveniaLand: Slovenien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobova | 2600699 | F | | HC(2), NHC(2) | U, E |
| Jelsane | 2600299 | R | | HC, NHC-NT, NHC-T(CH) | O |
| Koper | 2600399 | P | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Ljubljana Brnik | 2600499 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Obrežje | 2600599 | R | | HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dobova

2600699

F

HC(2), NHC(2)

U, E

Jelsane

2600299

R

HC, NHC-NT, NHC-T(CH)

O

Koper

2600399

P

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Ljubljana Brnik

2600499

A

HC(2), NHC(2)

O

Obrežje

2600599

R

HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Země: SlovenskoLand: SlovakietLand: SlowakeiRiik: SlovakkiaΧώρα: ΣλοβακίαCountry: SlovakiaPaís: EslovaquiaPays: SlovaquiePaese: SlovacchiaValsts: SlovākijaŠalis: SlovakijaOrszág: SzlovákiaPajjiż: SlovakjaLand: SlowakijeKraj: SłowacjaPaís: EslováquiaKrajina: SlovenskoDržava: SlovaškaMaa: SlovakiaLand: Slovakien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyšné Nemecké | 3300199 | R | I/C 1 | HC, NHC | |
| I/C 2 | | U, E |
| Čierna nad Tisou | 3300299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Vyšné Nemecké

3300199

R

I/C 1

HC, NHC

I/C 2

U, E

Čierna nad Tisou

3300299

F

HC, NHC

Země: FinskoLand: FinlandLand: FinnlandRiik: SoomeΧώρα: ΦινλανδίαCountry: FinlandPaís: FinlandiaPays: FinlandePaese: FinlandiaValsts: SomijaŠalis: SuomijaOrszág: FinnországPajjiż: FinlandjaLand: FinlandKraj: FinlandiaPaís: FinlândiaKrajina: FínskoDržava: FinskaMaa: SuomiLand: Finland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hamina | 1420599 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Helsinki | 1410199 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Helsinki | 1400199 | P | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ivalo | 1411299 | R | | HC, NHC | |
| Vaalimaa | 1410599 | R | | HC, NHC | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Hamina

1420599

P

HC(2), NHC(2)

Helsinki

1410199

A

HC(2), NHC(2)

O

Helsinki

1400199

P

HC, NHC-NT

U, E, O

Ivalo

1411299

R

HC, NHC

Vaalimaa

1410599

R

HC, NHC

U, E, O

Země: ŠvédskoLand: SverigeLand: SchwedenRiik: RootsiΧώρα: ΣουηδίαCountry: SwedenPaís: SueciaPays: SuèdePaese: SveziaValsts: ZviedrijaŠalis: ŠvedijaOrszág: SvédországPajjiż: SvezjaLand: ZwedenKraj: SzwecjaPaís: SuéciaKrajina: ŠvédskoDržava: ŠvedskaMaa: RuotsiLand: Sverige

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Göteborg | 1614299 | P | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Göteborg–Landvetter | 1614199 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Helsingborg | 1612399 | P | | HC(1), NHC | |
| Norrköping | 1605199 | A | | | U, E |
| Norrköping | 1605299 | P | | HC(2) | |
| Stockholm | 1601199 | P | | HC(1) | |
| Stockholm–Arlanda | 1601299 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Varberg | 1613199 | P | | NHC | E(7) |

1

2

3

4

5

6

Göteborg

1614299

P

HC(1), NHC

U, E, O

Göteborg–Landvetter

1614199

A

HC(1), NHC

U, E, O

Helsingborg

1612399

P

HC(1), NHC

Norrköping

1605199

A

U, E

Norrköping

1605299

P

HC(2)

Stockholm

1601199

P

HC(1)

Stockholm–Arlanda

1601299

A

HC(1), NHC

U, E, O

Varberg

1613199

P

NHC

E(7)

Země: Spojené královstvíLand: Det Forenede KongerigeLand: Vereinigtes KönigreichRiik: ÜhendkuningriikΧώρα: Ηνωμένο ΒασίλειοCountry: United KingdomPaís: Reino UnidoPays: Royaume-UniPaese: Regno UnitoValsts: Apvienotā KaralisteŠalis: Jungtinė KaralystėOrszág: Egyesült KirályságPajjiż: Renju UnitLand: Verenigd KoninkrijkKraj: Zjednoczone KrólestwoPaís: Reino UnidoKrajina: Spojené kráľovstvoDržava: Združeno kraljestvoMaa: Yhdistynyt kuningaskuntaLand: Förenade kungariket

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aberdeen | 0730399 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Belfast | 0741099 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2) | |
| Belfast | 0740099 | P | | HC-T(FR)(1), NHC-T(FR), | |
| Bristol | 0711099 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| East Midlands | 0712199 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Falmouth | 0714299 | P | | HC-T(1), HC-NT(1) | |
| Felixstowe | 0713099 | P | TCEF | HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| ATEF | HC-NT(1) | |
| Gatwick | 0713299 | A | IC1 | | O |
| IC2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Glasgow | 0731099 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Glasson | 0710399 | P | | NHC-NT | |
| Goole | 0714099 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grangemouth | 0730899 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grimsby — Immingham | 0712299 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1) | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Grove Wharf Wharton | 0711599 | P | | NHC-NT | |
| Heathrow | 0712499 | A | Centre 1 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1(2) | |
| Animal Reception Centre | | U, E, O |
| Hull | 0714199 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Invergordon | 0730299 | P | | NHC-NT(4) | |
| Ipswich | 0713199 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Liverpool | 0712099 | P | | HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Luton | 0710099 | A | | | U, E |
| Manchester | 0713799 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | O(10) |
| Peterhead | 0730699 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Portsmouth | 0711299 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Prestwick | 0731199 | A | | | U, E |
| Shoreham | 0713499 | P | | NHC-NT(5) | |
| Southampton | 0711399 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Stansted | 0714399 | A | | HC-NT(1)(2), NHC-NT(2) | U, E |
| Sutton Bridge | 0713599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Thamesport | 0711899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Tilbury | 0710899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT” | |

1

2

3

4

5

6

Aberdeen

0730399

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Belfast

0741099

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2)

Belfast

0740099

P

HC-T(FR)(1), NHC-T(FR),

Bristol

0711099

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT

East Midlands

0712199

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Falmouth

0714299

P

HC-T(1), HC-NT(1)

Felixstowe

0713099

P

TCEF

HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT

ATEF

HC-NT(1)

Gatwick

0713299

A

IC1

O

IC2

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Glasgow

0731099

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Glasson

0710399

P

NHC-NT

Goole

0714099

P

NHC-NT(4)

Grangemouth

0730899

P

NHC-NT(4)

Grimsby — Immingham

0712299

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)

Centre 2

NHC-NT

Grove Wharf Wharton

0711599

P

NHC-NT

Heathrow

0712499

A

Centre 1

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Centre 2

HC-T(1)(2), HC-NT(1(2)

Animal Reception Centre

U, E, O

Hull

0714199

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Invergordon

0730299

P

NHC-NT(4)

Ipswich

0713199

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Liverpool

0712099

P

HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT

Luton

0710099

A

U, E

Manchester

0713799

A

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

O(10)

Peterhead

0730699

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Portsmouth

0711299

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Prestwick

0731199

A

U, E

Shoreham

0713499

P

NHC-NT(5)

Southampton

0711399

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Stansted

0714399

A

HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)

U, E

Sutton Bridge

0713599

P

NHC-NT(4)

Thamesport

0711899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Tilbury

0710899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT”

---

II LISA

Otsuse 2002/459/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | EESTI piiripunkte käsitlevas jaos
  lisatakse järgmised kirjed:







  “2300399 | P | Muuga |
| --- | --- | --- | --- |
| 2300299 | R | Narva” |

1.

EESTI piiripunkte käsitlevas jaos

lisatakse järgmised kirjed:

“2300399

P

Muuga

2300299

R

Narva”

| 2. | HISPAANIA piiripunkte käsitlevas jaos
  lisatakse järgmine kirje:







  “1149799 | P | Castellón” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

HISPAANIA piiripunkte käsitlevas jaos

lisatakse järgmine kirje:

“1149799

P

Castellón”

| 3. | PRANTSUSMAA piiripunkte käsitlevas jaos
  jäetakse välja järgmised kirjed:







  “0211799 | P | La Rochelle Rochefort |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210199 | R | Divonne” |

3.

PRANTSUSMAA piiripunkte käsitlevas jaos

jäetakse välja järgmised kirjed:

“0211799

P

La Rochelle Rochefort

0210199

R

Divonne”

| 4. | SAKSAMAA piiripunkte käsitlevas jaos
  lisatakse järgmine kirje:







  “015199 | P | Rügen” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

SAKSAMAA piiripunkte käsitlevas jaos

lisatakse järgmine kirje:

“015199

P

Rügen”

| 5. | UNGARI piiripunkte käsitlevas jaos
  lisatakse järgmised kirjed:







  “2402899 | F | Eperjeske |
| --- | --- | --- | --- |
| 2400499 | F | Gyékényes, |
| 2402499 | F | Kelebia” |

5.

UNGARI piiripunkte käsitlevas jaos

lisatakse järgmised kirjed:

“2402899

F

Eperjeske

2400499

F

Gyékényes,

2402499

F

Kelebia”

| 6. | LÄTI piiripunkte käsitlevas jaos
  lisatakse järgmised kirjed:







  “2981699 | F | Daugavpils |
| --- | --- | --- | --- |
| 2972199 | R | Grebneva |
| 2974299 | F | Rezekne |
| 2921099 | P | Riga Port |
| 2905099 | P | Riga Baltmarine Terminal |
| 2931199 | P | Ventspils” |

6.

LÄTI piiripunkte käsitlevas jaos

lisatakse järgmised kirjed:

“2981699

F

Daugavpils

2972199

R

Grebneva

2974299

F

Rezekne

2921099

P

Riga Port

2905099

P

Riga Baltmarine Terminal

2931199

P

Ventspils”

| 7. | MALTA piiripunkte käsitlevas jaos
  lisatakse järgmine kirje:







  “3103099 | P | Marsaxxlok” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

MALTA piiripunkte käsitlevas jaos

lisatakse järgmine kirje:

“3103099

P

Marsaxxlok”

| 8. | SLOVEENIA piiripunkte käsitlevas jaos,
  lisatakse järgmised kirjed:







  “2600699 | F | Dobova |
| --- | --- | --- | --- |
| 2600299 | R | Jelsane |
| 2600399 | P | Koper |
| 2600499 | A | Brnik” |

8.

SLOVEENIA piiripunkte käsitlevas jaos,

lisatakse järgmised kirjed:

“2600699

F

Dobova

2600299

R

Jelsane

2600399

P

Koper

2600499

A

Brnik”

| 9. | ÜHENDKUNINGRIIGI piiripunkte käsitlevas jaos
  jäetakse välja järgmine kirje:







  “0712999 | P | Tyne-Northshields” |
| --- | --- | --- | --- |

9.

ÜHENDKUNINGRIIGI piiripunkte käsitlevas jaos

jäetakse välja järgmine kirje:

“0712999

P

Tyne-Northshields”

---

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/65

---

KOMISJONI OTSUS,

31. jaanuar 2005,

millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määratakse kindlaks klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism aastateks 2003–2009

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 134 all)

(Ainult hollandi-, inglis-, eesti-, soome-, prantsus-, saksa-, kreeka-, itaalia-, leedu-, poola-, sloveeni-, hispaania- ja rootsikeelne tekst on autentne)

(2005/103/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2037/2000 osoonikihti kahandavate ainete kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 3 punkti ii,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse meetmed, eriti nõukogu 15. detsembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 3093/94 osoonikihti kahandavate ainete kohta (2) (asendatud määrusega (EÜ) nr 2037/2000) esitatud meetmed on aastate jooksul toonud kaasa klorofluorosüsivesinike (KFSV) tarbimise üldise vähendamise. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse meetmed, eriti nõukogu 15. detsembri 1994. aasta määruses (EÜ) nr 3093/94 osoonikihti kahandavate ainete kohta (2) (asendatud määrusega (EÜ) nr 2037/2000) esitatud meetmed on aastate jooksul toonud kaasa klorofluorosüsivesinike (KFSV) tarbimise üldise vähendamise.

| (2) | Kõnealuse vähendamise raames on määratud kindlaks üksiktootjate ja importijate kvoodid, mis põhinesid nende senisel turuosa suurusel ja mis arvutati lähtuvalt kõnealuste ainete võimest kahandada osoonikihti. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse vähendamise raames on määratud kindlaks üksiktootjate ja importijate kvoodid, mis põhinesid nende senisel turuosa suurusel ja mis arvutati lähtuvalt kõnealuste ainete võimest kahandada osoonikihti.

| (3) | Alates 1997. aastast on kõnealuste ainete turg nende erinevate kasutusviiside osas jäänud muutumatuks. KFSVsid kasutati peaaegu kahe kolmandiku ulatuses vahu tootmiseks seni, kuni KFSVde selleks otstarbeks kasutamine 1. jaanuaril 2003 keelustati. |
| --- | --- |

(3)

Alates 1997. aastast on kõnealuste ainete turg nende erinevate kasutusviiside osas jäänud muutumatuks. KFSVsid kasutati peaaegu kahe kolmandiku ulatuses vahu tootmiseks seni, kuni KFSVde selleks otstarbeks kasutamine 1. jaanuaril 2003 keelustati.

| (4) | Et mitte seada alates 1. jaanuarist 2003 ebasoodsasse olukorda neid KFSVde kasutajaid, kes ei valmista vahutooteid (mis toimuks juhul, kui jaotussüsteem lähtuks ka edaspidi vahutoodete tootmiseks kasutatud KFSVde senistest turuosadest), on asjakohane sätestada alates sellest kuupäevast mittevahutoodete tootmiseks kasutatavate KFSVde uus jaotusmehhanism. Ajavahemikuks 2004–2009 peeti kõige sobivamaks jaotussüsteemi, mis põhines üksnes mittevahutoodete tootmiseks kasutatud KFSVde senisel keskmisel turuosal. |
| --- | --- |

(4)

Et mitte seada alates 1. jaanuarist 2003 ebasoodsasse olukorda neid KFSVde kasutajaid, kes ei valmista vahutooteid (mis toimuks juhul, kui jaotussüsteem lähtuks ka edaspidi vahutoodete tootmiseks kasutatud KFSVde senistest turuosadest), on asjakohane sätestada alates sellest kuupäevast mittevahutoodete tootmiseks kasutatavate KFSVde uus jaotusmehhanism. Ajavahemikuks 2004–2009 peeti kõige sobivamaks jaotussüsteemi, mis põhines üksnes mittevahutoodete tootmiseks kasutatud KFSVde senisel keskmisel turuosal.

| (5) | Kuigi on asjakohane piirata importijatele antavaid kvoote nende 1999. aasta vastavate turuosade protsentuaalsete suurustega, tuleks ette näha kõigi kõnealusel aastal välja nõudmata ja eraldamata impordikvootide jaotamine registreeritud KFSVde importijate vahel. |
| --- | --- |

(5)

Kuigi on asjakohane piirata importijatele antavaid kvoote nende 1999. aasta vastavate turuosade protsentuaalsete suurustega, tuleks ette näha kõigi kõnealusel aastal välja nõudmata ja eraldamata impordikvootide jaotamine registreeritud KFSVde importijate vahel.

| (6) | Komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsust 654/2002/EÜ, (3) millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määrati aastateks 2003–2009 kindlaks klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism, tuleks muuta, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 2037/2000 (muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga) III lisas esitatud klorofluorosüsivesinike (VIII rühm) suurendatud kvoote ja 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide ettevõtete seniste turuosade suurusi. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 12. augusti 2002. aasta otsust 654/2002/EÜ, (3) millega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 2037/2000 määrati aastateks 2003–2009 kindlaks klorofluorosüsivesinike tootjatele ja importijatele kvootide jaotamise mehhanism, tuleks muuta, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 2037/2000 (muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga) III lisas esitatud klorofluorosüsivesinike (VIII rühm) suurendatud kvoote ja 1. mail 2004. aastal Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikide ettevõtete seniste turuosade suurusi.

| (7) | Seepärast tuleks otsus 654/2002/EÜ õigusliku selguse ja läbipaistvuse huvides asendada. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks otsus 654/2002/EÜ õigusliku selguse ja läbipaistvuse huvides asendada.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 18 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | külmutusseadmetes kasutatavate ainete turuosa — tootja poolt aastatel 1997, 1998 ja 1999 külmutusseadmetes kasutamiseks müüdud klorofluorosüsivesinike keskmine turuosa protsendina külmutusseadmetes kasutatavate ainete turu kogumahust; |
| --- | --- |

a)

külmutusseadmetes kasutatavate ainete turuosa — tootja poolt aastatel 1997, 1998 ja 1999 külmutusseadmetes kasutamiseks müüdud klorofluorosüsivesinike keskmine turuosa protsendina külmutusseadmetes kasutatavate ainete turu kogumahust;

| b) | vahutootmiseks kasutatavate ainete turuosa – tootja poolt aastatel 1997, 1998 ja 1999 vahutootmiseks müüdud klorofluorosüsivesinike keskmine turuosa protsendina vahutootmiseks kasutatavate ainete turu kogumahust; ning |
| --- | --- |

b)

vahutootmiseks kasutatavate ainete turuosa – tootja poolt aastatel 1997, 1998 ja 1999 vahutootmiseks müüdud klorofluorosüsivesinike keskmine turuosa protsendina vahutootmiseks kasutatavate ainete turu kogumahust; ning

| c) | lahustites kasutatavate ainete turuosa – tootja poolt aastatel 1997, 1998 ja 1999 lahustites kasutamiseks müüdud klorofluorosüsivesinike keskmine turuosa protsendina lahustites kasutatavate ainete turu kogumahust. |
| --- | --- |

c)

lahustites kasutatavate ainete turuosa – tootja poolt aastatel 1997, 1998 ja 1999 lahustites kasutamiseks müüdud klorofluorosüsivesinike keskmine turuosa protsendina lahustites kasutatavate ainete turu kogumahust.

Artikkel 2

Kvootide arvutamise alused

Käesoleva otsuse I lisas on sätestatud määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktides d ja e esitatud arvestustaseme tootjate osast külmutusseadmetes ning vahtude ja lahustite tootmiseks eraldatud soovituslikud kogused.

Iga tootja turuosad vastavatel turgudel on sätestatud II lisas. (4)

Artikkel 3

Tootjate kvoodid

1.   Aastatel 2004–2007 ei tohi ühegi tootja puhul määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktis e sätestatud klorofluorosüsivesinike arvestustaseme kvoot, mille tootja viib turule või kasutab oma tarbeks, ületada järgmiste komponentide kogusummat:

| a) | tootja turuosa 2004. aastal külmutusseadmetes kasutamiseks määratud klorofluorosüsivesinike soovituslikust kogusest; |
| --- | --- |

a)

tootja turuosa 2004. aastal külmutusseadmetes kasutamiseks määratud klorofluorosüsivesinike soovituslikust kogusest;

| b) | tootja turuosa 2004. aastal lahustites kasutamiseks määratud klorofluorosüsivesinike soovituslikust kogusest. |
| --- | --- |

b)

tootja turuosa 2004. aastal lahustites kasutamiseks määratud klorofluorosüsivesinike soovituslikust kogusest.

2.   Aastatel 2008 ja 2009 ei tohi ühegi tootja puhul määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktis f sätestatud klorofluorosüsivesinike arvestustaseme kvoot, mille tootja viib turule või kasutab oma tarbeks, ületada järgmiste komponentide kogusummat:

| a) | tootja turuosa 2004. aastal külmutusseadmetes kasutamiseks määratud klorofluorosüsivesinike soovituslikust kogusest; |
| --- | --- |

a)

tootja turuosa 2004. aastal külmutusseadmetes kasutamiseks määratud klorofluorosüsivesinike soovituslikust kogusest;

| b) | tootja turuosa 2004. aastal lahustites kasutamiseks määratud klorofluorosüsivesinike soovituslikust kogusest. |
| --- | --- |

b)

tootja turuosa 2004. aastal lahustites kasutamiseks määratud klorofluorosüsivesinike soovituslikust kogusest.

Artikkel 4

Importijate kvoodid

Importija poolt turule toodavate või oma tarbeks kasutatavate klorofluorosüsivesinike arvestustase protsendina määruse (EÜ) nr 2037/2000 artikli 4 lõike 3 punkti i alapunktides e ja f esitatud arvestustasemest ei tohi ületada importijale 1999. aastal eraldatud protsendimäära.

Kõik kogused, mida ei saa turule tuua, kuna vastava õigusega importijad ei taotlenud impordikvoote, jagatakse ümber importijate vahel, kellele on impordikvoodid eraldatud.

Jaotamata jäänud kogused jagatakse kõigi importijate vahel ja arvutatakse proportsionaalselt nende jaoks juba kindlaksmääratud kvootide suurustega.

Artikkel 5

Otsus 2002/654/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele tõlgendatakse viidetena käesolevale otsusele.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud järgmistele ettevõtetele:

| | Arkema S.A. |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema S.A.

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Arkema Quimica S.A. |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos, 12 — planta 7 |
| E-28036 Madrid |

Arkema Quimica S.A.

Avenida de Burgos, 12 — planta 7

E-28036 Madrid

| | DuPont de Nemours (Nederland) B.V. |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) B.V.

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Honeywell Fluorine Products Europe B.V. |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| P.O. Box 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe B.V.

Kempenweg 90

P.O. Box 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Phosphoric Fertilizers Industry S.A. |
| --- | --- |
| Thessaloniki Plant |
| P.O. Box 10183 |
| GR-54110 Thessaloniki |

Phosphoric Fertilizers Industry S.A.

Thessaloniki Plant

P.O. Box 10183

GR-54110 Thessaloniki

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 — St Andrews Road |
| Avonmouth, Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46 — St Andrews Road

Avonmouth, Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Solvay Electrolyse France |
| --- | --- |
| 12 Cours Albert 1er |
| F-75383 Paris |

Solvay Electrolyse France

12 Cours Albert 1er

F-75383 Paris

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Iberica S.L. |
| --- | --- |
| Barcelona |
| Calle Mallorca 269 |
| E-08008 Barcelona |

Solvay Iberica S.L.

Barcelona

Calle Mallorca 269

E-08008 Barcelona

| | Solvay Solexis S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis S.p.A.

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | AB Ninolab |
| --- | --- |
| P.O. Box 137 |
| S-194 22 Upplands Väsby |

AB Ninolab

P.O. Box 137

S-194 22 Upplands Väsby

| | Advanced Chemical S.A. |
| --- | --- |
| C/ Balmes, 69 Pral 3o |
| E–08007 Barcelona |

Advanced Chemical S.A.

C/ Balmes, 69 Pral 3o

E–08007 Barcelona

| | Alcobre S.A. |
| --- | --- |
| C/ Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre S.A.

C/ Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Asahi Glass Europe B.V. |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| 1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe B.V.

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn |
| B.P. 27 |
| F–94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec

Bld Henri Cahn

B.P. 27

F–94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia S/A |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia S/A

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | BOC Gazy |
| --- | --- |
| ul. Pory 59 |
| PL-02-757 Warszawa |

BOC Gazy

ul. Pory 59

PL-02-757 Warszawa

| | Boucquillon N.V. |
| --- | --- |
| Nijverheidslaan 38 |
| B-8540 Deerlijk |

Boucquillon N.V.

Nijverheidslaan 38

B-8540 Deerlijk

| | Calorie |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc |
| B.P. 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc

B.P. 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraibes Froids SARL |
| --- | --- |
| B.P. 6033 |
| Ste Thérèse |
| 4.5 km Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France (Martinique) |

Caraibes Froids SARL

B.P. 6033

Ste Thérèse

4.5 km Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France (Martinique)

| | Celotex Limited |
| --- | --- |
| Lady Lane Industrial Estate |
| Hadleigh, Ipswich, Suffolk, |
| IP76BA |
| United Kingdom |

Celotex Limited

Lady Lane Industrial Estate

Hadleigh, Ipswich, Suffolk,

IP76BA

United Kingdom

| | Efisol |
| --- | --- |
| 14/24 Rue des Agglomérés |
| F-92024 Nanterre Cédex |

Efisol

14/24 Rue des Agglomérés

F-92024 Nanterre Cédex

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Empor d.o.o.

Trzaska 333

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Etis d.o.o.

Leskoškova 9a

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Fibran S.A. |
| --- | --- |
| 6th km Thessaloniki |
| Oreokastro |
| P.O. Box 40 306 |
| GR-560 10 Thessaloniki |

Fibran S.A.

6th km Thessaloniki

Oreokastro

P.O. Box 40 306

GR-560 10 Thessaloniki

| | Fiocco Trade S.L. |
| --- | --- |
| C/ Molina No 16, Pta 5 |
| E-46006 Valencia |

Fiocco Trade S.L.

C/ Molina No 16, Pta 5

E-46006 Valencia

| | G.AL.Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., Strovolos |
| P.O. Box 28385 |
| Nicosia, Cyprus |

G.AL.Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str., Strovolos

P.O. Box 28385

Nicosia, Cyprus

| | Galco S.A. |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco S.A.

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex S.A. |
| --- | --- |
| B.P. 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex S.A.

B.P. 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Genys UAB |
| --- | --- |
| Lazdiju 20 |
| Kaunas |
| Lithuania |

Genys UAB

Lazdiju 20

Kaunas

Lithuania

| | GU Thermo Technology Ltd |
| --- | --- |
| Greencool Refrigerants |
| Unit 12 |
| Park Gate Business Centre |
| Chandlers Way, Park Gate |
| Southampton SO31 1FQ |
| United Kingdom |

GU Thermo Technology Ltd

Greencool Refrigerants

Unit 12

Park Gate Business Centre

Chandlers Way, Park Gate

Southampton SO31 1FQ

United Kingdom

| | Guido Tazzetti & Co. |
| --- | --- |
| Strada Settimo 266 |
| I-10156 Torino |

Guido Tazzetti & Co.

Strada Settimo 266

I-10156 Torino

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | H&H International Ltd. |
| --- | --- |
| Richmond Bridge House |
| 419 Richmond Road |
| Richmond TW1 2EX |
| United Kingdom |

H&H International Ltd.

Richmond Bridge House

419 Richmond Road

Richmond TW1 2EX

United Kingdom

| | ICC Chemicals Ltd. |
| --- | --- |
| Northbridge Road |
| Berkhamsted |
| Hertfordshire HP4 1EF |
| United Kingdom |

ICC Chemicals Ltd.

Northbridge Road

Berkhamsted

Hertfordshire HP4 1EF

United Kingdom

| | Kal y Sol |
| --- | --- |
| P.I. Can Roca |
| C/ Carrerada s/n, |
| E-08107 Martorelles (Barcelona) |

Kal y Sol

P.I. Can Roca

C/ Carrerada s/n,

E-08107 Martorelles (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul.J. Lea 112 |
| PL-30-133 Krakow |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

ul.J. Lea 112

PL-30-133 Krakow

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| 37 St. Kyriakides Ave. |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

37 St. Kyriakides Ave.

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme – Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme – Ertvelde

| | Nagase Europe Ltd |
| --- | --- |
| Berliner Allee 59 |
| D-40212 Düsseldorf |

Nagase Europe Ltd

Berliner Allee 59

D-40212 Düsseldorf

| | OU A Sektor |
| --- | --- |
| Kasteheina 6-9 |
| EE-31024 Kohtla-Järve |

OU A Sektor

Kasteheina 6-9

EE-31024 Kohtla-Järve

| | Plasfi S.A. |
| --- | --- |
| Ctra Montblanc, s/n |
| E-43420 Sta Coloma de Queralt |
| (Tarragona) |

Plasfi S.A.

Ctra Montblanc, s/n

E-43420 Sta Coloma de Queralt

(Tarragona)

| | Prodex-system sp. Z o.o. |
| --- | --- |
| 24th Artemidy ST |
| PL-01-497 Warsaw |

Prodex-system sp. Z o.o.

24th Artemidy ST

PL-01-497 Warsaw

| | PW Gaztech |
| --- | --- |
| ul. Kopernika 5 |
| PL-11-200 Bartoszyce |

PW Gaztech

ul. Kopernika 5

PL-11-200 Bartoszyce

| | Quimidroga S.A. |
| --- | --- |
| Calle Tuset 26 |
| E-08006 Barcelona |

Quimidroga S.A.

Calle Tuset 26

E-08006 Barcelona

| | Refrigerant Products Ltd. |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd.

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Resina Chemie BV. |
| --- | --- |
| Korte Groningerweg 1A |
| 9607 PS Foxhol |
| Nederland |

Resina Chemie BV.

Korte Groningerweg 1A

9607 PS Foxhol

Nederland

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products B.V. |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brelle |
| Nederland |

SJB Chemical Products B.V.

Wellerondom 11

3230 AG Brelle

Nederland

| | Solquimia Iberia S.L |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia S.L

C/Duque de Alba No 3, 1o

E-28012 Madrid

| | Synthesia Espanola S.A. |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Espanola S.A.

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Termo-Schiessl Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Raszynska 13 |
| PL-05-500 Piaseczno |

Termo-Schiessl Sp. z o.o.

ul. Raszynska 13

PL-05-500 Piaseczno

| | Universal Chemistry & Technology S.p.A. |
| --- | --- |
| Viale A. Filippetti 20 |
| I-20122 Milano |

Universal Chemistry & Technology S.p.A.

Viale A. Filippetti 20

I-20122 Milano

| | Vuoksi Yhtiö Oy |
| --- | --- |
| Lappeentie 12 |
| FIN-55100 Imatra |

Vuoksi Yhtiö Oy

Lappeentie 12

FIN-55100 Imatra

| | Wigmors |
| --- | --- |
| Irysowa str. # 5 |
| PL-51-117 Wroclaw |

Wigmors

Irysowa str. # 5

PL-51-117 Wroclaw

Brüssel, 31. jaanuar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 244, 29.9.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2077/2004 (ELT L 359, 4.12.2004, lk 28).

1

(2)  EÜT L 333, 22.12.1994, lk 1.

2

(3)  EÜT L 220, 15.8.2002, lk 59.

3

(4)  II lisa ei avaldata, kuna see sisaldab konfidentsiaalset ärialast teavet.

4

---

I LISA

Aastateks 2004 ja 2005 määratud soovituslikud kogused tonnides / osooni kahandamise koefitsient

| Turg | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Külmutusseadmed | 1 990,61 | 2 054,47 |
| Vahu tootmine | 0,00 | 0,00 |
| Lahustid | 64,11 | 66,17 |
| Kokku | 2 054,72 | 2 120,64 |

Turg

2004

2005

Külmutusseadmed

1 990,61

2 054,47

Vahu tootmine

0,00

0,00

Lahustid

64,11

66,17

Kokku

2 054,72

2 120,64

---

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/71

---

KOMISJONI OTSUS,

3. veebruar 2005,

millega muudetakse otsust 2002/300/EÜ, millega kehtestatakse Bonamia ostreae ja/või Marteilia refringens’i osas heakskiidetud tsoonid

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 217 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/104/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuurloomade- ja toodete turuleviimise suhtes, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 18. aprilli 2002. aasta otsuses 2002/300/EÜ, millega kehtestatakse Bonamia ostreae ja/või Marteilia refringens’i (2) osas heakskiidetud tsoonid, määratakse ühenduse piirkonnad, mida käsitatakse vabana limuse bonamioosist Bonamia ostreae ja/või marteilioosist Marteilia refringens. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 18. aprilli 2002. aasta otsuses 2002/300/EÜ, millega kehtestatakse Bonamia ostreae ja/või Marteilia refringens’i (2) osas heakskiidetud tsoonid, määratakse ühenduse piirkonnad, mida käsitatakse vabana limuse bonamioosist Bonamia ostreae ja/või marteilioosist Marteilia refringens.

| (2) | Taani esitas põhjendused, mis käsitlevad Limfjorden’i tsoonile Bonamia ostreae ja Marteilia refringens’i osas heakskiidetud tsooni staatuse andmist. Esitatud dokumentidest ilmneb, et need tsoonid vastavad direktiivi 91/67/EMÜ nõuetele. Seepärast tuleks neile anda heakskiidetud tsooni staatus ja lisada nad otsusega 2002/300/EÜ heaks kiidetud tsoonide loetellu. |
| --- | --- |

(2)

Taani esitas põhjendused, mis käsitlevad Limfjorden’i tsoonile Bonamia ostreae ja Marteilia refringens’i osas heakskiidetud tsooni staatuse andmist. Esitatud dokumentidest ilmneb, et need tsoonid vastavad direktiivi 91/67/EMÜ nõuetele. Seepärast tuleks neile anda heakskiidetud tsooni staatus ja lisada nad otsusega 2002/300/EÜ heaks kiidetud tsoonide loetellu.

| (3) | Lisaks esitas Iirimaa taotluse muuta otsuses 2002/300/EÜ bonamioosi osas heakskiidetud tsoonide loetelu, et täpsustada eespool nimetatud haiguse all kannatavate tsoonide geograafilist tähistust. Sellest tulenevalt tuleks tähistus “Loughmore, Blacksod Bay” asendada tähistusega “Logmore, Belmullet”. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks esitas Iirimaa taotluse muuta otsuses 2002/300/EÜ bonamioosi osas heakskiidetud tsoonide loetelu, et täpsustada eespool nimetatud haiguse all kannatavate tsoonide geograafilist tähistust. Sellest tulenevalt tuleks tähistus “Loughmore, Blacksod Bay” asendada tähistusega “Logmore, Belmullet”.

| (4) | Seepärast tuleks vastavalt muuta otsust 2002/300/EÜ. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks vastavalt muuta otsust 2002/300/EÜ.

| (5) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2002/300/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 103, 19.4.2002, lk 24. Otsust on viimati muudetud otsusega 2003/729/EÜ (ELT L 262, 14.10.2003, lk 37).

2

---

LISA

“LISA

LIMUSEHAIGUSTE BONAMIOOSI (BONAMIA OSTREAE) JA/VÕI MARTEILIOOSI (MARTEILIA REFRINGENS) SUHTES HEAKSKIIDETUD TSOONID

1.A.   Bonamioosi (B. Ostreae) suhtes heakskiidetud Iirimaa tsoonid

| — | Kogu Iirimaa rannik, välja arvatud järgmised kuus piirkonda:






  — | Cork Harbour, |
| --- | --- | --- |

—

Kogu Iirimaa rannik, välja arvatud järgmised kuus piirkonda:

—

Cork Harbour,

| — | Galway Bay, |
| --- | --- |

—

Galway Bay,

| — | Ballinakill Harbour, |
| --- | --- |

—

Ballinakill Harbour,

| — | Clew Bay, |
| --- | --- |

—

Clew Bay,

| — | Achill Sound, |
| --- | --- |

—

Achill Sound,

| — | Logmore, Belmullet. |
| --- | --- |

—

Logmore, Belmullet.

1.B.   Marteilioosi (M. Refringens) suhtes heakskiidetud Iirimaa tsoonid

| — | Kogu Iirimaa rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Iirimaa rannik.

2.A.   Bonamioosi (B. Ostreae) suhtes heakskiidetud Ühendkuningriigi, Kanalisaarte ja Mani saare tsoonid

| — | Kogu Suurbritannia rannik, välja arvatud järgmised piirkonnad:






  — | Cornwalli lõunarannik Lizardist Start Pointini, |
| --- | --- | --- |

—

Kogu Suurbritannia rannik, välja arvatud järgmised piirkonnad:

—

Cornwalli lõunarannik Lizardist Start Pointini,

| — | piirkond Solenti suudmeala ümbruses Portland Billist Selsey Billini, |
| --- | --- |

—

piirkond Solenti suudmeala ümbruses Portland Billist Selsey Billini,

| — | Essexi rannikupiirkond Shoeburynessist Landguardini. |
| --- | --- |

—

Essexi rannikupiirkond Shoeburynessist Landguardini.

| — | Kogu Põhja-Iirimaa rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Põhja-Iirimaa rannik.

| — | Kogu Guernsey ja Hermi rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Guernsey ja Hermi rannik.

| — | Jersey osariikide tsoon koosneb padumerest ja vahetust rannikupiirkonnast, mis jääb Jersey saare peamise tõusuveemärgi ja Jersey saare peamisest mõõnaveemärgist kolme meremiili kaugusele tõmmatud kujuteldava joone vahele. Tsoon asub Saint-Malo lahes, La Manche’i väina lõunaosas. |
| --- | --- |

—

Jersey osariikide tsoon koosneb padumerest ja vahetust rannikupiirkonnast, mis jääb Jersey saare peamise tõusuveemärgi ja Jersey saare peamisest mõõnaveemärgist kolme meremiili kaugusele tõmmatud kujuteldava joone vahele. Tsoon asub Saint-Malo lahes, La Manche’i väina lõunaosas.

| — | Kogu Mani saare rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Mani saare rannik.

2.B.   Marteilioosi (M. Refringens) suhtes heakskiidetud Ühendkuningriigi, Kanalisaarte ja Mani saare tsoonid

| — | Kogu Suurbritannia rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Suurbritannia rannik.

| — | Kogu Põhja-Iirimaa rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Põhja-Iirimaa rannik.

| — | Kogu Guernsey ja Hermi rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Guernsey ja Hermi rannik.

| — | Jersey osariikide tsoon: koosneb padumerest ja vahetust rannikupiirkonnast, mis jääb Jersey saare peamise tõusuveemärgi ja Jersey saare peamisest mõõnaveemärgist kolme meremiili kaugusele tõmmatud kujuteldava joone vahele. Tsoon asub Saint-Malo lahes, La Manche’i väina lõunaosas. |
| --- | --- |

—

Jersey osariikide tsoon: koosneb padumerest ja vahetust rannikupiirkonnast, mis jääb Jersey saare peamise tõusuveemärgi ja Jersey saare peamisest mõõnaveemärgist kolme meremiili kaugusele tõmmatud kujuteldava joone vahele. Tsoon asub Saint-Malo lahes, La Manche’i väina lõunaosas.

| — | Kogu Mani saare rannik. |
| --- | --- |

—

Kogu Mani saare rannik.

3.   Bonamioosi (B. Ostreae) ja marteilioosi (M. Refringens) suhtes heakskiidetud Taani tsoonid

| — | Limfjorden alates Thyborøn’ist idas kuni Hals’ini läänes.” |
| --- | --- |

—

Limfjorden alates Thyborøn’ist idas kuni Hals’ini läänes.”

---

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/74 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/74

---

KOMISJONI OTSUS,

3. veebruar 2005,

millega lubatakse Rootsil kasutada veisekarja statistiliste vaatluste asemel Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises sätestatud süsteemi

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 194 all)

(Autentne on üksnes rootsikeelne tekst)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/105/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võtte arvesse nõukogu 1. juuni 1993. aasta direktiivi 93/24/EMÜ veisekasvatuse statistiliste vaatluste kohta, (1) eelkõige selle artikli 1 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 (2) I jaotises on sätestatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1760/2000 (2) I jaotises on sätestatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteem.

| (2) | Komisjoni otsusega 1999/693/EÜ (3) tunnistati veiseid käsitlev Rootsi andmebaas täielikult kasutuskõlblikuks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 1999/693/EÜ (3) tunnistati veiseid käsitlev Rootsi andmebaas täielikult kasutuskõlblikuks.

| (3) | Vastavalt direktiivi 93/24/EMÜ sätetele võidakse liikmesriikide taotlusel neil lubada kasutada statistiliste vaatluste asemel halduslikke teabeallikaid, juhul kui need vastavad nimetatud direktiivi nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt direktiivi 93/24/EMÜ sätetele võidakse liikmesriikide taotlusel neil lubada kasutada statistiliste vaatluste asemel halduslikke teabeallikaid, juhul kui need vastavad nimetatud direktiivi nõuetele.

| (4) | 29. oktoobril 2003. aastal esitatud taotluse lisana edastas Rootsi määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud andmebaasi struktuuri ja ajakohastamist ning statistiliste andmete väljaarvutamist tutvustava tehnilise dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

(4)

29. oktoobril 2003. aastal esitatud taotluse lisana edastas Rootsi määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud andmebaasi struktuuri ja ajakohastamist ning statistiliste andmete väljaarvutamist tutvustava tehnilise dokumentatsiooni.

| (5) | Eelkõige esitas Rootsi meetodid, kuidas arvutada välja statistilised andmed direktiivi 93/24/EMÜ artikli 3 lõigus 1 nimetatud kategooriate kohta, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud andmebaasis otseselt välja toodud. Rootsi peab võtma asjakohased meetmed, et tagada nende arvutusmeetoditega statistiliste andmete täpsus. |
| --- | --- |

(5)

Eelkõige esitas Rootsi meetodid, kuidas arvutada välja statistilised andmed direktiivi 93/24/EMÜ artikli 3 lõigus 1 nimetatud kategooriate kohta, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud andmebaasis otseselt välja toodud. Rootsi peab võtma asjakohased meetmed, et tagada nende arvutusmeetoditega statistiliste andmete täpsus.

| (6) | Pärast Rootsi ametivõimude esitatud tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamist tõdetakse, et taotlus tuleks rahuldada. |
| --- | --- |

(6)

Pärast Rootsi ametivõimude esitatud tehnilise dokumentatsiooni läbivaatamist tõdetakse, et taotlus tuleks rahuldada.

| (7) | Käesolev otsus on kooskõlas nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (4) asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus on kooskõlas nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (4) asutatud alalise põllumajandusstatistika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rootsil lubatakse direktiivi 93/24/EMÜ nõuete täitmiseks vajalike statistiliste andmete saamiseks kasutada nimetatud direktiivis ettenähtud veisekarja statistiliste vaatluste asemel määruse (EÜ) nr 1760/2000 I jaotises nimetatud veiste identifitseerimise ja registreerimise süsteemi.

Artikkel 2

Juhul kui artiklis 1 nimetatud süsteem ei ole enam sobiv või kui selle sisu ei võimalda enam saada usaldusväärseid statistilisi andmeid veiste kohta üldiselt või mõnede kategooriate kohta, võtab Rootsi veisekarja või asjaomaste kategooriate hindamiseks uuesti kasutusele statistiliste vaatluste süsteemi.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Rootsi Kuningriigile.

Brüssel, 3. veebruar 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 149, 21.6.1993, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 204, 11.8.2000, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

2

(3)  EÜT L 273, 23.10.1999, lk 14.

3

(4)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

4

---

Parandused

| 5.2.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/75

---

Otsuse nr 197, 23. märts 2004, üleminekuaja kohta Euroopa ravikindlustuskaardi kasutuselevõtmiseks kooskõlas otsuse nr 191 artikliga 5, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 343, 19. november 2004
  )

Lk 30, I lisa, Austria:

asendatakse:

“1. detsembrini 2005”

järgmisega:

“28. veebruarini 2005”

Lk 30, III lisa, Liechtenstein:

asendatakse:

“31. detsembrini 2005”

järgmisega:

“28. veebruarini 2005”.

---