# Az Európai Unió L 52/2005

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 52 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 48. évfolyam2005. február 25. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 52

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

48. évfolyam2005. február 25.

---

| Tartalom | | I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | A Bizottság 303/2005/EK rendelete (2005. február 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 304/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről | 3 |
| | * | A Bizottság 305/2005/EK rendelete (2004. október 19.) egyes Chiléből származó termékek vámkontingenseinek vonatkozásában a 312/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 6 |
| | * | A Bizottság 306/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a közösségi mezőgazdasági számlarendszerről szóló 138/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 9 |
| | | A Bizottság 307/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a finomítóüzemek ellátására az AKCS- országokból származó nádcukorimport kedvezményes vámkontingenseinek a 2005. március 1-től 2005. június 30-ig terjedő időszakra vonatkozó megnyitásáról | 11 |
| | | A Bizottság 308/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 13 |
| | | A Bizottság 309/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében | 15 |
| | | A Bizottság 310/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról | 16 |
| | | A Bizottság 311/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 20 |
| | | A Bizottság 312/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről | 23 |
| | | A Bizottság 313/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről | 25 |
| | | A Bizottság 314/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a rizs és a törmelékrizs kivitele után járó visszatérítések rögzítéséről és a kiviteli engedélyek kibocsátásának felfüggesztéséről | 26 |
| | | A Bizottság 315/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről | 29 |
| | | A Bizottság 316/2005/EK rendelete (2005. február 24.) az árpa exportjára az 1757/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 31 |
| | | A Bizottság 317/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a zab exportjára az 1565/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 32 |
| | | A Bizottság 318/2005/EK rendelete (2005. február 24.) az 115/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében közönséges búza az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről | 33 |
| | | A Bizottság 319/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a cirok importjára a 2275/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról | 34 |
| | | A Bizottság 320/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a kukoricára a 2277/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről | 35 |
| | | A Bizottság 321/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a kukoricára a 2276/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről | 36 |

Tartalom

I   Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

Oldal

A Bizottság 303/2005/EK rendelete (2005. február 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 304/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

3

*

A Bizottság 305/2005/EK rendelete (2004. október 19.) egyes Chiléből származó termékek vámkontingenseinek vonatkozásában a 312/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

6

*

A Bizottság 306/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a közösségi mezőgazdasági számlarendszerről szóló 138/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

9

A Bizottság 307/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a finomítóüzemek ellátására az AKCS- országokból származó nádcukorimport kedvezményes vámkontingenseinek a 2005. március 1-től 2005. június 30-ig terjedő időszakra vonatkozó megnyitásáról

11

A Bizottság 308/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

13

A Bizottság 309/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

15

A Bizottság 310/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

16

A Bizottság 311/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

20

A Bizottság 312/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről

23

A Bizottság 313/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről

25

A Bizottság 314/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a rizs és a törmelékrizs kivitele után járó visszatérítések rögzítéséről és a kiviteli engedélyek kibocsátásának felfüggesztéséről

26

A Bizottság 315/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

29

A Bizottság 316/2005/EK rendelete (2005. február 24.) az árpa exportjára az 1757/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

31

A Bizottság 317/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a zab exportjára az 1565/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

32

A Bizottság 318/2005/EK rendelete (2005. február 24.) az 115/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében közönséges búza az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

33

A Bizottság 319/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a cirok importjára a 2275/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

34

A Bizottság 320/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a kukoricára a 2277/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről

35

A Bizottság 321/2005/EK rendelete (2005. február 24.) a kukoricára a 2276/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről

36

| | | II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | Tanács |
| | * | 2005/157/EK:A Tanács határozata (2005. február 17.) a Régiók Bizottsága két német teljes jogú tagjának és két német póttagjának kinevezéséről | 37 |
| | * | 2005/158/EK:A Tanács határozata (2005. február 17.) a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről | 39 |
| | * | 2005/159/EK:A Tanács határozata (2005. február 17.) a Régiók Bizottsága hat belga teljes jogú tagjának és nyolc belga póttagjának kinevezéséről | 40 |
| | | Bizottság |
| | * | 2005/160/EK:A Bizottság határozata (2004. október 27.) levélváltás az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) és az Európai Közösségek Bizottsága között a katasztrófa segélyezés keretében való együttműködésről (együttes intervenció esetén a katasztrófa által érintett országban) (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005/161/EK:A Bizottság határozata (2005. február 24.) az egyes közösségi referencialaboratóriumoknak az állategészségügy, a közegészségügy és a szermaradványok területén a 2005. évre nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról
  (az értesítés a B(2005) 392. számú dokumentummal történt) | 49 |
| | * | 2005/162/EK:A Bizottság ajánlása (2005. február 15.) a jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói, illetve felügyelő bizottsági tagjai szerepéről és az igazgatóság (felügyelő bizottság) által létrehozott bizottságokról (
  1
  ) | 51 |

II   Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

*

2005/157/EK:A Tanács határozata (2005. február 17.) a Régiók Bizottsága két német teljes jogú tagjának és két német póttagjának kinevezéséről

37

*

2005/158/EK:A Tanács határozata (2005. február 17.) a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről

39

*

2005/159/EK:A Tanács határozata (2005. február 17.) a Régiók Bizottsága hat belga teljes jogú tagjának és nyolc belga póttagjának kinevezéséről

40

Bizottság

*

2005/160/EK:A Bizottság határozata (2004. október 27.) levélváltás az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) és az Európai Közösségek Bizottsága között a katasztrófa segélyezés keretében való együttműködésről (együttes intervenció esetén a katasztrófa által érintett országban) (
  1
  )

1

42

*

2005/161/EK:A Bizottság határozata (2005. február 24.) az egyes közösségi referencialaboratóriumoknak az állategészségügy, a közegészségügy és a szermaradványok területén a 2005. évre nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról
  (az értesítés a B(2005) 392. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a B(2005) 392. számú dokumentummal történt)

49

*

2005/162/EK:A Bizottság ajánlása (2005. február 15.) a jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói, illetve felügyelő bizottsági tagjai szerepéről és az igazgatóság (felügyelő bizottság) által létrehozott bizottságokról (
  1
  )

1

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Kötelezően közzéteendő jogi aktusok

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/1

---

A BIZOTTSÁG 303/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs és zöldség behozatalára vonatkozó intézkedések alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1994. december 21-i 3223/94/EK (1) bizottsági rendeletre és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően a 3223/94/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3223/94/EK rendelet 4. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 337., 1994.12.24., 66. o. A legutóbb az 1947/2002/EK rendelettel (HL L 299., 2002.11.1., 17. o.) módosított rendelet.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2005. február 24-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | 052 | 114,2 |
| 204 | 68,7 |
| 212 | 151,1 |
| 624 | 185,9 |
| 999 | 130,0 |
| 0707 00 05 | 052 | 161,5 |
| 068 | 116,1 |
| 204 | 111,5 |
| 999 | 129,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 36,6 |
| 999 | 36,6 |
| 0709 90 70 | 052 | 171,8 |
| 204 | 181,8 |
| 999 | 176,8 |
| 0805 10 20 | 052 | 49,3 |
| 204 | 43,0 |
| 212 | 51,0 |
| 220 | 45,3 |
| 624 | 66,6 |
| 999 | 51,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 82,8 |
| 624 | 84,0 |
| 999 | 83,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 62,4 |
| 204 | 86,7 |
| 400 | 78,2 |
| 464 | 56,0 |
| 624 | 86,4 |
| 662 | 49,9 |
| 999 | 69,9 |
| 0805 50 10 | 052 | 56,3 |
| 999 | 56,3 |
| 0808 10 80 | 400 | 102,0 |
| 404 | 97,8 |
| 508 | 80,2 |
| 512 | 112,1 |
| 528 | 91,2 |
| 720 | 58,9 |
| 999 | 90,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 74,7 |
| 400 | 97,8 |
| 512 | 66,4 |
| 528 | 61,7 |
| 999 | 75,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

052

114,2

204

68,7

212

151,1

624

185,9

999

130,0

0707 00 05

052

161,5

068

116,1

204

111,5

999

129,7

0709 10 00

220

36,6

999

36,6

0709 90 70

052

171,8

204

181,8

999

176,8

0805 10 20

052

49,3

204

43,0

212

51,0

220

45,3

624

66,6

999

51,0

0805 20 10

204

82,8

624

84,0

999

83,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

62,4

204

86,7

400

78,2

464

56,0

624

86,4

662

49,9

999

69,9

0805 50 10

052

56,3

999

56,3

0808 10 80

400

102,0

404

97,8

508

80,2

512

112,1

528

91,2

720

58,9

999

90,4

0808 20 50

388

74,7

400

97,8

512

66,4

528

61,7

999

75,2

---

(1)  Az országok nómenklatúráját a 2081/2003/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.). A „999” jelentése „egyéb származás”.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/3

---

A BIZOTTSÁG 304/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre vonatkozó visszatérítési ráták rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1999. május 15-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1255/1999/EK rendelet 31. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy az e rendelet 1. cikkének a), b), c), d), e), és g) pontjában felsorolt termékek világpiaci és közösségi árai közötti különbség export-visszatérítésből fedezhető.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer közös részletes szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról szóló, 2000. július 13-i 1520/2000/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni, abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer közös részletes szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról szóló, 2000. július 13-i 1520/2000/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat a termékeket, amelyekre visszatérítési rátát kell rögzíteni, abban az esetben alkalmazva, ha ezek a termékek az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában kerülnek kivitelre.

| (3) | Az 1520/2000/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden egyes kérdéses alaptermékre 100 kg-ként minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát. |
| --- | --- |

(3)

Az 1520/2000/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban minden egyes kérdéses alaptermékre 100 kg-ként minden hónapban rögzíteni kell a visszatérítési rátát.

| (4) | Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére. |
| --- | --- |

(4)

Mindazonáltal a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékek esetében magas visszatérítési ráták előzetes rögzítésével a visszatérítésekkel kapcsolatosan vállalt kötelezettségek veszélybe kerülhetnek. Szükséges megfelelő óvintézkedéseket tenni a veszély elkerülése érdekében, mindazonáltal a hosszú lejáratú szerződések megkötésének elkerülése nélkül. Az egyedi visszatérítési ráták rögzítése az ezen termékekkel kapcsolatos visszatérítések előzetes megállapítására módot ad e két cél teljesítésére.

| (5) | Az 1520/2000/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően, a rendelet A. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések. |
| --- | --- |

(5)

Az 1520/2000/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése rendelkezik arról, hogy a visszatérítési ráták rögzítésekor adott esetben figyelembe veendők a szóban forgó termék közös piacszervezéséről szóló rendeletnek megfelelően, a rendelet A. mellékletében feltüntetett alaptermékekre vagy a megfeleltetett termékekre vonatkozó, minden tagállamban termelési visszatérítések, támogatások vagy azonos hatású intézkedések.

| (6) | Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az 1255/1999/EK rendelet 12. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy támogatás nyújtható a Közösségben előállított és kazeinné feldolgozott fölözött tejre, ha ez a tej és az abból előállított kazein megfelel bizonyos feltételeknek.

| (7) | A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglalkozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

(7)

A vaj csökkentett áron történő értékesítéséről, valamint a cukrászati termékek, jégkrém és egyéb élelmiszerek előállítása során felhasznált tejszínre, vajra és vajkoncentrátumra vonatkozó támogatás nyújtásáról szóló, 1997. december 15-i 2571/97/EK bizottsági rendelet (3) meghatározza, hogy a csökkentett árú vajat és tejszínt a bizonyos termékek előállításával foglalkozó iparágak számára hozzáférhetővé kell tenni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1520/2000/EK rendelet A. mellékletében és az 1255/1999/EK rendelet 1. cikkében feltüntetett, illetve az 1255/1999/EK rendelet II. mellékletében felsorolt áruk formájában exportált alaptermékekre vonatkozó visszatérítési ráták a jelen melléklet szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 177., 2000.7.15., 1. o. A legutóbb a 886/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 14. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 350., 1997.12.20., 3. o. A legutóbb a 921/2004/EK rendelettel (HL L 163., 2004.4.30., 94. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes tejtermékekre 2005. február 25-i vonatkozó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Leírás | Visszatérítési ráta |
| A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| ex 0402 10 19 | Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2): | | |
| a) | 3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Leírás

Visszatérítési ráta

A visszatérítési ráta előzetes rögzítése esetén

Egyéb

ex 0402 10 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint az 1,5 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 2):

a)

3501-es KN-kóddal jelölt termékek kivitelekor

—

—

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

26,53

28,00

ex 0402 21 19

Tejpor, tejgranulátum vagy egyéb szilárd állapotú tej, amely nem tartalmaz hozzáadott cukrot vagy egyéb édesítő anyagot, súly szerint a 26 % zsírtartalmat meg nem haladva (PG 3):

| a) | A 2571/97/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 2571/97/EK rendelet szerint előállított, csökkentett árú, a PG 3-nak megfeleltetett termékek formájában vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

33,12

35,31

| b) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

Egyéb termékek kivitelekor

61,57

65,60

ex 0405 10

Súly szerint 82 % (PG 6) zsírtartalmú vaj:

| a) | A 2571/97/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor |
| --- | --- |

a)

A 2571/97/EK rendeletben meghatározott szabványokkal összhangban előállított, csökkentett árú vajat vagy tejszínt tartalmazó áruk kivitelekor

42,55

46,00

| b) | 2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor |
| --- | --- |

b)

2106 90 98 KN-kóddal jelölt, 40 % vagy nagyobb súlyú tejzsírt tartalmazó termékek kivitelekor

128,43

138,25

| c) | Egyéb termékek kivitelekor |
| --- | --- |

c)

Egyéb termékek kivitelekor

121,18

131,00

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jei hatállyal kezdődően nem kell alkalmazni a Bulgáriába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jei hatállyal kezdődően a Svájci Államszövetségbe vagy a Lichtensteini Hercegségbe exportáltak.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/6

---

A BIZOTTSÁG 305/2005/EK RENDELETE

(2004. október 19.)

egyes Chiléből származó termékek vámkontingenseinek vonatkozásában a 312/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban meghatározott vámtarifa-rendelkezések közösségi végrehajtásáról szóló, 2003. február 18-i 312/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikkére,

mivel:

| (1) | A 312/2003/EK rendelet végrehajtja a Közösség részéről az egyrészről a Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban (2) meghatározott vámtarifa-rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 312/2003/EK rendelet végrehajtja a Közösség részéről az egyrészről a Közösség és tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulást létrehozó megállapodásban (2) meghatározott vámtarifa-rendelkezéseket.

| (2) | A 2005/106/EK tanácsi határozattal (3) a Tanács jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás jegyzőkönyvét, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából (a továbbiakban: „jegyzőkönyv”). A jegyzőkönyv új közösségi tarifális engedményeket tartalmaz, közülük néhányat vámkontingensekkel korlátoznak. E vámkontingensek végrehajtásához a 312/2003/EK rendelet módosítása szükséges. |
| --- | --- |

(2)

A 2005/106/EK tanácsi határozattal (3) a Tanács jóváhagyta az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Chilei Köztársaság közötti társulási megállapodás jegyzőkönyvét, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából (a továbbiakban: „jegyzőkönyv”). A jegyzőkönyv új közösségi tarifális engedményeket tartalmaz, közülük néhányat vámkontingensekkel korlátoznak. E vámkontingensek végrehajtásához a 312/2003/EK rendelet módosítása szükséges.

| (3) | A fokhagymára (tételszám: 09.1925), az étkezési szőlőre (tételszám: 09.1929) és a kivire (tételszám: 09.1939) vonatkozó vámkontingensek mennyiségét évente az eredeti mennyiség 5 százalékával kell növelni. |
| --- | --- |

(3)

A fokhagymára (tételszám: 09.1925), az étkezési szőlőre (tételszám: 09.1929) és a kivire (tételszám: 09.1939) vonatkozó vámkontingensek mennyiségét évente az eredeti mennyiség 5 százalékával kell növelni.

| (4) | 2004-re korlátozni kell az új közösségi vámkontingensek mennyiségét, az új vámkontingensek érvényességi időtartamának arányában. |
| --- | --- |

(4)

2004-re korlátozni kell az új közösségi vámkontingensek mennyiségét, az új vámkontingensek érvényességi időtartamának arányában.

| (5) | Mivel a jegyzőkönyv előírja, hogy az új közösségi tarifális engedményeket 2004. május 1-jétől kell alkalmazni, e rendeletnek ugyanettől az időponttól kell érvényesnek lennie, és a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a jegyzőkönyv előírja, hogy az új közösségi tarifális engedményeket 2004. május 1-jétől kell alkalmazni, e rendeletnek ugyanettől az időponttól kell érvényesnek lennie, és a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 312/2003/EK rendelet melléklete az e rendelet mellékletében felsoroltak szerint módosul.

2. cikk

(1)   2004-re a 09.1937, 09.1939 és 09.1941 tételszámra vonatkozó vámkontingensek mennyiségét az éves mennyiség nyolctizenketted részére kell korlátozni. Minden megkezdett kilogrammot a következő egész kilogrammra kell felkerekíteni.

(2)   2004-re a 09.1925 és 09.1929 tételszámra vonatkozó vámkontingensekhez 20 tonna, illetve 1 000 tonna kiegészítő mennyiséget kell hozzáadni.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

A melléklet 1. és 2. pontja kivételével 2004. május 1-jétől kell alkalmazni.

A melléklet 1. és 2. pontját 2005. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2004. október 19-én.

a Bizottság részéről

Frederik BOLKESTEIN

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 46., 2003.2.20., 1. o.

1

(2)  HL L 352., 2002.12.30., 3. o.

2

(3)  HL L 38., 2005.2.10., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

A 312/2003/EK rendelet mellékletében a táblázat a következőképpen módosul:

| 1. | A 09.1925 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott mennyiség 530 tonnára módosul.
  2005 után a vámkontingens éves mennyisége minden évben e mennyiség 5 százalékával növekedik. |
| --- | --- |

1.

A 09.1925 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott mennyiség 530 tonnára módosul.

2005 után a vámkontingens éves mennyisége minden évben e mennyiség 5 százalékával növekedik.

| 2. | A 09.1929 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott mennyiség 38 500 tonnára módosul.
  2005 után a vámkontingens éves mennyisége minden évben e mennyiség 5 százalékával növekedik. |
| --- | --- |

2.

A 09.1929 tételszámnál a negyedik oszlopban megadott mennyiség 38 500 tonnára módosul.

2005 után a vámkontingens éves mennyisége minden évben e mennyiség 5 százalékával növekedik.

| 3. | A következő sorok kerülnek beillesztésre:









  „09.1937 (1) | 0303 29 00
  0303 78 12
  0303 78 19 | Hal, fagyasztott | 725 tonna | 100 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0304 20 53
  0304 20 56
  0304 20 58
  0304 20 91
  0304 20 94
  0304 90 05 | Halfilé és egyéb halhús, fagyasztott |
| 09.1939 | 0810 50 00 | Kiwi | 1 000 tonna (2) | 100 |
| 09.1941 (2) | 1604 15 19 | Előkészített vagy tartósított makréla | 90 tonna | 100” |

3.

A következő sorok kerülnek beillesztésre:

„09.1937 (1)

0303 29 00

0303 78 12

0303 78 19

Hal, fagyasztott

725 tonna

100

0304 20 53

0304 20 56

0304 20 58

0304 20 91

0304 20 94

0304 90 05

Halfilé és egyéb halhús, fagyasztott

09.1939

0810 50 00

Kiwi

1 000 tonna (2)

100

09.1941 (2)

1604 15 19

Előkészített vagy tartósított makréla

90 tonna

100”

---

(1)  Ez a vámkontingens 2004-re és minden azt követő naptári évre érvényes 2005.1.1-jétől a 2012.12.31-i lejárati időig.

(2)  Ez a vámkontingens 2004-re és minden azt követő naptári évre érvényes 2005.1.1-jétől a 2006.12.31-i lejárati időig.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/9

---

A BIZOTTSÁG 306/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a közösségi mezőgazdasági számlarendszerről szóló 138/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

(EGT vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi mezőgazdasági számlarendszerről szóló, 2003. december 5-i 138/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 138/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete megadja a közösségi mezőgazdasági számlarendszer módszertanát (a továbbiakban: „EAA-módszertan”). A melléklet 3.056. és 3.064. pontjai példákat mutatnak be a terméktámogatásokra, illetve a termelési támogatásokra vonatkozóan a megfelelő költségvetési tételekre való hivatkozásokkal együtt. A hivatkozások némelyike már nem érvényes, ezért szükséges a két pont frissítése. |
| --- | --- |

(1)

A 138/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet I. melléklete megadja a közösségi mezőgazdasági számlarendszer módszertanát (a továbbiakban: „EAA-módszertan”). A melléklet 3.056. és 3.064. pontjai példákat mutatnak be a terméktámogatásokra, illetve a termelési támogatásokra vonatkozóan a megfelelő költségvetési tételekre való hivatkozásokkal együtt. A hivatkozások némelyike már nem érvényes, ezért szükséges a két pont frissítése.

| (2) | Az EAA-módszertan frissítésének feladatát a Bizottságra bízták. |
| --- | --- |

(2)

Az EAA-módszertan frissítésének feladatát a Bizottságra bízták.

| (3) | Ezért a 138/2004/EK rendeletet ennek megfelelően kell módosítani. |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 138/2004/EK rendeletet ennek megfelelően kell módosítani.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 72/279/EGK tanácsi határozat (2) által létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 72/279/EGK tanácsi határozat (2) által létrehozott Agrárstatisztikai Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 138/2004/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 33., 2004.2.5., 1. o.

1

(2)  HL L 179., 1972.8.7., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

A 138/2004/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 3.056. pont helyébe a következő pont lép:






  „3.056. | A kibocsátás alapáron történő értékelésének módszere megköveteli a terméktámogatások és az egyéb termelési támogatások közötti alapvető különbségtételt A mezőgazdasági termékekre nyújtott támogatások (1) fizethetők mezőgazdasági termelőknek, vagy más gazdasági szereplőknek is. Csak a mezőgazdasági termelőknek kifizetett terméktámogatások adódnak a termelők által az alapár eléréséhez kapott piaci árhoz. A mezőgazdasági termelőktől eltérő gazdasági szereplők részére kifizetett mezőgazdasági terméktámogatások nem szerepelnek az EAA rendszerében.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 3.056. pont helyébe a következő pont lép:

„3.056.

A kibocsátás alapáron történő értékelésének módszere megköveteli a terméktámogatások és az egyéb termelési támogatások közötti alapvető különbségtételt A mezőgazdasági termékekre nyújtott támogatások (1) fizethetők mezőgazdasági termelőknek, vagy más gazdasági szereplőknek is. Csak a mezőgazdasági termelőknek kifizetett terméktámogatások adódnak a termelők által az alapár eléréséhez kapott piaci árhoz. A mezőgazdasági termelőktől eltérő gazdasági szereplők részére kifizetett mezőgazdasági terméktámogatások nem szerepelnek az EAA rendszerében.”

| 2. | A 3.064. pont helyébe a következő pont lép:






  „3.064. | A mezőgazdaság esetében a termeléshez kapcsolódó egyéb támogatás legfontosabb formái:






  — | bértámogatások, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A 3.064. pont helyébe a következő pont lép:

„3.064.

A mezőgazdaság esetében a termeléshez kapcsolódó egyéb támogatás legfontosabb formái:

—

bértámogatások,

| — | kamattámogatások (vö. ESA 95, 4.37 c) pont) a rezidens termelő egységek részére nyújtott támogatások akkor is, ha tőkefelhalmozást segítenek elő (2) Valójában e folyó transzfereknek az a rendeltetése, hogy csökkentsék a termelők működési költségeit. Ezeket a számlákban a termelők javát szolgáló támogatásként kell kezelni még akkor is, ha a kamatkülönbözetet a gyakorlatban a kormányzat közvetlenül a hitelt nyújtó hitelintézetnek fizeti ki (a fizetési kritériumtól való eltérésként), |
| --- | --- |

—

kamattámogatások (vö. ESA 95, 4.37 c) pont) a rezidens termelő egységek részére nyújtott támogatások akkor is, ha tőkefelhalmozást segítenek elő (2) Valójában e folyó transzfereknek az a rendeltetése, hogy csökkentsék a termelők működési költségeit. Ezeket a számlákban a termelők javát szolgáló támogatásként kell kezelni még akkor is, ha a kamatkülönbözetet a gyakorlatban a kormányzat közvetlenül a hitelt nyújtó hitelintézetnek fizeti ki (a fizetési kritériumtól való eltérésként),

| — | az átalányrendszerek alkalmazásából adódó hozzáadottértékadó-túlkompenzáció (vö. 3.041 és 3.042), |
| --- | --- |

—

az átalányrendszerek alkalmazásából adódó hozzáadottértékadó-túlkompenzáció (vö. 3.041 és 3.042),

| — | társadalombiztosítási járulékok és ingatlanadók átvállalása, |
| --- | --- |

—

társadalombiztosítási járulékok és ingatlanadók átvállalása,

| — | egyéb költségek átvállalása, például a bor és a szőlőmust magántárolási támogatása, valamint az asztali bor visszatárolása (feltéve, hogy a készlet mezőgazdasági egység tulajdonában van), |
| --- | --- |

—

egyéb költségek átvállalása, például a bor és a szőlőmust magántárolási támogatása, valamint az asztali bor visszatárolása (feltéve, hogy a készlet mezőgazdasági egység tulajdonában van),

| — | egyéb termelési támogatások: |
| --- | --- |

—

egyéb termelési támogatások:

| — | támogatások területpihentetésre (területalapú támogatással összekapcsolt kötelező területpihentetés és önkéntes területpihentetés), |
| --- | --- |

—

támogatások területpihentetésre (területalapú támogatással összekapcsolt kötelező területpihentetés és önkéntes területpihentetés),

| — | pénzügyi támogatás a gyümölcsök és zöldségek kivonására a frissáru piacról. Ezeket az összegeket gyakran piaci termelők csoportjainak fizetik, és mezőgazdaságnak nyújtott támogatásként kell kezelni őket, mivel közvetlen kompenzációt nyújtanak termeléskiesésre, |
| --- | --- |

—

pénzügyi támogatás a gyümölcsök és zöldségek kivonására a frissáru piacról. Ezeket az összegeket gyakran piaci termelők csoportjainak fizetik, és mezőgazdaságnak nyújtott támogatásként kell kezelni őket, mivel közvetlen kompenzációt nyújtanak termeléskiesésre,

| — | szarvasmarha-jövedelemtámogatások szezonális módosításokra (szezonalitás csökkentésére) és külterjes tartás alkalmazására, |
| --- | --- |

—

szarvasmarha-jövedelemtámogatások szezonális módosításokra (szezonalitás csökkentésére) és külterjes tartás alkalmazására,

| — | mezőgazdasági termelés támogatása kedvezőtlenebb és/vagy hegyvidéki területeken, |
| --- | --- |

—

mezőgazdasági termelés támogatása kedvezőtlenebb és/vagy hegyvidéki területeken,

| — | egyéb, a termelés módszereinek befolyásolására szánt támogatások (külterjes tartás alkalmazása, környezetszennyezést csökkentő technológiák alkalmazása stb.), |
| --- | --- |

—

egyéb, a termelés módszereinek befolyásolására szánt támogatások (külterjes tartás alkalmazása, környezetszennyezést csökkentő technológiák alkalmazása stb.),

| — | a gazdálkodóknak a készletbe vett, befejezetlen termelésnek minősülő áruk, mint például növényi vagy állati termékek, valamint ültetvények (ha még a növekedési szakaszban vannak) (vö. 2.040–2.045) ismétlődő veszteségei kompenzálására fizetett összegek. Ezzel szemben a termelési tényezőként használt, készletbe vett áruk és/vagy ültetvények veszteségeinek kompenzálására szolgáló transzfereket egyéb tőketranszferekként kell elszámolni a tőkeszámlán.” |
| --- | --- |

—

a gazdálkodóknak a készletbe vett, befejezetlen termelésnek minősülő áruk, mint például növényi vagy állati termékek, valamint ültetvények (ha még a növekedési szakaszban vannak) (vö. 2.040–2.045) ismétlődő veszteségei kompenzálására fizetett összegek. Ezzel szemben a termelési tényezőként használt, készletbe vett áruk és/vagy ültetvények veszteségeinek kompenzálására szolgáló transzfereket egyéb tőketranszferekként kell elszámolni a tőkeszámlán.”

---

(1)  A mezőgazdasági termelőknek fizetett mezőgazdasági terméktámogatások, beleértve a gazdálkodóknak veszteség-kifizetések formájában nyújtott támogatást (azaz olyan esetek, amelyekben az államháztartás kifizeti a mezőgazdasági termékek termelőinek a piaci átlagárak és a mezőgazdasági termékek garantált árai közötti különbséget).

(2)  Ha azonban a vissza nem térítendő támogatás kettős célt szolgál, azaz mind az adósság visszafizetésének finanszírozását, mind az erre járó kamat kifizetését, és ha nem lehetséges ezeket arányosan két elemre felosztani, a vissza nem térítendő támogatás egészét beruházási támogatásként kell kezelni.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/11

---

A BIZOTTSÁG 307/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a finomítóüzemek ellátására az AKCS- országokból származó nádcukorimport kedvezményes vámkontingenseinek a 2005. március 1-től 2005. június 30-ig terjedő időszakra vonatkozó megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó Szerződésre,

tekintettel a cukor piacának közös szervezéséről szóló, 2001. június 19-i 1260/2001/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 39. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1260/2001/EK rendelet 39. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 2001/2002-től 2005/2006-ig tartó gazdasági évre, valamint a közösségi finomítók megfelelő utánpótlására különleges, csökkentett vámtarifa van érvényben az azon országokból származó nyers nádcukor importjára vonatkozóan, amelyekkel a Közösség kedvezményes feltételekkel kötött szállítási megállapodást. A 2001/870/EK tanácsi határozat (2) alapján jelenleg ilyen megállapodások kerültek megkötésre egyrészről az AKCS-EK Partnerségi Megállapodás (3) V. mellékletéhez csatolt, az AKCS cukorra vonatkozó 3. sz. jegyzőkönyvben említett afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCs-országok) államokkal, másrészről az Indiai Köztársasággal. |
| --- | --- |

(1)

Az 1260/2001/EK rendelet 39. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a 2001/2002-től 2005/2006-ig tartó gazdasági évre, valamint a közösségi finomítók megfelelő utánpótlására különleges, csökkentett vámtarifa van érvényben az azon országokból származó nyers nádcukor importjára vonatkozóan, amelyekkel a Közösség kedvezményes feltételekkel kötött szállítási megállapodást. A 2001/870/EK tanácsi határozat (2) alapján jelenleg ilyen megállapodások kerültek megkötésre egyrészről az AKCS-EK Partnerségi Megállapodás (3) V. mellékletéhez csatolt, az AKCS cukorra vonatkozó 3. sz. jegyzőkönyvben említett afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCs-országok) államokkal, másrészről az Indiai Köztársasággal.

| (2) | A levélváltás formájában létrejött és a 2001/870/EK határozat által megkötött megállapodások előírják, hogy az érintett finomítóknak a nyerscukor garantált árával azonos, a vonatkozó gazdasági évre megállapított kiigazítási támogatással csökkentett mimimum beszerzési árat kell fizetniük. A 2004/2005 gazdasági évre alkalmazható elemek figyelembe vételével meg kell tehát határozni ezt a mimimum árat. |
| --- | --- |

(2)

A levélváltás formájában létrejött és a 2001/870/EK határozat által megkötött megállapodások előírják, hogy az érintett finomítóknak a nyerscukor garantált árával azonos, a vonatkozó gazdasági évre megállapított kiigazítási támogatással csökkentett mimimum beszerzési árat kell fizetniük. A 2004/2005 gazdasági évre alkalmazható elemek figyelembe vételével meg kell tehát határozni ezt a mimimum árat.

| (3) | Az importra szánt kedvezményes cukor mennyiségét egy előzetes éves közösségi mérleg alapján az 1260/2001/EK rendelet 39. cikkének megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Az importra szánt kedvezményes cukor mennyiségét egy előzetes éves közösségi mérleg alapján az 1260/2001/EK rendelet 39. cikkének megfelelően kell meghatározni.

| (4) | Ez a mérleg nyilvánvalóvá teszi a nyerscukor importjának szükségességét és a 2004/2005-ös gazdasági évre a vámkontingensek megnyitását mostantól kezdve, a fent említett megállapodásokban foglalt csökkentett különleges vámtétel mellett, annak érdekében, hogy e gazdasági év egy részében biztosítva legyenek a közösségi finomítóüzemek szükségletei. Az 1213/2004/EK bizottsági rendelet (4) alapján a vámkontingensek tehát megnyitásra kerültek a 2004. július 1-től 2005. február 28-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(4)

Ez a mérleg nyilvánvalóvá teszi a nyerscukor importjának szükségességét és a 2004/2005-ös gazdasági évre a vámkontingensek megnyitását mostantól kezdve, a fent említett megállapodásokban foglalt csökkentett különleges vámtétel mellett, annak érdekében, hogy e gazdasági év egy részében biztosítva legyenek a közösségi finomítóüzemek szükségletei. Az 1213/2004/EK bizottsági rendelet (4) alapján a vámkontingensek tehát megnyitásra kerültek a 2004. július 1-től 2005. február 28-ig terjedő időszakra.

| (5) | Mivel a nyersnádcukor-termelésre vonatkozó előrejelzések a 2004/2005. gazdasági évre rendelkezésre állnak, szükséges a kontingens megnyitása a gazdasági év második részére. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a nyersnádcukor-termelésre vonatkozó előrejelzések a 2004/2005. gazdasági évre rendelkezésre állnak, szükséges a kontingens megnyitása a gazdasági év második részére.

| (6) | Pontosítani kell, hogy a 2003/2004., 2004/2005. és 2005/2006. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti nádcukor-behozatalra vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról, valamint az 1464/95/EK és a 779/96/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 30-i 1159/2003/EK bizottsági rendeletet (5) az új kontingensnek megfelelően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(6)

Pontosítani kell, hogy a 2003/2004., 2004/2005. és 2005/2006. gazdasági évre a bizonyos vámkontingensek és kedvezményes megállapodások szerinti nádcukor-behozatalra vonatkozó részletes alkalmazási szabályok megállapításáról, valamint az 1464/95/EK és a 779/96/EK rendelet módosításáról szóló, 2003. június 30-i 1159/2003/EK bizottsági rendeletet (5) az új kontingensnek megfelelően kell alkalmazni.

| (7) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak a Cukorpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. március 1-től június 30-ig tartó időszakra a 2001/870/EK határozat keretében megnyitásra került a levélváltás formájában létrejött és az említett határozattal elfogadott megállapodást aláíró AKCS-országokból származó, finomításra szánt 1701 11 10 KN-kóddal jelzett nyers nádcukor 17 824 tonna import vámkontingense fehércukorban kifejezve.

2. cikk

(1)   Az 1. cikkben foglalt mennyiségű minőségi import nyers cukor különleges csökkentett vámtarifája 100 kg-ként 0 euro.

(2)   A minőségi nyers cukor közösségi finomítók által fizetendő mimimum beszerzési ára az 1. cikkben említett időszakra 100 kg-ként 49,68 euro.

3. cikk

Az 1159/2003/EK rendelet az e rendelet által megnyitott vámkontingensre alkalmazandó.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

2005. március 1-től alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 178., 2001.6.30., 1. o. A legutóbb a 39/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 6., 2004.1.10., 16. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 325., 2001.12.8., 21. o.

2

(3)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

3

(4)  HL L 232., 2004.7.1., 17. o.

4

(5)  HL L 162., 2003.7.1., 25. o. A legutóbb az 1409/2004/EK rendelettel (HL L 256., 2004.8.3., 11. o.) módosított rendelet.

5

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/13

---

A BIZOTTSÁG 308/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a vajra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 581/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos vajtípusokra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 581/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. február 22. záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló, 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. február 22. záruló pályázati időszakra.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 581/2004/EK rendelettel megnyitott állandó pályázat 2005. február 22. záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összegét az említett rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre u ezen rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 64. o.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o.

3

---

MELLÉKLET

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Termék | Export-visszatérítés nómenklatúrakód | Az export-visszatérítés maximális összege |
| Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett célállomású export esetén | Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett célállomású export esetén |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9500 | — | 134,00 |
| Vaj | ex ex 0405 10 19 9700 | 131,00 | 136,50 |
| Vajolaj | ex ex 0405 90 10 9000 | 156,00 | 166,00 |

(EUR/100 kg)

Termék

Export-visszatérítés nómenklatúrakód

Az export-visszatérítés maximális összege

Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésében említett célállomású export esetén

Az 581/2004/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett célállomású export esetén

Vaj

ex ex 0405 10 19 9500

—

134,00

Vaj

ex ex 0405 10 19 9700

131,00

136,50

Vajolaj

ex ex 0405 90 10 9000

156,00

166,00

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/15

---

A BIZOTTSÁG 309/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a sovány tejporra vonatkozó maximális export-visszatérítés rögzítéséről az 582/2004/EK rendelet által szabályozott folyamatos pályázati eljárás keretében

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a tej- és tejtermékpiac közös szervezéséről szóló, 1999. május 17-i 1255/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik. |
| --- | --- |

(1)

A sovány tejporra vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos állandó pályázati felhívás közzétételéről szóló, 2004. március 26-i 582/2004/EK bizottsági rendelet (2) folyamatos pályázati eljárásról rendelkezik.

| (2) | A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. február 22-én záruló pályázati időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A bizonyos tejtermékek export-visszatérítésére vonatkozó pályázati eljárás megállapításáról szóló 2004. március 26-i 580/2004/EK bizottsági rendelet (3) 5. cikkének értelmében és a pályázati felhívásra beérkezett pályázatok megvizsgálását követően helyénvaló rögzíteni az export-visszatérítések felső értékét a 2005. február 22-én záruló pályázati időszakra.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 582/2004/EK rendelet által megnyitott állandó pályázat 2005. február 22-én záruló pályázati időszakára a visszatérítés maximális összege az említett 1. cikkének (1) bekezdésében említett termékekre és célállomásokra 31,00 EUR/100 kg.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező érvényű és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 160., 1999.6.26., 48. o. A legutóbb a 186/2004/EK bizottsági rendelettel (HL L 29., 2004.2.3., 6. o.) módosított rendelet.

1

(2)  HL L 90., 2004.3.27., 67. o.

2

(3)  HL L 90., 2004.3.27., 58. o.

3

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/16

---

A BIZOTTSÁG 310/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékekre vonatkozó visszatérítési ráták megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdése és a 1785/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdése és a 1785/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése mindkét rendelet 1. cikkében felsorolt termékek esetén export-visszatérítést biztosít a világpiacon tapasztalható árfolyamok és árak és a Közösségen belüli árak közti különbségek fedezésére.

| (2) | A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának közös szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról szóló, 2000. július 13-i 1520/2000/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; ezt akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy a 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának közös szabályairól, valamint az e visszatérítések összegének megállapítására szolgáló szempontokról szóló, 2000. július 13-i 1520/2000/EK bizottsági rendelet (3) határozza meg azokat a termékeket, amelyek esetén meg kell szabni a visszatérítési rátát; ezt akkor kell alkalmazni, ha a termékeket az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében vagy a 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében felsorolt termékek formájában exportálják.

| (3) | Az 1520/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdése első albekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1520/2000/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdése első albekezdésével összhangban a 100 kilogrammra vonatkozó visszatérítési rátát minden egyes érintett alaptermék esetén minden hónapra meg kell határozni.

| (4) | Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek. |
| --- | --- |

(4)

Az azokra a visszatérítésekre bevezetett kötelezettségvállalások, amelyeket a Szerződés I. mellékletében nem szereplő mezőgazdasági termékek exportjára kívánnak nyújtani, kockázatossá válhatnak a magas visszatérítési ráta előzetes rögzítése miatt. Emiatt az ilyen jellegű helyzetekre tekintettel óvintézkedések bevezetésére van szükség, anélkül azonban, hogy a hosszú időtartamú szerződések megkötését ezzel meghiúsítanák. A visszatérítések előzetes rögzítése esetére meghatározott különleges visszatérítési ráták meghatározása olyan intézkedés, amely lehetővé teszi, hogy ezek a különféle célkitűzések egyidejűleg teljesülhessenek.

| (5) | Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, az érkezési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén. |
| --- | --- |

(5)

Figyelemmel az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között létrejött, a tésztakészítményeknek a Közösségből az Egyesült Államokba történő kiviteléről szóló, a 87/482/EGK tanácsi rendelettel (4) jóváhagyott egyezségre, az érkezési hely alapján különbséget kell tenni az 1902 11 00 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek visszatérítése esetén.

| (6) | Az 1520/2000/EK rendelet 4. cikke (3) és (5) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően, a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére. |
| --- | --- |

(6)

Az 1520/2000/EK rendelet 4. cikke (3) és (5) bekezdése alapján csökkentett export-visszatérítési rátát kell meghatározni, figyelembe véve az alkalmazandó termelési visszatérítés mennyiségét az 1722/93/EGK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően, a termékek előállításának feltételezett időszaka alatt felhasznált érintett alaptermékek esetére.

| (7) | A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződése 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására. |
| --- | --- |

(7)

A szeszesitalok esetén az előállítás során felhasznált gabonafélék ára csekély hatást gyakorol. Mindazonáltal az Egyesült Királyság, Írország és Dánia csatlakozási szerződése 19. jegyzőkönyve biztosítja a közösségi gabonaféléknek a gabonaalapú szeszesitalok gyártásában történő felhasználásának elősegítését célzó, szükséges intézkedések meghozatalát. Következésképpen szükség van a szeszesitalok formájában exportált gabonafélékre vonatkozó visszatérítési ráták megfelelő módosítására.

| (8) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(8)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1520/2000/EK rendelet A. mellékletében és az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkében vagy az 1785/2003/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésében felsorolt és az 1784/2003/EK rendelet III. mellékletében, illetőleg az 1785/2003/EK rendelet IV. mellékletében meghatározott termékek formájában exportált alaptermékekre alkalmazandó visszatérítési ráták e rendelet mellékletében kerülnek meghatározásra.

2 cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Günter VERHEUGEN

alelnök

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

2

(3)  HL L 177., 2000.7.15., 1. o. A legutóbb az 886/2004/EK rendelettel (HL L 168., 2004.5.1., 14. o.) módosított rendelet.

3

(4)  HL L 275., 1987.9.29., 36. o.

4

(5)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb a 1548/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.31.8., 11. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében nem szereplő áruk formájában exportált egyes gabona- és rizstermékek esetén 2005. február 25-i alkalmazandó visszatérítési ráták (1)

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | A termék megnevezése (2) | Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta |
| A visszatérítés előzetes rögzítése esetén | Egyéb |
| 1001 10 00 | Durumbúza: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1001 90 99 | Közönséges búza és a kétszeres: | | |
| – az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén | — | — |
| – egyéb esetekben: | | |
| – – amikor az 1520/2000/EK rendelet (3) 4. cikke (5) bekezdése alkalmazandó | — | — |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – – egyéb esetekben | — | — |
| 1002 00 00 | Rozs | — | — |
| 1003 00 90 | Árpa | | |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | — | — |
| – egyéb esetekben | — | — |
| 1004 00 00 | Zab | — | — |
| 1005 90 00 | Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva: | | |
| – keményítő: | | |
| – – amikor az 1520/2000/EK rendelet (3) 4. cikke (5) bekezdése alkalmazandó | 3,708 | 3,708 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,047 | 1,047 |
| – – egyéb esetekben | 4,000 | 4,000 |
| – az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup | | |
| – – amikor az 1520/2000/EK rendelet (3) 4. cikke (5) bekezdése alkalmazandó | 2,708 | 2,708 |
| – – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 0,785 | 0,785 |
| – – egyéb esetekben | 3,000 | 3,000 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,047 | 1,047 |
| – egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát) | 4,000 | 4,000 |
| Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez: | | |
| – amikor az 1520/2000/EK rendelet (3) 4. cikke (5) bekezdése alkalmazandó | 3,275 | 3,275 |
| – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra | 1,047 | 1,047 |
| – egyéb esetekben | 4,000 | 4,000 |
| ex 1006 30 | Teljesen hántolt rizs: | | |
| – kerekszemű | — | — |
| – közepesszemű | — | — |
| – hosszúszemű | — | — |
| 1006 40 00 | Tört rizs | — | — |
| 1007 00 90 | Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag | — | — |

(EUR/100 kg)

KN-kód

A termék megnevezése (2)

Az alaptermék 100 kg-jára számított visszatérítési ráta

A visszatérítés előzetes rögzítése esetén

Egyéb

1001 10 00

Durumbúza:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1001 90 99

Közönséges búza és a kétszeres:

– az Amerikai Egyesült Államokba szállított, 1902 11 és 1902 19 KN-kód alá tartozó termékek exportja esetén

—

—

– egyéb esetekben:

– – amikor az 1520/2000/EK rendelet (3) 4. cikke (5) bekezdése alkalmazandó

—

—

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– – egyéb esetekben

—

—

1002 00 00

Rozs

—

—

1003 00 90

Árpa

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

—

—

– egyéb esetekben

—

—

1004 00 00

Zab

—

—

1005 90 00

Kukorica (csemegekukorica) a következő formában felhasználva:

– keményítő:

– – amikor az 1520/2000/EK rendelet (3) 4. cikke (5) bekezdése alkalmazandó

3,708

3,708

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,047

1,047

– – egyéb esetekben

4,000

4,000

– az 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79 és 2106 90 55 KN-kód alá tartozó (5) glükóz, glükózszirup, maltodextrin, maltodextrinszirup

– – amikor az 1520/2000/EK rendelet (3) 4. cikke (5) bekezdése alkalmazandó

2,708

2,708

– – amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

0,785

0,785

– – egyéb esetekben

3,000

3,000

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,047

1,047

– egyéb (ideértve a feldolgozatlan kukoricát)

4,000

4,000

Az 1108 13 00 KN-kód alá tartozó burgonyakeményítő, hasonlóan a feldolgozott kukoricából nyerhető termékekhez:

– amikor az 1520/2000/EK rendelet (3) 4. cikke (5) bekezdése alkalmazandó

3,275

3,275

– amikor a 2208 alszám (4) alá tartozó termékek kerülnek exportálásra

1,047

1,047

– egyéb esetekben

4,000

4,000

ex 1006 30

Teljesen hántolt rizs:

– kerekszemű

—

—

– közepesszemű

—

—

– hosszúszemű

—

—

1006 40 00

Tört rizs

—

—

1007 00 90

Nem hibrid, vetésre szánt cirokmag

—

—

---

(1)  Az ebben a rendeletben meghatározott rátákat 2004. október 1-jei hatállyal kezdődően nem kell alkalmazni a Bulgáriába irányuló export esetén és azon áruk esetén, amelyeket az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972. július 22-én létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve I. és II. táblázata felsorol, és 2005. február 1-jei hatállyal kezdődően a Svájci Államszövetségbe vagy a Lichtensteini Hercegségbe exportáltak.

(2)  Amennyiben az alaptermék és/vagy megfeleltetett termék feldolgozásával nyert mezőgazdasági termékek érintettek, az 1520/2000/EK bizottsági rendelet E mellékletében meghatározott együtthatót kell alkalmazni (HL L 177., 2000.7.15., 1. o.).

(3)  Az érintett termékek a 3505 10 50 KN-kód alá tartoznak.

(4)  Az 1784/2003/EK rendelet III mellékletében felsorolt vagy a 2825/93/EGK rendelet 2. cikkében hivatkozott termékek (HL L 258., 1993.10.16., 6. o.).

(5)  Az NC 1702 30 99, 1702 40 90 és 1702 60 90 KN-kód alá tartozó, glükóz- és fruktózszirup összekeveréséből származó szirupok esetén az export-visszatérítés esetleg csak a glükózszirupra nyújtható.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/20

---

A BIZOTTSÁG 311/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 1995. december 22-i 3072/95/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének és a 3072/95/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ezen rendeletek 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árfolyamjegyzései, illetve árai és ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének és a 3072/95/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ezen rendeletek 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árfolyamjegyzései, illetve árai és ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A 3072/95/EK rendelet 13. cikkének értelmében a visszatérítéseket egyfelől a gabonafélék, a rizs és a tört rizs rendelkezésre álló készletei aktuális helyzetének és távlati alakulásának, valamint a Közösség piacán érvényes áraiknak, illetve a gabonafélék, a rizs, a tört rizs és a gabonaágazatba tartozó termékek világpiaci árainak figyelembevételével kell rögzíteni. Ugyanezen cikkek értelmében fontos biztosítani továbbá a gabonafélék és a rizs piacainak kiegyensúlyozottságát, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását, illetve emellett figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösség piacán fellépő zavarok elkerüléséhez fűződő érdeket is. |
| --- | --- |

(2)

A 3072/95/EK rendelet 13. cikkének értelmében a visszatérítéseket egyfelől a gabonafélék, a rizs és a tört rizs rendelkezésre álló készletei aktuális helyzetének és távlati alakulásának, valamint a Közösség piacán érvényes áraiknak, illetve a gabonafélék, a rizs, a tört rizs és a gabonaágazatba tartozó termékek világpiaci árainak figyelembevételével kell rögzíteni. Ugyanezen cikkek értelmében fontos biztosítani továbbá a gabonafélék és a rizs piacainak kiegyensúlyozottságát, valamint az árak és a kereskedelem természetes alakulását, illetve emellett figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösség piacán fellépő zavarok elkerüléséhez fűződő érdeket is.

| (3) | A gabonafélékből és rizsből előállított termékek import- és exportrendszeréről szóló 1518/95/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikke meghatározta azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámításánál. |
| --- | --- |

(3)

A gabonafélékből és rizsből előállított termékek import- és exportrendszeréről szóló 1518/95/EK bizottsági rendelet (3) 4. cikke meghatározta azokat a konkrét kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámításánál.

| (4) | Egyes feldolgozott termékek vonatkozásában a nyújtandó visszatérítés mértékét, termékektől függően, azok hamu-, nyerscellulóz-, maghéj-, fehérje-, zsír- vagy keményítőtartalma függvényében differenciálni kell, mivel e tartalom különösen jól mutatja a feldolgozott termék által ténylegesen tartalmazott alapanyag mennyiségét. |
| --- | --- |

(4)

Egyes feldolgozott termékek vonatkozásában a nyújtandó visszatérítés mértékét, termékektől függően, azok hamu-, nyerscellulóz-, maghéj-, fehérje-, zsír- vagy keményítőtartalma függvényében differenciálni kell, mivel e tartalom különösen jól mutatja a feldolgozott termék által ténylegesen tartalmazott alapanyag mennyiségét.

| (5) | Ami a maniókagyökeret és más trópusi gyökereket és gumókat, valamint a belőlük készült lisztet illeti, a szóba jöhető export gazdasági vonatkozásai, különös tekintettel ezeknek a termékeknek a jellegére és eredetére, jelenleg nem teszik szükségessé export-visszatérítés rögzítését. A gabonafélékből készült egyes feldolgozott termékek esetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvételének kis jelentősége jelenleg nem teszi szükségessé export-visszatérítés rögzítését. |
| --- | --- |

(5)

Ami a maniókagyökeret és más trópusi gyökereket és gumókat, valamint a belőlük készült lisztet illeti, a szóba jöhető export gazdasági vonatkozásai, különös tekintettel ezeknek a termékeknek a jellegére és eredetére, jelenleg nem teszik szükségessé export-visszatérítés rögzítését. A gabonafélékből készült egyes feldolgozott termékek esetében a Közösség nemzetközi kereskedelemben való részvételének kis jelentősége jelenleg nem teszi szükségessé export-visszatérítés rögzítését.

| (6) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(6)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékekre, rendeltetési helyük szerint.

| (7) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(7)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (8) | Egyes kukorica felhasználásával készült feldolgozott termékeket hőkezelésnek vethetnek alá, ami felveti annak a veszélyét, hogy olyan visszatérítés megállapítására kerül sor, amely nem felel meg a termék minőségének. Szükségesnek mutatkozik pontosítani, hogy az ilyen termékek, amelyek előkocsonyásított keményítőt tartalmaznak, nem részesülhetnek export-visszatérítésben. |
| --- | --- |

(8)

Egyes kukorica felhasználásával készült feldolgozott termékeket hőkezelésnek vethetnek alá, ami felveti annak a veszélyét, hogy olyan visszatérítés megállapítására kerül sor, amely nem felel meg a termék minőségének. Szükségesnek mutatkozik pontosítani, hogy az ilyen termékek, amelyek előkocsonyásított keményítőt tartalmaznak, nem részesülhetnek export-visszatérítésben.

| (9) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(9)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában, valamint a 3072/95/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett és az 1518/95/EK rendelet hatálya alá eső termékek exportjára adott export-visszatérítések e rendelet mellékletének megfelelően kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 329., 1995.12.30., 18. o. A legutóbb az 411/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 62., 2002.3.5., 27. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 55. o. A legutóbb az 2993/95/EK rendelettel (HL L 312., 1995.12.23., 25. o.) módosított rendelet.

3

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. február 24-i rendeletéhez, a gabonafélék, illetve rizs felhasználásával készült feldolgozott termékek exportjára alkalmazható visszatérítések rögzítéséről

| Termékkód | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1102 20 10 9200 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1102 20 10 9400 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 20 90 9200 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1102 90 10 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 10 9900 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1102 90 30 9100 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 40 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 13 10 9100 (1) | C10 | EUR/t | 72,00 |
| 1103 13 10 9300 (1) | C10 | EUR/t | 56,00 |
| 1103 13 10 9500 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 13 90 9100 (1) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1103 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 19 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 60 9000 | C12 | EUR/t | 0,00 |
| 1103 20 20 9000 | C11 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 69 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 12 90 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 19 50 9110 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1104 19 50 9130 | C10 | EUR/t | 52,00 |
| 1104 29 01 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 03 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 05 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 20 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 22 30 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 23 10 9100 | C10 | EUR/t | 60,00 |
| 1104 23 10 9300 | C10 | EUR/t | 46,00 |
| 1104 29 11 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 51 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 29 55 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 10 9000 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1104 30 90 9000 | C10 | EUR/t | 10,00 |
| 1107 10 11 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1107 10 91 9000 | C13 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 11 00 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 12 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 12 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9200 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 13 00 9300 | C10 | EUR/t | 64,00 |
| 1108 19 10 9200 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1108 19 10 9300 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1109 00 00 9100 | C10 | EUR/t | 0,00 |
| 1702 30 51 9000 (2) | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 59 9000 (2) | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 30 91 9000 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 30 99 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 40 90 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 50 9100 | C10 | EUR/t | 62,70 |
| 1702 90 50 9900 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| 1702 90 75 9000 | C10 | EUR/t | 65,70 |
| 1702 90 79 9000 | C10 | EUR/t | 45,60 |
| 2106 90 55 9000 | C10 | EUR/t | 48,00 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).
  A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).
  A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:







  C10 | : | Valamennyi viszonylat. |
| C11 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével. |
| C12 | : | Valamennyi viszonylat, Románia kivételével. |
| C13 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével. |

Termékkód

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1102 20 10 9200 (1)

C10

EUR/t

56,00

1102 20 10 9400 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 20 90 9200 (1)

C10

EUR/t

48,00

1102 90 10 9100

C11

EUR/t

0,00

1102 90 10 9900

C11

EUR/t

0,00

1102 90 30 9100

C11

EUR/t

0,00

1103 19 40 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 13 10 9100 (1)

C10

EUR/t

72,00

1103 13 10 9300 (1)

C10

EUR/t

56,00

1103 13 10 9500 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 13 90 9100 (1)

C10

EUR/t

48,00

1103 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1103 19 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1103 20 60 9000

C12

EUR/t

0,00

1103 20 20 9000

C11

EUR/t

0,00

1104 19 69 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 12 90 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 19 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 19 50 9110

C10

EUR/t

64,00

1104 19 50 9130

C10

EUR/t

52,00

1104 29 01 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 03 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 29 05 9300

C10

EUR/t

0,00

1104 22 20 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 22 30 9100

C10

EUR/t

0,00

1104 23 10 9100

C10

EUR/t

60,00

1104 23 10 9300

C10

EUR/t

46,00

1104 29 11 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 51 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 29 55 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 10 9000

C10

EUR/t

0,00

1104 30 90 9000

C10

EUR/t

10,00

1107 10 11 9000

C13

EUR/t

0,00

1107 10 91 9000

C13

EUR/t

0,00

1108 11 00 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 11 00 9300

C10

EUR/t

0,00

1108 12 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 12 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9200

C10

EUR/t

64,00

1108 13 00 9300

C10

EUR/t

64,00

1108 19 10 9200

C10

EUR/t

0,00

1108 19 10 9300

C10

EUR/t

0,00

1109 00 00 9100

C10

EUR/t

0,00

1702 30 51 9000 (2)

C10

EUR/t

62,70

1702 30 59 9000 (2)

C10

EUR/t

48,00

1702 30 91 9000

C10

EUR/t

62,70

1702 30 99 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 40 90 9000

C10

EUR/t

48,00

1702 90 50 9100

C10

EUR/t

62,70

1702 90 50 9900

C10

EUR/t

48,00

1702 90 75 9000

C10

EUR/t

65,70

1702 90 79 9000

C10

EUR/t

45,60

2106 90 55 9000

C10

EUR/t

48,00

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:

C10

:

Valamennyi viszonylat.

C11

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével.

C12

:

Valamennyi viszonylat, Románia kivételével.

C13

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével.

---

(1)  Semmiféle visszatérítés nem jár az olyan termékekre, amelyeket a keményítő előkocsonyásítását eredményező hőkezelésben részesítettek.

(2)  A visszatérítések megadására a módosított 2730/75/EGK tanácsi rendeletnek megfelelően kerül sor (HL L 281., 1975.11.1., 20. o.).

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

A viszonylatok numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet határozza meg (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.).

A többi viszonylat a következőképpen került meghatározásra:

| C10 | : | Valamennyi viszonylat. |
| --- | --- | --- |
| C11 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével. |
| C12 | : | Valamennyi viszonylat, Románia kivételével. |
| C13 | : | Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével. |

C10

:

Valamennyi viszonylat.

C11

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária kivételével.

C12

:

Valamennyi viszonylat, Románia kivételével.

C13

:

Valamennyi viszonylat, Bulgária és Románia kivételével.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/23

---

A BIZOTTSÁG 312/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a gabonaalapú keveréktakarmányok export-visszatérítéseinek rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai és e termékeknek a Közösségen belüli jegyzései vagy árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci árai és e termékeknek a Közösségen belüli jegyzései vagy árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | Az 1784/2003/EK rendeletnek a gabonaalapú keveréktakarmányokra vonatkozó import- és exportszabályozásra való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról, valamint az import- és exportengedélyek rendszerének a gabona- és rizságazatban való alkalmazása sajátos szabályairól szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról szóló, 1995. június 29-i 1517/95/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke meghatározta azokat a sajátos kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámítása során. |
| --- | --- |

(2)

Az 1784/2003/EK rendeletnek a gabonaalapú keveréktakarmányokra vonatkozó import- és exportszabályozásra való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról, valamint az import- és exportengedélyek rendszerének a gabona- és rizságazatban való alkalmazása sajátos szabályairól szóló 1162/95/EK rendelet módosításáról szóló, 1995. június 29-i 1517/95/EK bizottsági rendelet (2) 2. cikke meghatározta azokat a sajátos kritériumokat, amelyeket figyelembe kell venni az ezekre a termékekre járó visszatérítés kiszámítása során.

| (3) | E számítás során figyelembe kell venni a gabonatermék-tartalmat is. Az egyszerűsítés érdekében a visszatérítés a „gabonakészítmények” két kategóriájára fizetendő, nevezetesen egyfelől a kukoricára, amely a legáltalánosabban használt gabonaféle az exportált keveréktakarmányok előállítása során, valamint a kukoricaalapú termékekre, másfelől az „egyéb gabonafélékre”, amely utóbbi kategóriába tartozik a kukorica, illetve kukoricaalapú termékek kivételével valamennyi egyéb, visszatérítésben részesíthető gabonakészítmény. Visszatérítés a keveréktakarmányban lévő gabonatermék mennyiségére jár. |
| --- | --- |

(3)

E számítás során figyelembe kell venni a gabonatermék-tartalmat is. Az egyszerűsítés érdekében a visszatérítés a „gabonakészítmények” két kategóriájára fizetendő, nevezetesen egyfelől a kukoricára, amely a legáltalánosabban használt gabonaféle az exportált keveréktakarmányok előállítása során, valamint a kukoricaalapú termékekre, másfelől az „egyéb gabonafélékre”, amely utóbbi kategóriába tartozik a kukorica, illetve kukoricaalapú termékek kivételével valamennyi egyéb, visszatérítésben részesíthető gabonakészítmény. Visszatérítés a keveréktakarmányban lévő gabonatermék mennyiségére jár.

| (4) | Ezen túlmenően a visszatérítés összegének megállapításakor figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a világpiaci értékesítési lehetőségeit és feltételeit, a közösségi piacon jelentkező zavarok elkerülésének szükségességét és az export gazdasági vonatkozásait is. |
| --- | --- |

(4)

Ezen túlmenően a visszatérítés összegének megállapításakor figyelembe kell venni ezeknek a termékeknek a világpiaci értékesítési lehetőségeit és feltételeit, a közösségi piacon jelentkező zavarok elkerülésének szükségességét és az export gazdasági vonatkozásait is.

| (5) | A gabonapiac jelenlegi helyzete és különösen az ellátás biztosításának kilátásai miatt az export-visszatérítéseket be kell szüntetni. |
| --- | --- |

(5)

A gabonapiac jelenlegi helyzete és különösen az ellátás biztosításának kilátásai miatt az export-visszatérítéseket be kell szüntetni.

| (6) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(6)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet szerinti és az 1517/95/EK rendelet hatálya alá tartozó keveréktakarmányok exportjára alkalmazandó visszatérítések a jelen rendelet melléklete szerint kerülnek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 51. o.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. február 24-i rendeletéhez, a gabonaalapú keveréktakarmányok exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

Az export-visszatérítésben részesülő termékek kódja:

| | 2309 10 11 9000, |
| --- | --- |

2309 10 11 9000,

| | 2309 10 13 9000, |
| --- | --- |

2309 10 13 9000,

| | 2309 10 31 9000, |
| --- | --- |

2309 10 31 9000,

| | 2309 10 33 9000, |
| --- | --- |

2309 10 33 9000,

| | 2309 10 51 9000, |
| --- | --- |

2309 10 51 9000,

| | 2309 10 53 9000, |
| --- | --- |

2309 10 53 9000,

| | 2309 90 31 9000, |
| --- | --- |

2309 90 31 9000,

| | 2309 90 33 9000, |
| --- | --- |

2309 90 33 9000,

| | 2309 90 41 9000, |
| --- | --- |

2309 90 41 9000,

| | 2309 90 43 9000, |
| --- | --- |

2309 90 43 9000,

| | 2309 90 51 9000, |
| --- | --- |

2309 90 51 9000,

| | 2309 90 53 9000. |
| --- | --- |

2309 90 53 9000.

| Gabonakészítmények | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| Kukorica és kukoricaalapú termékek:
  KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 kódok | C10 | EUR/t | 0,00 |
| Gabonakészítmények, a kukorica és a kukoricaalapú termékek kivételével | C10 | EUR/t | 0,00 |
| MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).







  C10 | : | Valamennyi viszonylat. |

Gabonakészítmények

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

Kukorica és kukoricaalapú termékek:

KN 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 kódok

C10

EUR/t

0,00

Gabonakészítmények, a kukorica és a kukoricaalapú termékek kivételével

C10

EUR/t

0,00

MEGJ.: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.).

C10

:

Valamennyi viszonylat.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/25

---

A BIZOTTSÁG 313/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a gabonaágazatban alkalmazandó termelési visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak. |
| --- | --- |

(1)

Az 1766/92/EGK, illetőleg az 1418/79/EGK tanácsi rendeletnek a gabona-, illetőleg rizságazatban alkalmazott termelési visszatérítésekre való alkalmazása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1993. június 30-i 1722/93/EGK bizottsági rendelet (2) meghatározta a termelési visszatérítések engedélyezésének feltételeit. A kiszámítás alapját ugyanezen rendelet 3. cikke határozta meg. Az így kiszámított visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni, és módosítható, ha a kukorica és/vagy a búza árai jelentősen megváltoznak.

| (2) | A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal. |
| --- | --- |

(2)

A pontos fizetendő összeg megállapítása érdekében az e rendelet által rögzítendő termelési visszatérítéseket súlyozni szükséges az 1722/93/EGK rendelet II. mellékletében meghatározott együtthatókkal.

| (3) | A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(3)

A Gabonapiaci Irányítóbizottság az elnöke által kitűzött határidőn belül nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1722/93/EGK rendelet 3. cikke (2) bekezdésében meghatározott termelési visszatérítés:

| a) | 0,00 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva; |
| --- | --- |

a)

0,00 EUR/t a kukoricában, a búzában, az árpában és a zabban lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva;

| b) | 8,75 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva. |
| --- | --- |

b)

8,75 EUR/t a burgonyában lévő keményítő tonnájára vonatkoztatva.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 159., 1993.7.1., 112. o. A legutóbb az 1548/2004/EK rendelettel (HL L 280., 2004.8.31., 11. o.) módosított rendelet.

2

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/26

---

A BIZOTTSÁG 314/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a rizs és a törmelékrizs kivitele után járó visszatérítések rögzítéséről és a kiviteli engedélyek kibocsátásának felfüggesztéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (3) bekezdésére, valamint 19. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világpiacon érvényes árai vagy árfolyamjegyzései és a közösségi piaci árai közötti különbséget export-visszatérítés útján fedezni lehet. |
| --- | --- |

(1)

Az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének értelmében a rendelet 1. cikkében felsorolt termékek világpiacon érvényes árai vagy árfolyamjegyzései és a közösségi piaci árai közötti különbséget export-visszatérítés útján fedezni lehet.

| (2) | Az 1785/2003/EK rendelet 14. cikke értelmében a visszatérítéseket egyfelől a rizs és a törmelékrizs közösségi piacon érvényes árai és kínálata, másfelől a világpiaci árai tekintetében fennálló aktuális helyzet és a várható fejlemények figyelembevételével kell megállapítani. Ugyanezen cikk értelmében fontos biztosítani továbbá a rizs piacának egyensúlyát, valamint az árak és a kereskedelem természetes fejlődését, illetve figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösségen belüli piaci zavarok elkerülésének szükségességét, valamint a Szerződés 300. cikke alapján kötött megállapodásokból származó korlátokat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1785/2003/EK rendelet 14. cikke értelmében a visszatérítéseket egyfelől a rizs és a törmelékrizs közösségi piacon érvényes árai és kínálata, másfelől a világpiaci árai tekintetében fennálló aktuális helyzet és a várható fejlemények figyelembevételével kell megállapítani. Ugyanezen cikk értelmében fontos biztosítani továbbá a rizs piacának egyensúlyát, valamint az árak és a kereskedelem természetes fejlődését, illetve figyelembe kell venni a tervezett export gazdasági vonatkozásait és a Közösségen belüli piaci zavarok elkerülésének szükségességét, valamint a Szerződés 300. cikke alapján kötött megállapodásokból származó korlátokat.

| (3) | Az 1361/76/EGK bizottsági rendelet (2) rögzítette azt, hogy maximálisan mekkora törmelékrizs-mennyiséget tartalmazhat az a rizs, amely után export-visszatérítés jár, valamint meghatározta a visszatérítés csökkentésének százalékos arányát arra az esetre, amennyiben az exportált rizsben található törmelékrizs aránya meghaladja ezt a maximális mennyiséget. |
| --- | --- |

(3)

Az 1361/76/EGK bizottsági rendelet (2) rögzítette azt, hogy maximálisan mekkora törmelékrizs-mennyiséget tartalmazhat az a rizs, amely után export-visszatérítés jár, valamint meghatározta a visszatérítés csökkentésének százalékos arányát arra az esetre, amennyiben az exportált rizsben található törmelékrizs aránya meghaladja ezt a maximális mennyiséget.

| (4) | A rövid szemű, félgömbölyű és hosszú szemű A rizs export-visszatérítésére vonatkozó pàlyàztra beérkezett ajànlatok nem kerültek elfogadásra. Következésképpen jelenleg nem indokotlt általános jog szerinti visszatérítést megállapítani a rizs tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A rövid szemű, félgömbölyű és hosszú szemű A rizs export-visszatérítésére vonatkozó pàlyàztra beérkezett ajànlatok nem kerültek elfogadásra. Következésképpen jelenleg nem indokotlt általános jog szerinti visszatérítést megállapítani a rizs tekintetében.

| (5) | Az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (5) bekezdése meghatározta azokat a különleges szempontokat, amelyeket a rizs és a törmelékrizs után járó export-visszatérítések megállapításakor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(5)

Az 1785/2003/EK rendelet 14. cikkének (5) bekezdése meghatározta azokat a különleges szempontokat, amelyeket a rizs és a törmelékrizs után járó export-visszatérítések megállapításakor figyelembe kell venni.

| (6) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges követelményei miatt szükségessé válhat az egyes termékek után járó visszatérítések differenciálása a rendeltetési országtól függően. |
| --- | --- |

(6)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok különleges követelményei miatt szükségessé válhat az egyes termékek után járó visszatérítések differenciálása a rendeltetési országtól függően.

| (7) | Az egyes piacokon a csomagolt hosszú szemű rizs iránt fennálló keresletre tekintettel a szóban forgó termékre egy különleges visszatérítés megállapítása szükséges. |
| --- | --- |

(7)

Az egyes piacokon a csomagolt hosszú szemű rizs iránt fennálló keresletre tekintettel a szóban forgó termékre egy különleges visszatérítés megállapítása szükséges.

| (8) | A visszatérítést legalább havonta egyszer kell megállapítani. A visszatérítés összege időközben is módosítható. |
| --- | --- |

(8)

A visszatérítést legalább havonta egyszer kell megállapítani. A visszatérítés összege időközben is módosítható.

| (9) | E szabályok alkalmazása a rizspiac jelenlegi helyzetére és különösen a rizs és a törmelékrizs közösségi és világpiaci árára, a visszatérítéseknek az e rendelet mellékletében szereplő összegekben való megállapítását eredményezte. |
| --- | --- |

(9)

E szabályok alkalmazása a rizspiac jelenlegi helyzetére és különösen a rizs és a törmelékrizs közösségi és világpiaci árára, a visszatérítéseknek az e rendelet mellékletében szereplő összegekben való megállapítását eredményezte.

| (10) | A Közösségnek a Kereskedelmi Világszervezettel szembeni kötelezettségvállalásából következő mennyiségi korlátozások kezelése keretében a visszatérítéssel járó kivitelre szóló engedélyek kibocsátását fel kell függeszteni. |
| --- | --- |

(10)

A Közösségnek a Kereskedelmi Világszervezettel szembeni kötelezettségvállalásából következő mennyiségi korlátozások kezelése keretében a visszatérítéssel járó kivitelre szóló engedélyek kibocsátását fel kell függeszteni.

| (11) | Az e rendeletben előirt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előirt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1785/2003/EK rendelet 1. cikkében szereplő, természetes állapotban exportált termékek – az (1) bekezdés c) pontjában említett termékek kivételével – után járó visszatérítések a mellékletben szereplő összegekben kerültek megállapításra.

2. cikk

A visszatérítést előzetesen rögzítő kiviteli engedélyek kibocsátása felfüggesztésre kerül.

3. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o.

1

(2)  HL L 154., 1976.6.15., 11. o.

2

---

MELLÉKLET

A rizs és a törmelékrizs kivitele után járó visszatérítések rögzítéséről és a kiviteli engedélyek kibocsátásának felfüggesztéséről szóló 2005. február 24-én bizottsági rendelethez

| Termékkód | Rendeltetési hely | Mértékegység | A visszatérítés összege (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1006 20 11 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 13 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 15 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 17 9000 | — | | — |
| 1006 20 92 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 94 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 96 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 20 98 9000 | — | | — |
| 1006 30 21 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 23 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 25 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 27 9000 | — | | — |
| 1006 30 42 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 44 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 46 9000 | R01 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 48 9000 | — | | — |
| 1006 30 61 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 és 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 61 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 és 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 63 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 és 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 65 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9100 | 021 és 023 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 67 9900 | 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 és 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 92 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 és 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 94 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9100 | R01 | EUR/t | 0 |
| R02 | EUR/t | 0 |
| R03 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 021 és 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 96 9900 | R01 | EUR/t | 0 |
| A97 | EUR/t | 0 |
| 066 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9100 | 021 és 023 | EUR/t | 0 |
| 1006 30 98 9900 | — | | — |
| 1006 40 00 9000 | — | | — |
| NB.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.
  A rendeltetési helyek numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.
  A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:






  R01 | Svájc, Liechtenstein, Livigno és Campione d’Italia községek. |
| R02 | Marokkó, Algéria, Tunézia, Egyiptom, Izrael, Libanon, Líbia, Szíria, volt Spanyol Szahara, Jordánia, Irak, Irán, Jemen, Kuvait, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Bahrein, Katar, Szaúd-Arábia, Eritrea, Ciszjordánia/Gázai övezet, Norvégia, Feröer-szigetek, Izland, Oroszország, Fehéroroszország, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Albánia, Bulgária, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Moldávia, Ukrajna, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán. |
| R03 | Kolumbia, Ecuador, Peru, Bolívia, Chile, Argentína, Uruguay, Paraguay, Brazília, Venezuela, Kanada, Mexikó, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermuda, Dél-afrikai Köztársaság, Ausztrália, Új-Zéland, Hongkong SAR, Szingapúr, A40, kivéve: Holland Antillák, Aruba, Turks és Caicos szigetek, A11, kivéve: Suriname, Guyana és Madagaszkár. |

Termékkód

Rendeltetési hely

Mértékegység

A visszatérítés összege (1)

1006 20 11 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 13 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 15 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 17 9000

—

—

1006 20 92 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 94 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 96 9000

R01

EUR/t

0

1006 20 98 9000

—

—

1006 30 21 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 23 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 25 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 27 9000

—

—

1006 30 42 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 44 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 46 9000

R01

EUR/t

0

1006 30 48 9000

—

—

1006 30 61 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 és 023

EUR/t

0

1006 30 61 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 63 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 és 023

EUR/t

0

1006 30 63 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 65 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 és 023

EUR/t

0

1006 30 65 9900

R01

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

1006 30 67 9100

021 és 023

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 67 9900

066

EUR/t

0

1006 30 92 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 és 023

EUR/t

0

1006 30 92 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 94 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 és 023

EUR/t

0

1006 30 94 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 96 9100

R01

EUR/t

0

R02

EUR/t

0

R03

EUR/t

0

066

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

021 és 023

EUR/t

0

1006 30 96 9900

R01

EUR/t

0

A97

EUR/t

0

066

EUR/t

0

1006 30 98 9100

021 és 023

EUR/t

0

1006 30 98 9900

—

—

1006 40 00 9000

—

—

NB.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A rendeltetési helyek numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

R01

Svájc, Liechtenstein, Livigno és Campione d’Italia községek.

R02

Marokkó, Algéria, Tunézia, Egyiptom, Izrael, Libanon, Líbia, Szíria, volt Spanyol Szahara, Jordánia, Irak, Irán, Jemen, Kuvait, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Bahrein, Katar, Szaúd-Arábia, Eritrea, Ciszjordánia/Gázai övezet, Norvégia, Feröer-szigetek, Izland, Oroszország, Fehéroroszország, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Albánia, Bulgária, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Moldávia, Ukrajna, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán.

R03

Kolumbia, Ecuador, Peru, Bolívia, Chile, Argentína, Uruguay, Paraguay, Brazília, Venezuela, Kanada, Mexikó, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermuda, Dél-afrikai Köztársaság, Ausztrália, Új-Zéland, Hongkong SAR, Szingapúr, A40, kivéve: Holland Antillák, Aruba, Turks és Caicos szigetek, A11, kivéve: Suriname, Guyana és Madagaszkár.

---

(1)  Az 1342/2003/EK bizottsági rendelet (HL L 189., 2003.7.29., 12. o.) 8. cikkének (3) bekezdésében meghatározott eljárás az e rendelet keretében a következő mennyiségekre igényelt engedélyekre vonatkozik, rendeltetési hely szerint:

| R01: | 0 t; |
| --- | --- |
| valamennyi R02 és R03 rendeltetési hely: | 0 t; |
| 021 és 023 rendeltetési helyek: | 0 t; |
| 066 rendeltetési hely: | 0 t; |
| A97 rendeltetési hely: | 0 t. |

R01:

0 t;

valamennyi R02 és R03 rendeltetési hely:

0 t;

021 és 023 rendeltetési helyek:

0 t;

066 rendeltetési hely:

0 t;

A97 rendeltetési hely:

0 t.

NB.: A termékkódok és az „A” sorozatú rendeltetésihely-kódok a módosított 3846/87/EGK bizottsági rendeletben (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) kerültek meghatározásra.

A rendeltetési helyek numerikus kódjait a 2081/2003/EK rendelet (HL L 313., 2003.11.28., 11. o.) határozza meg.

A többi rendeltetési hely meghatározása a következő:

| R01 | Svájc, Liechtenstein, Livigno és Campione d’Italia községek. |
| --- | --- |
| R02 | Marokkó, Algéria, Tunézia, Egyiptom, Izrael, Libanon, Líbia, Szíria, volt Spanyol Szahara, Jordánia, Irak, Irán, Jemen, Kuvait, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Bahrein, Katar, Szaúd-Arábia, Eritrea, Ciszjordánia/Gázai övezet, Norvégia, Feröer-szigetek, Izland, Oroszország, Fehéroroszország, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Albánia, Bulgária, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Moldávia, Ukrajna, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán. |
| R03 | Kolumbia, Ecuador, Peru, Bolívia, Chile, Argentína, Uruguay, Paraguay, Brazília, Venezuela, Kanada, Mexikó, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermuda, Dél-afrikai Köztársaság, Ausztrália, Új-Zéland, Hongkong SAR, Szingapúr, A40, kivéve: Holland Antillák, Aruba, Turks és Caicos szigetek, A11, kivéve: Suriname, Guyana és Madagaszkár. |

R01

Svájc, Liechtenstein, Livigno és Campione d’Italia községek.

R02

Marokkó, Algéria, Tunézia, Egyiptom, Izrael, Libanon, Líbia, Szíria, volt Spanyol Szahara, Jordánia, Irak, Irán, Jemen, Kuvait, Egyesült Arab Emírségek, Omán, Bahrein, Katar, Szaúd-Arábia, Eritrea, Ciszjordánia/Gázai övezet, Norvégia, Feröer-szigetek, Izland, Oroszország, Fehéroroszország, Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Albánia, Bulgária, Grúzia, Örményország, Azerbajdzsán, Moldávia, Ukrajna, Kazahsztán, Türkmenisztán, Üzbegisztán, Tádzsikisztán, Kirgizisztán.

R03

Kolumbia, Ecuador, Peru, Bolívia, Chile, Argentína, Uruguay, Paraguay, Brazília, Venezuela, Kanada, Mexikó, Guatemala, Honduras, El Salvador, Nicaragua, Costa Rica, Panama, Kuba, Bermuda, Dél-afrikai Köztársaság, Ausztrália, Új-Zéland, Hongkong SAR, Szingapúr, A40, kivéve: Holland Antillák, Aruba, Turks és Caicos szigetek, A11, kivéve: Suriname, Guyana és Madagaszkár.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/29

---

A BIZOTTSÁG 315/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető. |
| --- | --- |

(1)

Az 1784/2003/EK rendelet 13. cikkének rendelkezései szerint az ugyanezen rendelet 1. cikkében szereplő termékeknek a világpiaci jegyzései és árai, valamint ugyanezen termékeknek a Közösségen belüli árai közötti különbség export-visszatérítéssel fedezhető.

| (2) | A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának. |
| --- | --- |

(2)

A visszatérítéseket azoknak az összetevőknek a figyelembevételével kell rögzíteni, amelyeket az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet (2) egyes szabályait megállapító 1. cikke említ, az 1766/92/EGK tanácsi rendeletnek az export-visszatérítések megadása, valamint a gabonaágazatban zavar esetén foganatosítandó intézkedések tekintetében való alkalmazásának.

| (3) | A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre. |
| --- | --- |

(3)

A liszteket, a búzából vagy rozsból készült darát és durva őrleményt illetően az ezekre a termékekre alkalmazandó visszatérítést a szóban forgó termékek előállításához szükséges gabonamennyiség figyelembevételével kell kiszámítani. Ezek a mennyiségek az 1501/95/EK rendeletben kerültek rögzítésre.

| (4) | A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint. |
| --- | --- |

(4)

A világpiaci helyzet vagy egyes piacok sajátos követelményei szükségessé tehetik a visszatérítés differenciálását egyes termékek tekintetében, rendeltetési helyük szerint.

| (5) | A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható. |
| --- | --- |

(5)

A visszatérítést havonta egyszer kell rögzíteni. A visszatérítés időszakon belül módosítható.

| (6) | Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(6)

Ezeknek a szabályoknak a gabonafélék piacának mindenkori helyzetére és különösen e termékek Közösségen belüli és világpiaci jegyzéseire, illetve áraira való alkalmazása a mellékletben ismertetett összegek szerinti visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1784/2003/EK rendelet 1. cikkének a), b) és c) pontjában említett, változatlan állapotú termékek – a maláta kivételével – export-visszatérítései a mellékletben ismertetett összegekben kerültek rögzítésre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

2

---

MELLÉKLET

a Bizottság 2005. február 24-i, a gabonafélék, a lisztek és a búzából vagy rozsból készült dara és durva őrlemény exportjára alkalmazandó visszatérítések rögzítéséről szóló rendeletéhez

| A termékek kódja | Viszonylat | Mértékegység | A visszatérítések összege |
| --- | --- | --- | --- |
| 1001 10 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1001 10 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1001 90 91 9000 | — | EUR/t | — |
| 1001 90 99 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1002 00 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1003 00 10 9000 | — | EUR/t | — |
| 1003 00 90 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1004 00 00 9200 | — | EUR/t | — |
| 1004 00 00 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1005 10 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1005 90 00 9000 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1007 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1008 20 00 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 11 9000 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 15 9100 | C01 | EUR/t | 10,96 |
| 1101 00 15 9130 | C01 | EUR/t | 10,24 |
| 1101 00 15 9150 | C01 | EUR/t | 9,44 |
| 1101 00 15 9170 | C01 | EUR/t | 8,72 |
| 1101 00 15 9180 | C01 | EUR/t | 8,16 |
| 1101 00 15 9190 | — | EUR/t | — |
| 1101 00 90 9000 | — | EUR/t | — |
| 1102 10 00 9500 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9700 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1102 10 00 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 10 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9400 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 10 9900 | — | EUR/t | — |
| 1103 11 90 9200 | A00 | EUR/t | 0 |
| 1103 11 90 9800 | — | EUR/t | — |
| Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.







  C01 | : | Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével. |

A termékek kódja

Viszonylat

Mértékegység

A visszatérítések összege

1001 10 00 9200

—

EUR/t

—

1001 10 00 9400

A00

EUR/t

0

1001 90 91 9000

—

EUR/t

—

1001 90 99 9000

A00

EUR/t

0

1002 00 00 9000

A00

EUR/t

0

1003 00 10 9000

—

EUR/t

—

1003 00 90 9000

A00

EUR/t

0

1004 00 00 9200

—

EUR/t

—

1004 00 00 9400

A00

EUR/t

0

1005 10 90 9000

—

EUR/t

—

1005 90 00 9000

A00

EUR/t

0

1007 00 90 9000

—

EUR/t

—

1008 20 00 9000

—

EUR/t

—

1101 00 11 9000

—

EUR/t

—

1101 00 15 9100

C01

EUR/t

10,96

1101 00 15 9130

C01

EUR/t

10,24

1101 00 15 9150

C01

EUR/t

9,44

1101 00 15 9170

C01

EUR/t

8,72

1101 00 15 9180

C01

EUR/t

8,16

1101 00 15 9190

—

EUR/t

—

1101 00 90 9000

—

EUR/t

—

1102 10 00 9500

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9700

A00

EUR/t

0

1102 10 00 9900

—

EUR/t

—

1103 11 10 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9400

A00

EUR/t

0

1103 11 10 9900

—

EUR/t

—

1103 11 90 9200

A00

EUR/t

0

1103 11 90 9800

—

EUR/t

—

Megj: A termékkódokat, valamint az „A” sorozatú viszonylatok kódjait a Bizottság módosított 3846/87/EGK bizottsági rendelete (HL L 366., 1987.12.24., 1. o.) határozza meg.

C01

:

Minden harmadik ország Albánia, Bulgária, Románia, Horvátország, Bosznia-Hercegovina, Szerbia és Montenegró, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Liechenstein és Svájc kivételével.

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/31 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/31

---

A BIZOTTSÁG 316/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

az árpa exportjára az 1757/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1757/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1757/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg árpa exportjára szóló export-visszatérítésekre egyes harmadik országokba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest. |
| --- | --- |

(2)

A gabonák export-visszatérítésének odaítéléséről és a gabonapiacon kialakuló zavarok esetén hozandó intézkedésekről szóló 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó bizonyos részletes szabályok megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikke alapján a Bizottság úgy dönt, hogy – a meghirdetett pályázatok alapján – nem hirdet ki nyertest.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1757/2004/EK rendeletben közzétett, az árpa export-visszatérítésére vonatkozó pályázati felhívásra válaszul beérkezett, 2005. február 18. és 24. kőzőtt értesített pályázatokkal kapcsolatban semmilyen intézkedést nem kell tenni.

2. cikk

E rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 313., 2004.10.12., 10. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.7., 50. o.) rendelet.

3

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/32

---

A BIZOTTSÁG 317/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a zab exportjára az 1565/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazása egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikkére,

tekintettel a gabonafélékkel kapcsolatos, Finnországban és Svédországban a 2004/2005-ös gazdasági évre foganatosítandó különleges intervenciós intézkedésről szóló, 2004. szeptember 3-i 1565/2004/EK bizottsági rendeletre (3),

mivel:

| (1) | Az 1565/2004/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia, és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1565/2004/EK rendelet pályázatot hirdetett meg a Finnországban és Svédországban termelt és a Finnországból és Svédországból – Bulgária, Norvégia, Románia, és Svájc kivételével – valamennyi harmadik országba exportálandó zabra szóló export-visszatérítésekre.

| (2) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(2)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében meghatározott szempontokat, maximális export-visszatérítés rögzítése nem indokolt.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A zab export-visszatérítésére vonatkozóan az 1565/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. február 18. és február 24. között benyújtott ajánlatok nem kerülnek elbírálásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb az 1431/2003/EK rendelettel (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 285., 2004.9.4., 3. o.

3

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/33 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/33

---

A BIZOTTSÁG 318/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

az 115/2005/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében közönséges búza az árpa exportjára adható maximális visszatérítés rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 115/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

Az 115/2005/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg közönséges búza exportjáról szóló export-visszatérítésekre valamennyi harmadik országba irányuló kivitel tekintetében.

| (2) | Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK (3) tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról benyújtott ajánlatok alapján dönthet úgy, hogy meghatározza az export-visszatérítés maximális mértékét, az 1501/95/EK rendelet 1. cikkében említett kritériumok figyelembevételével. Ebben az esetben a pályázat alapján azzal az ajánlattevővel, illetve azokkal az ajánlattevőkkel kerül sor szerződéskötésre, aki(k)nek az ajánlata a maximális visszatérítéssel azonos vagy annál alacsonyabb mértékű.

| (3) | A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett szabályok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzete szerinti maximális export-visszatérítés rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2005. február 18. és 24. között meghirdetett pályázatok esetében, az 115/2005/EK rendeletben közzétett pályázati felhívásnak megfelelően, az közönséges búza maximális export-visszatérítése 8,00 EUR/t.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 24., 2005.1.27., 3. o.

2

(3)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel módosított (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) rendelet.

3

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/34

---

A BIZOTTSÁG 319/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a cirok importjára a 2275/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében benyújtott ajánlatokról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikk (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2275/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a cirok harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 2275/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a cirok harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikkével összhangban, a benyújtott ajánlatok alapján a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy a pályázati eljárást eredménytelennek nyilvánítja. |
| --- | --- |

(2)

Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikkével összhangban, a benyújtott ajánlatok alapján a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy a pályázati eljárást eredménytelennek nyilvánítja.

| (3) | Figyelembe véve mindenekelőtt az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében meghatározott szempontokat, maximális vámkedvezmény rögzítése nem indokolt. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve mindenekelőtt az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében meghatározott szempontokat, maximális vámkedvezmény rögzítése nem indokolt.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A cirok behozatali vámkedvezménye tekintetében a 2275/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. február 18. és február 24. között benyújtott ajánlatok nem kerülnek elbírálásra.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 396., 2004.12.31., 32. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/35 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/35

---

A BIZOTTSÁG 320/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a kukoricára a 2277/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikk (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2277/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 2277/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Spanyolországba történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke szerint a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy rögzíti a behozatali vámra adható maximális kedvezményt. Az említett vámkedvezmény rögzítésekor különösen az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében foglalt kritériumokat kell figyelembe venni. A pályázat alapján szerződés kötendő valamennyi olyan ajánlattevővel, akinek az ajánlata a maximális vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű. |
| --- | --- |

(2)

Az 1839/95/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke szerint a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy rögzíti a behozatali vámra adható maximális kedvezményt. Az említett vámkedvezmény rögzítésekor különösen az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében foglalt kritériumokat kell figyelembe venni. A pályázat alapján szerződés kötendő valamennyi olyan ajánlattevővel, akinek az ajánlata a maximális vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzetére az 1. cikkben ismertetett összeg szerinti maximális behozatali vámkedvezmény rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzetére az 1. cikkben ismertetett összeg szerinti maximális behozatali vámkedvezmény rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2277/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. február 18. és 24. között benyújtott ajánlatok tekintetében a kukoricára adható maximális behozatali vámkedvezmény 30,99 EUR/t-ban került rögzítésre, 139 000 t-ban maximált globális mennyiségre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 396., 2004.12.31., 35. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosított rendelet.

3

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/36 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/36

---

A BIZOTTSÁG 321/2005/EK RENDELETE

(2005. február 24.)

a kukoricára a 2276/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében adható maximális behozatali vámkedvezmény rögzítéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gabonafélék piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1784/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2276/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Portugáliába történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre. |
| --- | --- |

(1)

A 2276/2004/EK bizottsági rendelet (2) pályázatot hirdetett meg a kukorica harmadik országokból Portugáliába történő importálásakor igénybe vehető maximális behozatali vámkedvezményre.

| (2) | A bizottsági rendelet (3) 7. cikke szerint a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy rögzíti a behozatali vámra adható maximális kedvezményt. Az említett vámkedvezmény rögzítésekor különösen az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében foglalt kritériumokat kell figyelembe venni. A pályázat alapján szerződés kötendő valamennyi olyan ajánlattevővel, akinek az ajánlata a maximális vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű. |
| --- | --- |

(2)

A bizottsági rendelet (3) 7. cikke szerint a Bizottság az 1784/2003/EK rendelet 25. cikkében szabályozott eljárás szerint dönthet úgy, hogy rögzíti a behozatali vámra adható maximális kedvezményt. Az említett vámkedvezmény rögzítésekor különösen az 1839/95/EK rendelet 6. és 7. cikkében foglalt kritériumokat kell figyelembe venni. A pályázat alapján szerződés kötendő valamennyi olyan ajánlattevővel, akinek az ajánlata a maximális vámkedvezménnyel azonos, vagy annál alacsonyabb összegű.

| (3) | A fent említett kritériumok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzetére az 1. cikkben ismertetett összeg szerinti maximális behozatali vámkedvezmény rögzítését eredményezi. |
| --- | --- |

(3)

A fent említett kritériumok alkalmazása a szóban forgó gabonaféle piacainak jelenlegi helyzetére az 1. cikkben ismertetett összeg szerinti maximális behozatali vámkedvezmény rögzítését eredményezi.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Gabonapiaci Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2276/2004/EK rendelettel meghirdetett pályázati eljárás keretében 2005. február 18. és 24. február között benyújtott ajánlatok tekintetében a kukoricára adható maximális behozatali vámkedvezmény 31,69 EUR/t-ban került rögzítésre, 43 700 t-ban maximált globális mennyiségre.

2. cikk

Ez a rendelet 2005. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 78. o.

1

(2)  HL L 396., 2004.12.31., 34. o.

2

(3)  HL L 177., 1995.7.28., 4. o. A legutóbb a 777/2004/EK rendelettel (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) módosíttot rendelet.

3

---

II Jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

Tanács

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/37 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/37

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. február 17.)

a Régiók Bizottsága két német teljes jogú tagjának és két német póttagjának kinevezéséről

(2005/157/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,

tekintettel a német kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2002. január 22-én 2002/60/EK határozatot (1) fogadott el a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezéséről. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2002. január 22-én 2002/60/EK határozatot (1) fogadott el a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezéséről.

| (2) | Barbara RICHSTEIN és Manfred LENZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két teljes jogú tagjának helye betöltetlen maradt és erről a Tanácsot 2005. január 12-én tájékoztatták, Wolfgang KLEIN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2004. december 7-én tájékoztatták, valamint Hans-Georg KLUGE lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2004. december 21-én tájékoztatták, |
| --- | --- |

(2)

Barbara RICHSTEIN és Manfred LENZ hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága két teljes jogú tagjának helye betöltetlen maradt és erről a Tanácsot 2005. január 12-én tájékoztatták, Wolfgang KLEIN hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2004. december 7-én tájékoztatták, valamint Hans-Georg KLUGE lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2004. december 21-én tájékoztatták,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Tanács a Régiók Bizottsága tagjainak a következő személyeket nevezi ki:

| a) | teljes jogú tagként: | Gerd HARMS
  Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und
  Europaangelegenheiten, Staatssekretär in der Staatskanzlei
  Barbara RICHSTEIN helyére |
| --- | --- | --- |

a)

teljes jogú tagként:

Gerd HARMS

Bevollmächtigter des Landes Brandenburg für Bundes- und

Europaangelegenheiten, Staatssekretär in der Staatskanzlei

Barbara RICHSTEIN helyére

| | Barbara RICHSTEIN
  Abgeordnete des Landtages Brandenburg
  Manfred LENZ helyére; |
| --- | --- |

Barbara RICHSTEIN

Abgeordnete des Landtages Brandenburg

Manfred LENZ helyére;

| b) | póttagként: | Markus KARP
  Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur
  Hans-Georg KLUGE helyére |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

Markus KARP

Staatssekretär im Ministerium für Wissenschaft, Forschung und Kultur

Hans-Georg KLUGE helyére

| | Steffen REICHE
  Mitglied des Landtages
  Wolfgang KLEIN helyére |
| --- | --- |

Steffen REICHE

Mitglied des Landtages

Wolfgang KLEIN helyére

a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2006. január 25-ig.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.-C. JUNCKER

---

(1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.

1

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/39

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. február 17.)

a Régiók Bizottsága egy spanyol póttagjának kinevezéséről

(2005/158/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,

tekintettel a spanyol kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | a Tanács 2002. január 22-én elfogadta a 2002/60/EK határozatot (1) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezéséről, |
| --- | --- |

(1)

a Tanács 2002. január 22-én elfogadta a 2002/60/EK határozatot (1) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak kinevezéséről,

| (2) | Pere ESTEVE i ABAD lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2005. január 19-én tájékoztatták, |
| --- | --- |

(2)

Pere ESTEVE i ABAD lemondását követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2005. január 19-én tájékoztatták,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Tanács Pere ESTEVE i ABAD helyére Anna TERRÓN i CUSÍ-t (Secretaria General del Patronat Catalá Pro Europa – Delegada del Gobierno de la Generalidad de Cataluña en Bruselas) nevezi ki a Régiók Bizottságának póttagjává a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2006. január 25-ig.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.-C. JUNCKER

---

(1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.

1

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/40

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2005. február 17.)

a Régiók Bizottsága hat belga teljes jogú tagjának és nyolc belga póttagjának kinevezéséről

(2005/159/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 263. cikkére,

tekintettel a belga kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a 2002/60/EK határozatot (1) a Régiók Bizottsága teljes jogú tagjainak és póttagjainak kinevezéséről. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2002. január 22-én elfogadta a 2002/60/EK határozatot (1) a Régiók Bizottsága teljes jogú tagjainak és póttagjainak kinevezéséről.

| (2) | Frans RAMON teljes jogú tag és Jos BEX póttag lemondását követően a Régiók Bizottsága egy teljes jogú tagjának és egy póttagjának helye betöltetlen maradt és erről a Tanácsot 2004. szeptember 8-án, illetve 2005. február 3-án tájékoztatták, valamint Paul GREMBERGEN (BE), Bart SOMERS (BE), Stefaan PLATTEAU (BE), Xavier DESGAIN (BE), Hervé HASQUIN (BE) teljes jogú tagok és Jacques TIMMERMANS (BE), André DENYS, Josée VERCAMMEN, Serge KUBLA, Rudy DEMOTTE, Jean-Marc NOLLET és Bernd GENTGES póttagok hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága öt teljes jogú tagjának és hét póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2005. január 24-én tájékoztatták, |
| --- | --- |

(2)

Frans RAMON teljes jogú tag és Jos BEX póttag lemondását követően a Régiók Bizottsága egy teljes jogú tagjának és egy póttagjának helye betöltetlen maradt és erről a Tanácsot 2004. szeptember 8-án, illetve 2005. február 3-án tájékoztatták, valamint Paul GREMBERGEN (BE), Bart SOMERS (BE), Stefaan PLATTEAU (BE), Xavier DESGAIN (BE), Hervé HASQUIN (BE) teljes jogú tagok és Jacques TIMMERMANS (BE), André DENYS, Josée VERCAMMEN, Serge KUBLA, Rudy DEMOTTE, Jean-Marc NOLLET és Bernd GENTGES póttagok hivatali idejének lejártát követően a Régiók Bizottsága öt teljes jogú tagjának és hét póttagjának helye betöltetlen maradt, és erről a Tanácsot 2005. január 24-én tájékoztatták,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Tanács a Régiók Bizottsága tagjainak a következő személyeket nevezi ki:

| a) | teljes jogú tagként: | Yves LETERME
  Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid
  Frans RAMON helyére |
| --- | --- | --- |

a)

teljes jogú tagként:

Yves LETERME

Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Institutionele Hervormingen, Landbouw, Zeevisserij en Plattelandsbeleid

Frans RAMON helyére

| | Bart SOMERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  (új flamand képviselői megbízatása alapján) |
| --- | --- |

Bart SOMERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

(új flamand képviselői megbízatása alapján)

| | Fientje MOERMAN
  Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel
  Stefaan PLATTEAU helyére |
| --- | --- |

Fientje MOERMAN

Vice-Minister-President van de Vlaamse Regering en Vlaams Minister van Economie, Ondernemen, Wetenschap, Innovatie en Buitenlandse Handel

Stefaan PLATTEAU helyére

| | Geert BOURGEOIS
  Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, MEDIA en Tourisme
  Paul VAN GREMBERGEN helyére |
| --- | --- |

Geert BOURGEOIS

Vlaams Minister van Bestuurzaken, Buitenlands Beleid, MEDIA en Tourisme

Paul VAN GREMBERGEN helyére

| | Michel LEBRUN
  Député wallon
  Xavier DESGAIN helyére |
| --- | --- |

Michel LEBRUN

Député wallon

Xavier DESGAIN helyére

| | Jean-François ISTASSE
  Président du Parlement de la Communauté française
  Hervé HASQUIN helyére; |
| --- | --- |

Jean-François ISTASSE

Président du Parlement de la Communauté française

Hervé HASQUIN helyére;

| b) | póttagként: | Johan SAUWENS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  André DENYS helyére |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

Johan SAUWENS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

André DENYS helyére

| | Bart CARON
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  Jacques TIMMERMANS helyére |
| --- | --- |

Bart CARON

Vlaams Volksvertegenwoordiger

Jacques TIMMERMANS helyére

| | Stefaan PLATTEAU
  Burgemeester
  Josée VERCAMMEN helyére |
| --- | --- |

Stefaan PLATTEAU

Burgemeester

Josée VERCAMMEN helyére

| | Marie-Dominique SIMONET
  Ministre de la recherche, des technologies nouvelles et des relations extérieures du gouvernement wallon
  Serge KUBLA helyére |
| --- | --- |

Marie-Dominique SIMONET

Ministre de la recherche, des technologies nouvelles et des relations extérieures du gouvernement wallon

Serge KUBLA helyére

| | Maurice BAYENET
  Député au Parlement de la Communauté française
  Jean-Marc NOLLET helyére |
| --- | --- |

Maurice BAYENET

Député au Parlement de la Communauté française

Jean-Marc NOLLET helyére

| | Béa DIALLO
  Député au Parlement de la Communauté française
  Rudy DEMOTTE helyére |
| --- | --- |

Béa DIALLO

Député au Parlement de la Communauté française

Rudy DEMOTTE helyére

| | Claude DESAMA
  Bourgmestre de Verviers
  Bernd GENTGES helyére |
| --- | --- |

Claude DESAMA

Bourgmestre de Verviers

Bernd GENTGES helyére

| | Jan ROEGIERS
  Vlaams Volksvertegenwoordiger
  Jos BEX helyére |
| --- | --- |

Jan ROEGIERS

Vlaams Volksvertegenwoordiger

Jos BEX helyére

a hivatali idő fennmaradó részére, azaz 2006. január 25-ig.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 17-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.-C. JUNCKER

---

(1)  HL L 24., 2002.1.26., 38. o.

1

---

Bizottság

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/42 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/42

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2004. október 27.)

levélváltás az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) és az Európai Közösségek Bizottsága között a katasztrófa segélyezés keretében való együttműködésről (együttes intervenció esetén a katasztrófa által érintett országban)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/160/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 302. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Egyesült Nemzetek Humanitárius ügyekért felelős Koordinációs Hivatalával (UNOCHA) a polgári védelem és a humanitárius ügyek területén kialakított együttműködés az Egyesült Nemzetekkel való szorosabb kapcsolatra és együttműködésre törekvő következetes politika kifejeződése, amint azt a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Hatékony együttműködés kiépítése az ENSZ-szel a fejlesztés és a humanitárius ügyek területén” című 2001. május 2-i bizottsági közlemény (1), valamint a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek: a multilateralizmus választása” című 2003. szeptember 10-i bizottsági közlemény (2) is hangsúlyozza. |
| --- | --- |

(1)

Az Egyesült Nemzetek Humanitárius ügyekért felelős Koordinációs Hivatalával (UNOCHA) a polgári védelem és a humanitárius ügyek területén kialakított együttműködés az Egyesült Nemzetekkel való szorosabb kapcsolatra és együttműködésre törekvő következetes politika kifejeződése, amint azt a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Hatékony együttműködés kiépítése az ENSZ-szel a fejlesztés és a humanitárius ügyek területén” című 2001. május 2-i bizottsági közlemény (1), valamint a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett „Az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek: a multilateralizmus választása” című 2003. szeptember 10-i bizottsági közlemény (2) is hangsúlyozza.

| (2) | A korábbi tapasztalatok nagy hangsúlyt fektettek a további együttműködés és koordináció alapelveinek megalapozására az UNOCHA (beleértve a veszélyhelyzeti válaszadási reagálási rendszerét és koordinációs eszközeit) és az Európai Bizottság (a 2001. október 23-i 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat (3) alapján kialakított közösségi polgári védelmi mechanizmus és az ECHO – Közösségi Humanitárius Segélyek Hivatala (4) – keretében folyó tevékenységek) között, amikor a támogatást mindkettő egyidejűleg biztosítja vagy elősegíti a természeti vagy ember okozta katasztrófa által érintett országban, megkísérelve a hatékony együttműködést, valamint a rendelkezésre álló erőforrások maximalizálását és a párhuzamos erőfeszítések elkerülését. |
| --- | --- |

(2)

A korábbi tapasztalatok nagy hangsúlyt fektettek a további együttműködés és koordináció alapelveinek megalapozására az UNOCHA (beleértve a veszélyhelyzeti válaszadási reagálási rendszerét és koordinációs eszközeit) és az Európai Bizottság (a 2001. október 23-i 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat (3) alapján kialakított közösségi polgári védelmi mechanizmus és az ECHO – Közösségi Humanitárius Segélyek Hivatala (4) – keretében folyó tevékenységek) között, amikor a támogatást mindkettő egyidejűleg biztosítja vagy elősegíti a természeti vagy ember okozta katasztrófa által érintett országban, megkísérelve a hatékony együttműködést, valamint a rendelkezésre álló erőforrások maximalizálását és a párhuzamos erőfeszítések elkerülését.

| (3) | A Bizottság és az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) megállapodott a katasztrófa segélyezés keretében való együttműködésükkel kapcsolatos levélváltásuk szövegéről (arra az esetre, ha a katasztrófa sújtotta országban egyidejű fellépésre kerül sor) és amelyet jóváhagyásra terjesztenek be, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság és az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) megállapodott a katasztrófa segélyezés keretében való együttműködésükkel kapcsolatos levélváltásuk szövegéről (arra az esetre, ha a katasztrófa sújtotta országban egyidejű fellépésre kerül sor) és amelyet jóváhagyásra terjesztenek be,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

(1)   Az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) és az Európai Közösségek Bizottsága között a katasztrófa segélyezés keretében való együttműködéssel (arra az esetre, ha a katasztrófa sújtotta országban egyidejű fellépésre kerül sor) kapcsolatos levélváltást, amelyet a melléklet tartalmaz, elfogadja.

(2)   A Bizottság környezetvédelemért, illetve a fejlesztésért és humanitárius segélyezésért felelős tagja, vagy az általuk erre a célra kinevezett személyek felhatalmazást kapnak arra, hogy a levélváltást az Európai Közösségek Bizottsága nevében aláírják.

Kelt Brüsszelben, 2004. október 27-én.

a Bizottság részéről

Margot WALLSTRÖM

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2001) 231., 2001.5.2.

1

(2)  COM(2003) 526., 2003.9.10.

2

(3)  HL L 297., 2001.11.15., 7. o.

3

(4)  Az 1257/96/EK tanácsi rendelet (HL L 163., 1996.7.2., 1. o.). A legutóbb az 1882/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 284., 2003.10.31., 1. o.) módosított rendelet.

4

---

MELLÉKLET

Levélváltás az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) és az Európai Közösségek Bizottsága között a katasztrófa segélyezés keretében való együttműködésről (együttes intervenció esetén a katasztrófa által érintett országban)

Tisztelt Uram!

Az Európai Bizottság (Környezetvédelmi Főigazgatóság és a Közösségi Humanitárius Segélyek Hivatala, ECHO) üdvözli a létező együttműködést az Egyesült Nemzetek Humanitárius Ügyekért felelős Koordinációs Hivatala (UNOCHA) és az Európai Bizottság között a humanitárius támogatás és a katasztrófák következményeinek elhárítása területén.

Az Egyesült Nemzeteknek központi szerepe van a nemzetközi humanitárius támogatás nyújtása során az irányítás biztosításában és a nemzetközi közösség erőfeszítéseinek koordinálásában a Közgyűlés által ráruházott általános meghatalmazásának megfelelően (A Közgyűlés 46/182 határozatának és ennek mellékletei, valamint a Közgyűlés ebben a levélben említett korábbi határozatainak megfelelően).

A Közösség polgári védelmi mechanizmusa a megerősített együttműködés előmozdítására irányuló közösségi szándékot tükrözi vissza az Európai Közösség és tagállamai között a polgári védelmi támogatások területén a katasztrófahelyzetekre való reagálásban.

A legutóbbi, az ENSZ-szel való együttműködés megerősítésének fontosságát és az ENSZ-ben az EU hangjának megerősítését előtérbe állító „Az Európai Unió és az Egyesült Nemzetek: a multilaterizmus választása” (COM(2003) 526 végleges) című bizottsági közleményben, a „Hatékony együttműködés kiépítése az ENSZ-szel a fejlesztés és a humanitárius ügyek területén” (COM(2001) 231 végleges) című bizottsági közlemény, valamint a gyermekekről és a fegyveres konfliktusokról szóló, 2003. decemberében elfogadott EU iránymutatások igazolják a Bizottság által általában az ENSZ-szel való szoros együttműködésnek tulajdonított fontosságot, különösen a természeti- és az ember által okozott katasztrófák területén. Ezenfelül az ENSZ Főtitkára az Európai Bizottság elnökének címzett 2002. január 8-i szakpolitikai dokumentumában (1) javasolja, hogy a két fél működjön együtt az ENSZ a humanitárius támogatási intézkedésekre irányuló következetes irányítási keretet biztosító szerepének támogatásában.

Az UNOCHA több éve szoros kapcsolatokat ápol az ECHO-val (2), többek között a „Stratégia tervezési párbeszéd” útján. A Közösség polgári védelmi mechanizmusának 2001. októberi (3) megalapítása további együttműködésre szólít fel az UNOCHA-val a polgári védelem területén. A két rendszer számára fontos, hogy a Fribourgi Folyamat (4) szellemében következetes és egymást kiegészítő módon működjenek a katasztrófák és veszélyhelyzetek által érintett államok és lakosságuk támogatásában.

Ezen levélváltás a további együttműködés és koordináció alapelveinek megalapozását célozza egyrészről az UNOCHA (beleértve a válaszadási veszélyhelyzeti reagálási rendszerét és koordinációs eszközeit), másrészről az Európai Bizottság (a közösségi polgári védelmi mechanizmus és az ECHO keretében) között, amikor a támogatást mindkettő egyidejűleg biztosítja vagy elősegíti a természeti vagy ember okozta katasztrófa által érintett országban, megkísérelve a hatékony együttműködést, valamint a rendelkezésre álló erőforrások maximalizálását és a párhuzamos erőfeszítések elkerülését. Az UNOCHA és az Európai Bizottság azon a véleményen van, hogy az összehangolt megközelítés szolgálja leginkább a katasztrófák áldozatainak az érdekét. Ezért elismerik a következőket:

| 1. | Katasztrófák és veszélyhelyzetek idején minden állam alapvető kötelezettsége a védelem és a támogatás biztosítása állampolgárai számára. Amikor azonban a segítségre irányuló szükséglet meghaladja a katasztrófa által sújtott ország kapacitását, a nemzetközi közösségnek felkészültnek és a segítségnyújtásra képesnek kell lennie. |
| --- | --- |

1.

Katasztrófák és veszélyhelyzetek idején minden állam alapvető kötelezettsége a védelem és a támogatás biztosítása állampolgárai számára. Amikor azonban a segítségre irányuló szükséglet meghaladja a katasztrófa által sújtott ország kapacitását, a nemzetközi közösségnek felkészültnek és a segítségnyújtásra képesnek kell lennie.

| 2. | A katasztrófákra való reagálásra rendelkezésre álló nemzeti és nemzetközi erőforrások korlátozottak, így fontos, hogy az UNOCHA és az Európai Bizottság teljes mértékben együttműködnek használatuk optimalizálásában. |
| --- | --- |

2.

A katasztrófákra való reagálásra rendelkezésre álló nemzeti és nemzetközi erőforrások korlátozottak, így fontos, hogy az UNOCHA és az Európai Bizottság teljes mértékben együttműködnek használatuk optimalizálásában.

| 3. | További gyakorlati lépéseket kell tenni az UNOCHA és az Európai Bizottság közötti pozitív együttműködés lendületére építve. Ennek megfelelően a jövőben mindkét fél rendszeresen információt cserél, folyamatos párbeszédet tart fenn szakpolitikai és működési szinten, és amennyire lehetséges annak biztosítására törekszik, hogy a képzési és gyakorlati tevékenységeikben, valamint a katasztrófa következményeinek elhárítására irányuló támogatás tervezésében és nyújtásában egymást kiegészítsék. |
| --- | --- |

3.

További gyakorlati lépéseket kell tenni az UNOCHA és az Európai Bizottság közötti pozitív együttműködés lendületére építve. Ennek megfelelően a jövőben mindkét fél rendszeresen információt cserél, folyamatos párbeszédet tart fenn szakpolitikai és működési szinten, és amennyire lehetséges annak biztosítására törekszik, hogy a képzési és gyakorlati tevékenységeikben, valamint a katasztrófa következményeinek elhárítására irányuló támogatás tervezésében és nyújtásában egymást kiegészítsék.

Ebből a célból az UNOCHA és az Európai Közösségek megállapodnak e levélváltáshoz mellékelt Közös Működési Szabályokban (SOPs), és a hatékony koordináció érdekében fogják végrehajtani ezeket. A Közös Működési Szabályokat lehetséges továbbfejleszteni és/vagy a gyakorlat fényében technikai szinten átalakítani, ahol ez szükséges.

Ezen levélváltás nincs hatással a 2001/792/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdése által az Európai Unió Tanácsának soros elnökségét ellátó tagállam szerepére.

Továbbá nincs hatással azokra - például az UNOCHA és az ECHO közötti – az együttműködési és koordinációs megállapodásokra, amelyek szélesebb területekre terjednek ki, mint a mellékelt Közös Működési Szabályokban (2. melléklet) lefektetett területek.

Javasolni szeretnénk, hogy e levelet a Közös Működési Szabályzattal együtt, valamint az erre adott válaszlevelét tekintsük mindkét fél részéről jóváhagyottnak a fent említett intézkedésekre vonatkozóan.

Margot Wallström

Poul Nielson

---

(1)  A felsejlő együttműködés: Az Egyesült Nemzetek és az Európai Unió a humanitárius ügyek és a fejlesztés területén, New York, 2001 decembere.

1

(2)  Az ECHP törvényes felhatalmazása az 1996. június 20-i, a humanitárius támogatásról szóló 1257/96/EK tanácsi rendeletből származik.

2

(3)  A polgári védelmi támogatások területén (HL L 297, 2001.11.15., 5. o.) a megerősített együttműködés elősegítése érdekében közösségi mechanizmust alapító 2001. október 23-i 2001/792/EK, Euratom tanácsi határozat.

3

(4)  Közlemény és a fribourgi fórum cselekvési kerete, Svájc, 2000. június 15–16.

4

1. melléklet: A Közös Működési Szabályok polgári védelmi szempontjai

UNOCHA – Közösségi Polgári Védelmi Mechanizmus

A katasztrófákra történő reagálás összehangolására vonatkozó Közös Szabályok

I.   Készenléti szakasz (azaz a katasztrófák közötti időszakok)

Az UNOCHA és az Európai Bizottság:

| — | a közösen kidolgozott és jóváhagyott módszertannal és terminológiával összhangban, a nemzetközileg – elsősorban az ENSZ keretében (1). – elfogadott elvek alapján tevékenykedik. Ennek különösen a helyszíni koordinálást biztosító szervezetek szempontjából van jelentősége. |
| --- | --- |

—

a közösen kidolgozott és jóváhagyott módszertannal és terminológiával összhangban, a nemzetközileg – elsősorban az ENSZ keretében (1). – elfogadott elvek alapján tevékenykedik. Ennek különösen a helyszíni koordinálást biztosító szervezetek szempontjából van jelentősége.

| — | biztosítja a rendszeres információcserét. Ennek ki kell terjednie a riasztási értesítésekre, a szakpolitikai és működési kérdésekre, valamint a rendszeres ülésekre és munkaértekezletekre. |
| --- | --- |

—

biztosítja a rendszeres információcserét. Ennek ki kell terjednie a riasztási értesítésekre, a szakpolitikai és működési kérdésekre, valamint a rendszeres ülésekre és munkaértekezletekre.

| — | biztosítja a kölcsönös részvételt a felek által szervezett képzésekben, gyakorlatokban és a tapasztalatokat összegző munkaértekezleteken, illetve az ezekhez való hozzájárulást és szükség esetén a közös gyakorlatok megszervezését. |
| --- | --- |

—

biztosítja a kölcsönös részvételt a felek által szervezett képzésekben, gyakorlatokban és a tapasztalatokat összegző munkaértekezleteken, illetve az ezekhez való hozzájárulást és szükség esetén a közös gyakorlatok megszervezését.

| — | megállapodik az értékelő/koordinációs csoportokra és szakértőkre vonatkozó általános feladat-meghatározásról. |
| --- | --- |

—

megállapodik az értékelő/koordinációs csoportokra és szakértőkre vonatkozó általános feladat-meghatározásról.

II.   Reagálási szakasz – a parancsnokságok szintjén:

Az UNOCHA és az Európai Bizottság:

| — | figyelmeztetik egymást a bekövetkezett katasztrófákról és tájékoztatást adnak a tervezett intézkedésekről. Amikor a Mechanizmust az EU-n kívül bekövetkező katasztrófák hozzák működésbe és ahol az ENSZ és az EK reagálórendszere egyaránt működésbe léphet, az Európai Bizottság és az UNOCHA a rendelkezésre álló források legteljesebb kihasználása, valamint a fent említett elveken és kereteken alapuló összehangolt megközelítés biztosítása érdekében a lehető legkorábbi szakaszban cserélik ki véleményüket a helyzet előzetes értékeléséről, a mentési igényekről és a tervezett reagálásról. |
| --- | --- |

—

figyelmeztetik egymást a bekövetkezett katasztrófákról és tájékoztatást adnak a tervezett intézkedésekről. Amikor a Mechanizmust az EU-n kívül bekövetkező katasztrófák hozzák működésbe és ahol az ENSZ és az EK reagálórendszere egyaránt működésbe léphet, az Európai Bizottság és az UNOCHA a rendelkezésre álló források legteljesebb kihasználása, valamint a fent említett elveken és kereteken alapuló összehangolt megközelítés biztosítása érdekében a lehető legkorábbi szakaszban cserélik ki véleményüket a helyzet előzetes értékeléséről, a mentési igényekről és a tervezett reagálásról.

| — | A reagálási szakaszban biztosítja és fenntartja az információcserét az alábbi kérdésekről:






  — | Helyzetelemző jelentések és frissített helyzetértékelések |
| --- | --- | --- |

—

A reagálási szakaszban biztosítja és fenntartja az információcserét az alábbi kérdésekről:

—

Helyzetelemző jelentések és frissített helyzetértékelések

| — | A legégetőbb igények és forrásigények meghatározása |
| --- | --- |

—

A legégetőbb igények és forrásigények meghatározása

| — | A források tervszerű és ütemezett felhasználása |
| --- | --- |

—

A források tervszerű és ütemezett felhasználása

| — | A források mobilizálása (beleértve a támogatási modulokat is) az egymást átfedő vagy párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében |
| --- | --- |

—

A források mobilizálása (beleértve a támogatási modulokat is) az egymást átfedő vagy párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében

| — | A koordinátorokra és a rendelkezésre álló eszközökre vonatkozó adatok |
| --- | --- |

—

A koordinátorokra és a rendelkezésre álló eszközökre vonatkozó adatok

| — | Az értékelő/koordinációs csoportokra és szakértőkre vonatkozó feladat-meghatározás frissítése |
| --- | --- |

—

Az értékelő/koordinációs csoportokra és szakértőkre vonatkozó feladat-meghatározás frissítése

| — | A médiára vonatkozó tájékoztatási politika. |
| --- | --- |

—

A médiára vonatkozó tájékoztatási politika.

III.   Reagálási szakasz – a helyszínen:

Az UNOCHA és az Európai Bizottság megállapodnak abban, hogy:

| — | valamennyi nemzetközi felajánlót arra kell ösztönözni, hogy az On Site Operations Coordination Centre (OSOCC) koordinálják a nemzeti/helyi veszélyhelyzet-kezelő hatóságokat támogató tevékenységeiket. |
| --- | --- |

—

valamennyi nemzetközi felajánlót arra kell ösztönözni, hogy az On Site Operations Coordination Centre (OSOCC) koordinálják a nemzeti/helyi veszélyhelyzet-kezelő hatóságokat támogató tevékenységeiket.

| — | az UNOCHA és az Európai Bizottság koordinátorai az INSARAG-irányelvekben kidolgozott meglévő módszertannal összhangban segítsék a nemzeti/helyi veszélyhelyzet-kezelő hatóságokat a nemzetközi felajánlók koordinálásában. |
| --- | --- |

—

az UNOCHA és az Európai Bizottság koordinátorai az INSARAG-irányelvekben kidolgozott meglévő módszertannal összhangban segítsék a nemzeti/helyi veszélyhelyzet-kezelő hatóságokat a nemzetközi felajánlók koordinálásában.

---

(1)  Mint „A Nemzetközi kutatási és mentési tanácsadó csoport (INSARAG) iránymutatásai” („International Search and Rescue Advisory Group (INSARAG) Guidelines”) és „A katonai és polgári védelmi eszközök használata a katasztrófák következményeinek felszámolásában” („OSLO Guidelines on The Use of Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief”), 1994., stb.

2. melléklet: A Közös Működési Szabályok polgári humanitárius szempontjai

UN/OCHA – Humanitárius Segélyek Hivatala ECHO

A katasztrófákra történő reagálásra összehangolására vonatkozó Közös Szabályok

1.   Készenléti/rutin szakasz (azaz a katasztrófák közötti időszakok)

Az UNOCHA és az Európai Bizottság:

| — | folytatja a megkezdett stratégiai párbeszédet a vészhelyzetekre való felkészülésről, hogy a szoros együttműködés kialakításával minden tekintetben javítsa a vészhelyzetekkel kapcsolatos reagálóképességet. Ebbe a működési és pénzügyi szempontok is beletartoznak. |
| --- | --- |

—

folytatja a megkezdett stratégiai párbeszédet a vészhelyzetekre való felkészülésről, hogy a szoros együttműködés kialakításával minden tekintetben javítsa a vészhelyzetekkel kapcsolatos reagálóképességet. Ebbe a működési és pénzügyi szempontok is beletartoznak.

| — | biztosítja a két fél személyzetének kölcsönös bevonását az ECHO és az OCHA által szervezett képzési programokba. |
| --- | --- |

—

biztosítja a két fél személyzetének kölcsönös bevonását az ECHO és az OCHA által szervezett képzési programokba.

| — | minden alkamas esetben tapasztalatokat összegző megbeszéléseket szervez, amelyek lehetőleg az együttműködési keretek jobbításához vezetnek (Közös Működési Szabályok). |
| --- | --- |

—

minden alkamas esetben tapasztalatokat összegző megbeszéléseket szervez, amelyek lehetőleg az együttműködési keretek jobbításához vezetnek (Közös Működési Szabályok).

| — | biztosítja a rendszeres információcserét a szükségletek felmérését és a segítség összehangolását szolgáló szabványosított módszerekről, koherenciájuk és konvergenciájuk javítása érdekében. |
| --- | --- |

—

biztosítja a rendszeres információcserét a szükségletek felmérését és a segítség összehangolását szolgáló szabványosított módszerekről, koherenciájuk és konvergenciájuk javítása érdekében.

| — | elvégzi a vonatkozó vészhelyzeti ügyeleti rendszerek rendszeres közös áttekintését és frissítését (szervezet, kapcsolati pontok, elérési adatok) a kapcsolati lehetõségek és a kompatibilitás minden időbeni biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

—

elvégzi a vonatkozó vészhelyzeti ügyeleti rendszerek rendszeres közös áttekintését és frissítését (szervezet, kapcsolati pontok, elérési adatok) a kapcsolati lehetõségek és a kompatibilitás minden időbeni biztosítása érdekében.

| — | kicseréli a vészhelyzetekre vonatkozó háttér- és vitaanyagokat, leltárelemzéseket. |
| --- | --- |

—

kicseréli a vészhelyzetekre vonatkozó háttér- és vitaanyagokat, leltárelemzéseket.

2.   Reagálási/Vészhelyzeti szakasz

2.1.   Parancsnoksági szint

Az UNOCHA és az Európai Bizottság:

| — | biztosítja az információcserét az értékelő-csoportoknak a vészhelyzetek helyszínére történő kiküldését illetően (az ECHO felvétele a UNDAC e-mailes riasztási listájára (M1-M3 üzenetek); rögzített értesítési/kapcsolattartási pontok a parancsnokságok szintjén – mint az ECHO vészhelyzeti e-mail postaládája – illetve a területek szintjén is). |
| --- | --- |

—

biztosítja az információcserét az értékelő-csoportoknak a vészhelyzetek helyszínére történő kiküldését illetően (az ECHO felvétele a UNDAC e-mailes riasztási listájára (M1-M3 üzenetek); rögzített értesítési/kapcsolattartási pontok a parancsnokságok szintjén – mint az ECHO vészhelyzeti e-mail postaládája – illetve a területek szintjén is).

| — | biztosítja a területen az ECHO és az UNDAC közötti kapcsolatot. |
| --- | --- |

—

biztosítja a területen az ECHO és az UNDAC közötti kapcsolatot.

| — | biztosítja a kialakult vészhelyzetekkel kapcsolatos jelentések és az eligazítások kicserélését (beleértve az ECHO hozzáférését az OSOCC-hoz). |
| --- | --- |

—

biztosítja a kialakult vészhelyzetekkel kapcsolatos jelentések és az eligazítások kicserélését (beleértve az ECHO hozzáférését az OSOCC-hoz).

2.2.   Területi szint

Az UNOCHA és az Európai Bizottság:

| — | elősegíti az ECHO csoportjainak részvételét az OCHA/UNDAC által létrehozott koordinációs mechanizmusban. |
| --- | --- |

—

elősegíti az ECHO csoportjainak részvételét az OCHA/UNDAC által létrehozott koordinációs mechanizmusban.

| — | területi szinten biztosítja az információcserét a megállapításokról és a folyamatban lévő vagy tervezett akciókról. |
| --- | --- |

—

területi szinten biztosítja az információcserét a megállapításokról és a folyamatban lévő vagy tervezett akciókról.

| — | biztosítja, hogy amennyiben lehetséges és szükséges, a csoportok megosszák az elemzéseket és a jelentéstervezeteijket és közös ajánlásokat tegyenek az illetékes parancsnokság számára. |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy amennyiben lehetséges és szükséges, a csoportok megosszák az elemzéseket és a jelentéstervezeteijket és közös ajánlásokat tegyenek az illetékes parancsnokság számára.

| — | biztosítja, hogy amennyiben lehetséges, az ECHO és az UNDAC közös értékeléseket készítsenek és elősegítsék az információk megosztását a vészhelyzetek kezelésében részvevők között (HIC-központok felállítása). |
| --- | --- |

—

biztosítja, hogy amennyiben lehetséges, az ECHO és az UNDAC közös értékeléseket készítsenek és elősegítsék az információk megosztását a vészhelyzetek kezelésében részvevők között (HIC-központok felállítása).

| — | mindent megtesznek azért, hogy megosszák a logisztikai eszközeiket, vagy biztosítják a hozzáférhetőségüket (pl. szállítás, kommunikáció). |
| --- | --- |

—

mindent megtesznek azért, hogy megosszák a logisztikai eszközeiket, vagy biztosítják a hozzáférhetőségüket (pl. szállítás, kommunikáció).

---

EGYESÜLT NEMZETEK

2004. október 28.

Tisztelt Wallström Főbiztos Asszony és Nielson Főbiztos Úr,

Tisztelettel értesítem, hogy a mai napon megérkezett 2004. október 27-i levele, amelyben intézményes párbeszéd és szorosabb együttműködés kialakítására tesz javaslatot az Európai Közösség és az Egyesült Nemzetek között a katasztrófák kezelése, a helyszíni koordináció és a humanitárius akciók terén.

Örömmel erősítem meg egy Egyesült Nemzetek egyetértését és várakozással tekintek az Önökkel és jogutódjukkal történő találkozásunk elé az Önöknek megfelelő mihamarabbi alkalommal , hogy megvitathassuk a gyors és hatékony megvalósítás kérdéseit.

Megragadom az alkalmat, hogy elégedettségemet fejezzem ki a Hivatalaink között az elmúlt tizennyolc hónap során zajlott megbeszélések eredményeivel, amelyek lehetővé tették a jelen megállapodás szövegének a Közgyűlés 46/182. határozata Mellékletében foglalt Vezérelvek szellemében való elfogadását. Elismerésemet szeretném kifejezni a munkatársaink által végzett kitűnő munkáért, valamint az időszak alatt az Európai Tanács Elnökségét betöltő három nemzetnek, a mindenre kiterjedő támogatásáért.

Őszinte tisztelettel:

Jan Egeland

humanitárius ügyekért felelős főtitkár-helyettes

segélyprogramok koordinátora

Margot Wallström főbiztos

Környezetvédelmi Főigazgatóság

Brüsszel

Poul Nielson főbiztos

Humanitárius Segélyek Hivatala

Brüsszel

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/49

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2005. február 24.)

az egyes közösségi referencialaboratóriumoknak az állategészségügy, a közegészségügy és a szermaradványok területén a 2005. évre nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról

(az értesítés a B(2005) 392. számú dokumentummal történt)

(Csak a német, francia, olasz és holland szöveg hiteles)

(2005/161/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az állat-egészségügyi kiadásokról szóló, 1990. június 26-i 90/424/EGK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 28. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 90/424/EGK határozat úgy rendelkezik, hogy a Közösség a referencialaboratóriumoknak nyújtott pénzügyi támogatás által hozzájárul az állat-egészségügyi vizsgálatok hatékonyságának javításához. A közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak megfelelően, bizonyos feltételekkel minden referencialaboratóriumként kijelölt laboratórium részesülhet ilyen támogatásban. |
| --- | --- |

(1)

A 90/424/EGK határozat úgy rendelkezik, hogy a Közösség a referencialaboratóriumoknak nyújtott pénzügyi támogatás által hozzájárul az állat-egészségügyi vizsgálatok hatékonyságának javításához. A közösségi állat-egészségügyi jogszabályoknak megfelelően, bizonyos feltételekkel minden referencialaboratóriumként kijelölt laboratórium részesülhet ilyen támogatásban.

| (2) | A 90/424/EGK határozat 28. cikke alapján a közösségi referencialaboratóriumoknak nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról szóló, 2004. január 29-i 156/2004/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy a közösségi pénzügyi támogatás abban az esetben ítélhető meg, ha az elfogadott munkaprogramokat hatékonyan végrehajtották és a kedvezményezettek a megadott határidőn belül benyújtanak minden szükséges információt. |
| --- | --- |

(2)

A 90/424/EGK határozat 28. cikke alapján a közösségi referencialaboratóriumoknak nyújtott közösségi pénzügyi támogatásról szóló, 2004. január 29-i 156/2004/EK bizottsági rendelet (2) előírja, hogy a közösségi pénzügyi támogatás abban az esetben ítélhető meg, ha az elfogadott munkaprogramokat hatékonyan végrehajtották és a kedvezményezettek a megadott határidőn belül benyújtanak minden szükséges információt.

| (3) | A Bizottság értékelte a munkaprogramokat és az azokhoz tartozó költségvetési tervezeteket, amelyeket az érintett közösségi referencialaboratóriumok nyújtottak be a 2005. évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság értékelte a munkaprogramokat és az azokhoz tartozó költségvetési tervezeteket, amelyeket az érintett közösségi referencialaboratóriumok nyújtottak be a 2005. évre vonatkozóan.

| (4) | Ennek megfelelően a kijelölt közösségi referencialaboratóriumokat közösségi pénzügyi támogatásban kell részesíteni az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelvben (3) előírt feladatok végrehajtására. |
| --- | --- |

(4)

Ennek megfelelően a kijelölt közösségi referencialaboratóriumokat közösségi pénzügyi támogatásban kell részesíteni az egyes élő állatokban és állati termékekben lévő anyagok és azok maradványainak ellenőrzésére szolgáló intézkedésekről, valamint a 85/358/EGK és 86/469/EGK irányelvek, továbbá a 89/187/EGK és 91/664/EGK határozatok hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. április 29-i 96/23/EK tanácsi irányelvben (3) előírt feladatok végrehajtására.

| (5) | További támogatás adható továbbá a közösségi referencialaboratóiumok felelősségi körébe tartozó workshopok szervezésére is. |
| --- | --- |

(5)

További támogatás adható továbbá a közösségi referencialaboratóiumok felelősségi körébe tartozó workshopok szervezésére is.

| (6) | Az eredményes pénzgazdálkodás megkívánja, hogy a közösségi támogatás odaítélésekor számításba vegyék a római közösségi referencialaboratórium működése során felmerült visszatérő nehézségeket. 2004 decemberében az említett laboratóriumban pénzügyi ellenőrzésre került sor annak további igazolására, hogy megfelelt-e a közösségi előírásokban meghatározott feladatoknak, kötelességeknek és jogosultsági feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az eredményes pénzgazdálkodás megkívánja, hogy a közösségi támogatás odaítélésekor számításba vegyék a római közösségi referencialaboratórium működése során felmerült visszatérő nehézségeket. 2004 decemberében az említett laboratóriumban pénzügyi ellenőrzésre került sor annak további igazolására, hogy megfelelt-e a közösségi előírásokban meghatározott feladatoknak, kötelességeknek és jogosultsági feltételeknek.

| (7) | A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (2) bekezdése szerint a közösségi szabályok szerint végrehajtott állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege finanszírozza. A pénzügyi ellenőrzésre vonatkozóan az 1258/1999/EK rendelet 8. és 9. cikke alkalmazandó. |
| --- | --- |

(7)

A közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendelet (4) 3. cikkének (2) bekezdése szerint a közösségi szabályok szerint végrehajtott állat- és növény-egészségügyi intézkedéseket az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap Garanciarészlege finanszírozza. A pénzügyi ellenőrzésre vonatkozóan az 1258/1999/EK rendelet 8. és 9. cikke alkalmazandó.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban állnak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A Közösség pénzügyi támogatást nyújt Németországnak a 96/23/EK irányelv V. melléklete 2. fejezetében előírt feladatoknak a Bundesamt für Verbraucherschutz und Lebensmittelsicherheit (korábban Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin (BGVV)), Berlin, Németország által történő végrehajtásához bizonyos szermaradványok kimutatására.

A 2005. január 1-től 2005. december 31-ig terjedő időszakban a pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 420 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt legmagasabb összegen túl, a Közösség pénzügyi támogatásban részesíti Németországot egy, az (1) bekezdésben említett laboratórium által tartandó workshop szervezéséhez. Ez a támogatás nem haladhatja meg a 30 000 EUR-t.

2. cikk

(1)   A Közösség pénzügyi támogatást nyújt Franciaországnak a 96/23/EK irányelv V. melléklete 2. fejezetében előírt feladatoknak a Laboratoire d’études et de recherches sur les médicaments vétérinaires et les désinfectants de L’Agence Française de Sécurité Sanitaire des aliments, (korábban Laboratoire des médicaments veterinaries (CNEVA-LMV)), Fougères, Franciaország, által történő végrehajtásához bizonyos szermaradványok kimutatására.

A 2005. január 1-től 2005. december 31-ig terjedő időszakban a pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 420 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt legmagasabb összegen túl, a Közösség pénzügyi támogatásban részesíti Franciaországot egy, az (1) bekezdésben említett laboratórium által tartandó workshop szervezéséhez. Ez a támogatás nem haladhatja meg a 30 000 EUR-t.

3. cikk

(1)   A Közösség pénzügyi támogatást nyújt Olaszországnak a 96/23/EK irányelv V. melléklete 2. fejezetében előírt feladatoknak az Istituto Superiore di Sanità, Róma, Olaszország, által történő végrehajtásához bizonyos szermaradványok kimutatására.

A 2005. január 1-től 2005. december 31-ig terjedő időszakban a pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 420 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt legmagasabb összegen túl, a Közösség pénzügyi támogatásban részesíti Olaszországot egy, az (1) bekezdésben említett laboratórium által tartandó workshop szervezéséhez. Ez a támogatás nem haladhatja meg a 30 000 EUR-t.

4. cikk

(1)   A Közösség pénzügyi támogatást nyújt Hollandiának a 96/23/EK irányelv V. melléklete 2. fejezetében előírt feladatoknak a Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne (RIVM), Bilthoven, Hollandia, által történő végrehajtásához bizonyos szermaradványok kimutatására.

A 2005. január 1-től 2005. december 31-ig terjedő időszakban a pénzügyi támogatás nem haladhatja meg a 420 000 EUR-t.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt legmagasabb összegen túl, a Közösség pénzügyi támogatásban részesíti Hollandiát egy, az (1) bekezdésben említett laboratórium által tartandó workshop szervezéséhez. Ez a támogatás nem haladhatja meg a 30 000 EUR-t.

5. cikk

E határozat címzettje a Németországi Szövetségi Köztársaság, a Francia Köztársaság, az Olasz Köztársaság, valamint a Holland Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 24-én.

a Bizottság részéről

Markos KYPRIANOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 224., 1990.8.18., 19. o. A legutóbb a 2003/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 325., 2003.12.12., 31. o.) módosított határozat.

1

(2)  HL L 27., 2004.1.30., 5. o.

2

(3)  HL L 125., 1996.5.23., 10. o. A legutóbb a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 165., 2004.4.30., 1. o.) módosított irányelv.

3

(4)  HL L 160., 1999.6.26., 103. o.

4

---

| 25.2.2005 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 52/51 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2005

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 52/51

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2005. február 15.)

a jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói, illetve felügyelő bizottsági tagjai szerepéről és az igazgatóság (felügyelő bizottság) által létrehozott bizottságokról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2005/162/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 211. cikke második francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | Egy 2003. május 21-én elfogadott közleményben a Bizottság bemutatta „A vállalati jog korszerűsítése és a vállalatirányítás erősítése az Európai Unióban – terv az előrelépéshez” című cselekvési tervét (1). A cselekvési terv fő célkitűzései: a részvényesi jogok és az alkalmazottak, a hitelezők és más, a vállalatokkal kapcsolatban álló felek védelmének erősítése, a társasági jog és a vállalatirányítási szabályok megfelelő alkalmazásával a különféle vállalatkategóriák esetében, az üzleti vállalkozások hatékonyságának és versenyképességének erősítésére, megkülönböztetett figyelemmel bizonyos sajátos, a határokon átnyúló ügyekre. |
| --- | --- |

(1)

Egy 2003. május 21-én elfogadott közleményben a Bizottság bemutatta „A vállalati jog korszerűsítése és a vállalatirányítás erősítése az Európai Unióban – terv az előrelépéshez” című cselekvési tervét (1). A cselekvési terv fő célkitűzései: a részvényesi jogok és az alkalmazottak, a hitelezők és más, a vállalatokkal kapcsolatban álló felek védelmének erősítése, a társasági jog és a vállalatirányítási szabályok megfelelő alkalmazásával a különféle vállalatkategóriák esetében, az üzleti vállalkozások hatékonyságának és versenyképességének erősítésére, megkülönböztetett figyelemmel bizonyos sajátos, a határokon átnyúló ügyekre.

| (2) | A cselekvési tervvel kapcsolatos 2004. április 21-i határozatában, az Európai Parlament üdvözölte a cselekvési tervet és erőteljes támogatásáról biztosította a bejelentett kezdeményezések többségét. Az Európai Parlament felkérte a Bizottságot arra, hogy javasoljon szabályokat az összeférhetetlenség kiküszöbölésére és megelőzésére, és különösen hangsúlyozta, hogy a jegyzett társaságoknál kell lennie egy ellenőrző bizottságnak, amelynek funkciói között szerepelnie kell annak, hogy az a külső könyvvizsgáló függetlenségére, objektivitására és hatékonyságára ügyeljen. |
| --- | --- |

(2)

A cselekvési tervvel kapcsolatos 2004. április 21-i határozatában, az Európai Parlament üdvözölte a cselekvési tervet és erőteljes támogatásáról biztosította a bejelentett kezdeményezések többségét. Az Európai Parlament felkérte a Bizottságot arra, hogy javasoljon szabályokat az összeférhetetlenség kiküszöbölésére és megelőzésére, és különösen hangsúlyozta, hogy a jegyzett társaságoknál kell lennie egy ellenőrző bizottságnak, amelynek funkciói között szerepelnie kell annak, hogy az a külső könyvvizsgáló függetlenségére, objektivitására és hatékonyságára ügyeljen.

| (3) | A nem ügyvezető igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagokat a társaságok különféle célokból toborozzák. Megkülönböztetett jelentőségű a szerepük az ügyvezető igazgatósági és a vezetőségi tagok ellenőrzésében, és az összeférhetetlenséggel kapcsolatos helyzetek kezelésében. Az utóbbi szerep megerősítése különösen fontos a bizalom helyreállítása érdekében a pénzügyi piacokon. A tagállamokat ezért fel kell hívni arra, hogy intézkedéseket hozzanak a jegyzett társaságok számára, amelyek úgy definiálhatók, mint társaságok, amelyeknek értékpapírjait a Közösségben működő szabályozott piac kereskedésébe bevezették. Ezen ajánlás végrehajtása során a tagállamoknak tekintettel kell lenniük a vállalat típusú kollektív befektetési forma sajátosságaira és meg kell akadályozniuk a különféle típusú kollektív befektetési vállalkozások egyenlőtlen elbánásban való szükségtelen részesítését. A kollektív befektetési vállalkozások tekintetében, ahogyan azt az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelv (2) meghatározza, ezen irányelv megállapítja a különleges vállalatirányítási mechanizmusokra vonatkozó rendelkezéseket. A közösségi szintű harmonizáció hatálya alá nem eső vállalat típusú egyéb kollektív befektetési formákkal szemben szükségtelenül alkalmazott egyenlőtlen elbánás elkerülése érdekében a tagállamoknak figyelemmel kell lenniük arra, hogy ezeket a nem harmonizált kollektív befektetési vállalkozásokat egyenértékű vállalatirányítási mechanizmusok vezérlik-e, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(3)

A nem ügyvezető igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagokat a társaságok különféle célokból toborozzák. Megkülönböztetett jelentőségű a szerepük az ügyvezető igazgatósági és a vezetőségi tagok ellenőrzésében, és az összeférhetetlenséggel kapcsolatos helyzetek kezelésében. Az utóbbi szerep megerősítése különösen fontos a bizalom helyreállítása érdekében a pénzügyi piacokon. A tagállamokat ezért fel kell hívni arra, hogy intézkedéseket hozzanak a jegyzett társaságok számára, amelyek úgy definiálhatók, mint társaságok, amelyeknek értékpapírjait a Közösségben működő szabályozott piac kereskedésébe bevezették. Ezen ajánlás végrehajtása során a tagállamoknak tekintettel kell lenniük a vállalat típusú kollektív befektetési forma sajátosságaira és meg kell akadályozniuk a különféle típusú kollektív befektetési vállalkozások egyenlőtlen elbánásban való szükségtelen részesítését. A kollektív befektetési vállalkozások tekintetében, ahogyan azt az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 85/611/EGK tanácsi irányelv (2) meghatározza, ezen irányelv megállapítja a különleges vállalatirányítási mechanizmusokra vonatkozó rendelkezéseket. A közösségi szintű harmonizáció hatálya alá nem eső vállalat típusú egyéb kollektív befektetési formákkal szemben szükségtelenül alkalmazott egyenlőtlen elbánás elkerülése érdekében a tagállamoknak figyelemmel kell lenniük arra, hogy ezeket a nem harmonizált kollektív befektetési vállalkozásokat egyenértékű vállalatirányítási mechanizmusok vezérlik-e, és ha igen, milyen mértékben.

| (4) | A szóban forgó számos kérdés összetettségére való tekintettel részletes, kötelező érvényű szabályok elfogadása nem feltétlenül a legkívánatosabb és leghatékonyabb mód a követett célkitűzések elérésére. Sok, a tagállamokban elfogadott vállalatirányítási kódex hajlamos arra, hogy a közzétételre támaszkodjon a megfelelőség bátorítása érdekében, a „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítésben: a társaságokat felkérik, hogy hozzák nyilvánosságra, betartják-e a kódexet és magyarázzák meg az attól való bármiféle lényeges eltéréseket. Ez a megközelítési mód lehetővé teszi a társaságok számára, hogy megmutassák az ágazat- és vállalatspecifikus követelményeket, a piac számára pedig azt, hogy értékelje a megadott magyarázatokat és indoklásokat. A nem ügyvezető igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagok szerepének erősítésére való tekintettel ezért helyénvaló valamennyi tagállamot felkérni arra, hogy tegyék meg nemzeti szinten a szükséges lépéseket a „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítés, vagy jogszabályok alapján. |
| --- | --- |

(4)

A szóban forgó számos kérdés összetettségére való tekintettel részletes, kötelező érvényű szabályok elfogadása nem feltétlenül a legkívánatosabb és leghatékonyabb mód a követett célkitűzések elérésére. Sok, a tagállamokban elfogadott vállalatirányítási kódex hajlamos arra, hogy a közzétételre támaszkodjon a megfelelőség bátorítása érdekében, a „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítésben: a társaságokat felkérik, hogy hozzák nyilvánosságra, betartják-e a kódexet és magyarázzák meg az attól való bármiféle lényeges eltéréseket. Ez a megközelítési mód lehetővé teszi a társaságok számára, hogy megmutassák az ágazat- és vállalatspecifikus követelményeket, a piac számára pedig azt, hogy értékelje a megadott magyarázatokat és indoklásokat. A nem ügyvezető igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagok szerepének erősítésére való tekintettel ezért helyénvaló valamennyi tagállamot felkérni arra, hogy tegyék meg nemzeti szinten a szükséges lépéseket a „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítés, vagy jogszabályok alapján.

| (5) | Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítést fogja használni (amikor a társaságoknak meg kell magyarázniuk az általuk követett gyakorlatot a kiválasztott, a legjobb gyakorlatra vonatkozó ajánlásokhoz viszonyítva), akkor azt szabadon megteheti a piaci résztvevők által kialakított vonatkozó ajánlások alapján. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítést fogja használni (amikor a társaságoknak meg kell magyarázniuk az általuk követett gyakorlatot a kiválasztott, a legjobb gyakorlatra vonatkozó ajánlásokhoz viszonyítva), akkor azt szabadon megteheti a piaci résztvevők által kialakított vonatkozó ajánlások alapján.

| (6) | A tagállamok által elfogadott ezen ajánlásnak megfelelő intézkedéseknek alapvetően a jegyzett társaságok vállalatirányításának javítására kell irányulnia. Mivel ez a célkitűzés releváns a tényleges, vagy potenciális befektetők védelme szempontjából valamennyi jegyzett társaságnál a Közösségben, akár be vannak jegyezve az egyik tagállamban, akár nem, ezek a rendelkezések a harmadik országokban letelepedett, de a Közösségben jegyzett társaságokra is vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamok által elfogadott ezen ajánlásnak megfelelő intézkedéseknek alapvetően a jegyzett társaságok vállalatirányításának javítására kell irányulnia. Mivel ez a célkitűzés releváns a tényleges, vagy potenciális befektetők védelme szempontjából valamennyi jegyzett társaságnál a Közösségben, akár be vannak jegyezve az egyik tagállamban, akár nem, ezek a rendelkezések a harmadik országokban letelepedett, de a Közösségben jegyzett társaságokra is vonatkozzanak.

| (7) | Azt, hogy legyenek független képviselők a vezető szervekben, akik képesek arra, hogy követelményeket támasszanak a vezetés döntéseivel kapcsolatban, széles körben a részvényesek és más érdekeltek érdekeinek védelmét szolgáló eszköznek tekintik. Azoknál a társaságoknál, ahol a tulajdonosi struktúra szétaprózott, az elsődleges gond az, hogyan tehetők a vezetők beszámoltathatóvá a gyenge részvényesekkel szemben. Azoknál a társaságoknál, ahol ellenőrző befolyással rendelkező részvényesek jellemzők, a figyelem inkább azon van, hogy miként működtethető a társaság a kisebbségi részvényesek érdekeit kellő mértékben figyelembe vevő módon. A harmadik felek megfelelő védelmének biztosítása mindkét esetben fontos. Függetlenül attól, hogy milyen a vezető szervek hivatalos struktúrája az adott vállalatnál, a vezetési funkciónak hatékony és kellően független felügyelet alatt kell állnia. Függetlenségen a lényeges összeférhetetlenség hiánya értendő; ebben az összefüggésben figyelmet kell fordítani különösen bármely abból a tényből fakadó veszélynek, hogy egy vezetőségi tagnak szoros kapcsolata van a vállalat konkurensével. |
| --- | --- |

(7)

Azt, hogy legyenek független képviselők a vezető szervekben, akik képesek arra, hogy követelményeket támasszanak a vezetés döntéseivel kapcsolatban, széles körben a részvényesek és más érdekeltek érdekeinek védelmét szolgáló eszköznek tekintik. Azoknál a társaságoknál, ahol a tulajdonosi struktúra szétaprózott, az elsődleges gond az, hogyan tehetők a vezetők beszámoltathatóvá a gyenge részvényesekkel szemben. Azoknál a társaságoknál, ahol ellenőrző befolyással rendelkező részvényesek jellemzők, a figyelem inkább azon van, hogy miként működtethető a társaság a kisebbségi részvényesek érdekeit kellő mértékben figyelembe vevő módon. A harmadik felek megfelelő védelmének biztosítása mindkét esetben fontos. Függetlenül attól, hogy milyen a vezető szervek hivatalos struktúrája az adott vállalatnál, a vezetési funkciónak hatékony és kellően független felügyelet alatt kell állnia. Függetlenségen a lényeges összeférhetetlenség hiánya értendő; ebben az összefüggésben figyelmet kell fordítani különösen bármely abból a tényből fakadó veszélynek, hogy egy vezetőségi tagnak szoros kapcsolata van a vállalat konkurensével.

| (8) | Annak biztosítására, hogy a vezetési funkció hatékony és kellően független felügyeleti funkció alatt álljon, az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) elegendő számú elkötelezett, nem ügyvezető taggal vagy felügyelő bizottsági taggal kell rendelkeznie, akik nem játszanak szerepet a vállalat vagy annak csoportja vezetésében és akik függetlenek, vagyis nem áll fenn náluk semmiféle lényeges összeférhetetlenség. A tagállamokban fennálló különféle jogrendszerekre való tekintettel azt, hogy mekkora legyen a független tagok aránya az igazgatóságban (felügyelő bizottságban), nem kell közösségi szinten pontosan előírni. |
| --- | --- |

(8)

Annak biztosítására, hogy a vezetési funkció hatékony és kellően független felügyeleti funkció alatt álljon, az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) elegendő számú elkötelezett, nem ügyvezető taggal vagy felügyelő bizottsági taggal kell rendelkeznie, akik nem játszanak szerepet a vállalat vagy annak csoportja vezetésében és akik függetlenek, vagyis nem áll fenn náluk semmiféle lényeges összeférhetetlenség. A tagállamokban fennálló különféle jogrendszerekre való tekintettel azt, hogy mekkora legyen a független tagok aránya az igazgatóságban (felügyelő bizottságban), nem kell közösségi szinten pontosan előírni.

| (9) | A nem ügyvezető igazgatósági vagy a felügyelő bizottsági tagok felügyeleti szerepét általában döntő fontosságúnak tekintik három olyan területen, ahol a vezetési összeférhetetlenség lehetősége különösen nagy, különösen, amikor ezek nem közvetlenül a részvényesek felelősségébe tartoznak: a vezetőségi tagok nevezése, a vezetőségi tagok díjazása és a könyvvizsgálat. Ezért meg kell erősíteni a nem ügyvezető igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagokat ezeken a területeken, és szorgalmazni kell az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül a nevezésekért, a díjazásért és a könyvvizsgálatért felelős bizottságok létrehozását. |
| --- | --- |

(9)

A nem ügyvezető igazgatósági vagy a felügyelő bizottsági tagok felügyeleti szerepét általában döntő fontosságúnak tekintik három olyan területen, ahol a vezetési összeférhetetlenség lehetősége különösen nagy, különösen, amikor ezek nem közvetlenül a részvényesek felelősségébe tartoznak: a vezetőségi tagok nevezése, a vezetőségi tagok díjazása és a könyvvizsgálat. Ezért meg kell erősíteni a nem ügyvezető igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagokat ezeken a területeken, és szorgalmazni kell az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül a nevezésekért, a díjazásért és a könyvvizsgálatért felelős bizottságok létrehozását.

| (10) | Elviekben, és a közgyűlés jogosítványainak sérelme nélkül, csak az igazgatóság (felügyelő bizottság) egésze rendelkezik önálló, alapszabályban megállapított határozathozatali hatáskörrel, illetve, kollegiális testületként együttesen felel kötelességeinek ellátásáért. Az igazgatóság (felügyelő bizottság) rendelkezik azzal a felhatalmazással, hogy meghatározza azon bizottságok számát és felépítését, amelyeket szükségesnek tart saját munkájának megkönnyítéséhez, de ezek a bizottságok elvben nem helyettesíthetik az igazgatóságot (felügyelő bizottságot). Ezért általános szabályként a nevezési, díjazási és könyvvizsgáló bizottságoknak ajánlásokat kell megfogalmazniuk az igazgatóság (felügyelő bizottság) által meghozandó határozatok előkészítése érdekében. Az igazgatóság (felügyelő bizottság) azonban nem akadályozható meg abban, hogy határozathozatali jogosítványainak egy részét bizottságoknak adja át, amennyiben ezt helyénvalónak tartja és amikor ezt a nemzeti jog megengedi, még akkor is, ha az igazgatóság (felügyelő bizottság) marad teljes mértékben felelős azokért a határozatokért, amelyeket ezeken a hatásköri területeken hoztak. |
| --- | --- |

(10)

Elviekben, és a közgyűlés jogosítványainak sérelme nélkül, csak az igazgatóság (felügyelő bizottság) egésze rendelkezik önálló, alapszabályban megállapított határozathozatali hatáskörrel, illetve, kollegiális testületként együttesen felel kötelességeinek ellátásáért. Az igazgatóság (felügyelő bizottság) rendelkezik azzal a felhatalmazással, hogy meghatározza azon bizottságok számát és felépítését, amelyeket szükségesnek tart saját munkájának megkönnyítéséhez, de ezek a bizottságok elvben nem helyettesíthetik az igazgatóságot (felügyelő bizottságot). Ezért általános szabályként a nevezési, díjazási és könyvvizsgáló bizottságoknak ajánlásokat kell megfogalmazniuk az igazgatóság (felügyelő bizottság) által meghozandó határozatok előkészítése érdekében. Az igazgatóság (felügyelő bizottság) azonban nem akadályozható meg abban, hogy határozathozatali jogosítványainak egy részét bizottságoknak adja át, amennyiben ezt helyénvalónak tartja és amikor ezt a nemzeti jog megengedi, még akkor is, ha az igazgatóság (felügyelő bizottság) marad teljes mértékben felelős azokért a határozatokért, amelyeket ezeken a hatásköri területeken hoztak.

| (11) | Mivel az egy- vagy kétszintű vezetőség megüresedett helyeire a jelöltek megtalálása olyan problémákat vet fel a nem ügyvezető igazgatósági vagy a felügyelő bizottsági tagok kiválasztásával kapcsolatban, hogy a vezetést ellenőrizniük kell vagy a vezetés folyamatosságát biztosítani kell, a nevezési bizottságoknak főként független nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagokból kell állnia. Ez teret enged a nevezési bizottságnak, hogy olyan nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok legyenek benne, akik nem felelnek meg a függetlenségi kritériumnak. Ez szintén teret enged az ügyvezető igazgatósági/ vezetőségi tagok számára (olyan vállalatoknál, ahol a nevezési bizottság az osztatlan igazgatóságon belül jön létre és abban az esetben, ha nem ők alkotják a többséget ebben a bizottságban). |
| --- | --- |

(11)

Mivel az egy- vagy kétszintű vezetőség megüresedett helyeire a jelöltek megtalálása olyan problémákat vet fel a nem ügyvezető igazgatósági vagy a felügyelő bizottsági tagok kiválasztásával kapcsolatban, hogy a vezetést ellenőrizniük kell vagy a vezetés folyamatosságát biztosítani kell, a nevezési bizottságoknak főként független nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagokból kell állnia. Ez teret enged a nevezési bizottságnak, hogy olyan nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok legyenek benne, akik nem felelnek meg a függetlenségi kritériumnak. Ez szintén teret enged az ügyvezető igazgatósági/ vezetőségi tagok számára (olyan vállalatoknál, ahol a nevezési bizottság az osztatlan igazgatóságon belül jön létre és abban az esetben, ha nem ők alkotják a többséget ebben a bizottságban).

| (12) | Mivel a tagállamokban eltérő megközelítések jellemzők a vezetőség tagjainak kinevezéséért és visszahívásáért felelős testületek tekintetében, az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül létrehozott nevezési bizottságnak lényegében arról kell gondoskodnia, hogy amikor az igazgatóság (felügyelő bizottság) szerepet játszik a kinevezési és a visszahívási folyamatban (a nemzeti jog meghatározása szerint vagy a javaslattételi, vagy a határozathozatali jog), ezt a szerepet olyan tárgyszerű és szakszerű módon töltse be, amennyire csak lehetséges. A nevezési bizottságnak ezért lényegében ajánlásokat kell tennie az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) a vezetőség tagjainak kinevezésére és visszahívására, a nemzeti társasági jog szerint illetékes testület által. |
| --- | --- |

(12)

Mivel a tagállamokban eltérő megközelítések jellemzők a vezetőség tagjainak kinevezéséért és visszahívásáért felelős testületek tekintetében, az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül létrehozott nevezési bizottságnak lényegében arról kell gondoskodnia, hogy amikor az igazgatóság (felügyelő bizottság) szerepet játszik a kinevezési és a visszahívási folyamatban (a nemzeti jog meghatározása szerint vagy a javaslattételi, vagy a határozathozatali jog), ezt a szerepet olyan tárgyszerű és szakszerű módon töltse be, amennyire csak lehetséges. A nevezési bizottságnak ezért lényegében ajánlásokat kell tennie az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) a vezetőség tagjainak kinevezésére és visszahívására, a nemzeti társasági jog szerint illetékes testület által.

| (13) | A díjazás területén a tagállamokban elfogadott vállalatirányítás többnyire elsődlegesen az ügyvezető igazgatósági tagok és a vezetőségi tagok díjazására összpontosít, mivel a visszaélések és az összeférhetetlenség lehetősége lényegében itt van. Számos kódex elismeri azt is, hogy valamennyire a vezetőség szintjén is vizsgálni kell a felső vezetés díjazásának rendjét. Végül, a részvényopciók kérdése megkülönböztetett figyelmet kap. Mivel a tagállamokban eltérő megközelítések jellemzők a vezetőség tagjainak díjazásáért felelős testületek tekintetében, az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül létrehozott díjazási bizottságnak lényegében arról kell gondoskodnia, hogy amikor az igazgatóság (felügyelő bizottság) szerepet játszik a kinevezési és a visszahívási folyamatban (a nemzeti jog meghatározása szerint vagy a javaslattételi, vagy a határozathozatali jog), ezt a szerepet olyan tárgyszerű és szakszerű módon töltse be, amennyire csak lehetséges. A díjazási bizottságnak ezért lényegében ajánlásokat kell tennie az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) ezekre a díjazási kérdésekre, hogy a határozatot a nemzeti társasági jog szerint illetékes testület hozza aztán meg. |
| --- | --- |

(13)

A díjazás területén a tagállamokban elfogadott vállalatirányítás többnyire elsődlegesen az ügyvezető igazgatósági tagok és a vezetőségi tagok díjazására összpontosít, mivel a visszaélések és az összeférhetetlenség lehetősége lényegében itt van. Számos kódex elismeri azt is, hogy valamennyire a vezetőség szintjén is vizsgálni kell a felső vezetés díjazásának rendjét. Végül, a részvényopciók kérdése megkülönböztetett figyelmet kap. Mivel a tagállamokban eltérő megközelítések jellemzők a vezetőség tagjainak díjazásáért felelős testületek tekintetében, az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül létrehozott díjazási bizottságnak lényegében arról kell gondoskodnia, hogy amikor az igazgatóság (felügyelő bizottság) szerepet játszik a kinevezési és a visszahívási folyamatban (a nemzeti jog meghatározása szerint vagy a javaslattételi, vagy a határozathozatali jog), ezt a szerepet olyan tárgyszerű és szakszerű módon töltse be, amennyire csak lehetséges. A díjazási bizottságnak ezért lényegében ajánlásokat kell tennie az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) ezekre a díjazási kérdésekre, hogy a határozatot a nemzeti társasági jog szerint illetékes testület hozza aztán meg.

| (14) | Annak biztosítása, hogy a pénzügyi beszámolók és egyéb kapcsolódó, a társaság által kiadott információk pontos és teljes képet adjanak a társaság helyzetéről, és az, hogy a kockázatok értékelésével és kezelésével kapcsolatos eljárásokat felügyeljék, az igazgatóság (felügyelő bizottság) két kulcsfontosságú feladatának számít. Ilyen összefüggésben a legtöbb vállalatirányítási kódex lényegi szerepet ad a könyvvizsgáló bizottságnak abban, hogy segítse az igazgatóságot (felügyelő bizottságot) ezeknek a kötelességeknek az elvégzésében. Egyes tagállamokban az ilyen feladatkört, teljes egészében vagy részben, az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) kívüli vállalati testületeknek szokták átadni. Ezért biztosítani kell, hogy az igazgatóság (felügyelő bizottság) keretén belül létrehozott könyvvizsgáló bizottságnak, főszabályként, ajánlásokat kelljen hoznia az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) a könyvvizsgálati kérdések tekintetében, és azt, hogy ezeket a funkciókat más – az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) kívüli – ugyanolyan hatékony szervezetek is elvégezhessék. |
| --- | --- |

(14)

Annak biztosítása, hogy a pénzügyi beszámolók és egyéb kapcsolódó, a társaság által kiadott információk pontos és teljes képet adjanak a társaság helyzetéről, és az, hogy a kockázatok értékelésével és kezelésével kapcsolatos eljárásokat felügyeljék, az igazgatóság (felügyelő bizottság) két kulcsfontosságú feladatának számít. Ilyen összefüggésben a legtöbb vállalatirányítási kódex lényegi szerepet ad a könyvvizsgáló bizottságnak abban, hogy segítse az igazgatóságot (felügyelő bizottságot) ezeknek a kötelességeknek az elvégzésében. Egyes tagállamokban az ilyen feladatkört, teljes egészében vagy részben, az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) kívüli vállalati testületeknek szokták átadni. Ezért biztosítani kell, hogy az igazgatóság (felügyelő bizottság) keretén belül létrehozott könyvvizsgáló bizottságnak, főszabályként, ajánlásokat kelljen hoznia az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) a könyvvizsgálati kérdések tekintetében, és azt, hogy ezeket a funkciókat más – az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) kívüli – ugyanolyan hatékony szervezetek is elvégezhessék.

| (15) | Ahhoz, hogy a nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok tényleges szerepet játsszanak, rendelkezniük kell a megfelelő háttérrel és elegendő idővel a munka ellátásához. Ezenkívül elegendő számban kell lennie közöttük azoknak, akik megfelelnek a szükséges függetlenségi kritériumoknak. A nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok kinevezését megelőzően megfelelő tájékoztatást kell adni ezekről a kérdésekről, és a tájékoztatást megfelelő gyakorisággal frissíteni kell. |
| --- | --- |

(15)

Ahhoz, hogy a nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok tényleges szerepet játsszanak, rendelkezniük kell a megfelelő háttérrel és elegendő idővel a munka ellátásához. Ezenkívül elegendő számban kell lennie közöttük azoknak, akik megfelelnek a szükséges függetlenségi kritériumoknak. A nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok kinevezését megelőzően megfelelő tájékoztatást kell adni ezekről a kérdésekről, és a tájékoztatást megfelelő gyakorisággal frissíteni kell.

| (16) | A vezetőség tagjainak képzettségét illetően a legtöbb vállalatirányítási kódex ragaszkodik ahhoz, hogy a vezetőségben képzett személyek legyenek, de egyúttal elismerik azt is, hogy annak meghatározását, hogy mi jelent megfelelő képzettséget, magára a vállalatra kell bízni, mert az ilyen képzettség többek között függ annak tevékenységétől, méretétől és környezetétől, és mert ezeknek a kritériumoknak a vezetőségnek összességében kell megfelelnie. Van azonban egy olyan probléma, amely rendszerint megkülönböztetett aggodalomra ad okot, nevezetesen annak szükségessége, hogy a könyvvizsgáló bizottságban meglegyen a vonatkozó hozzáértés azokban a kérdésekben, ahol bizonyos konkrét ismeretek elengedhetetlennek minősülnek. Az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) ezért meg kell határoznia a könyvvizsgáló bizottság kívánatos összetételét és azt időszakonként értékelnie kell, valamint megkülönböztetett figyelmet kell fordítania az e bizottságban szükséges tapasztalatokra. |
| --- | --- |

(16)

A vezetőség tagjainak képzettségét illetően a legtöbb vállalatirányítási kódex ragaszkodik ahhoz, hogy a vezetőségben képzett személyek legyenek, de egyúttal elismerik azt is, hogy annak meghatározását, hogy mi jelent megfelelő képzettséget, magára a vállalatra kell bízni, mert az ilyen képzettség többek között függ annak tevékenységétől, méretétől és környezetétől, és mert ezeknek a kritériumoknak a vezetőségnek összességében kell megfelelnie. Van azonban egy olyan probléma, amely rendszerint megkülönböztetett aggodalomra ad okot, nevezetesen annak szükségessége, hogy a könyvvizsgáló bizottságban meglegyen a vonatkozó hozzáértés azokban a kérdésekben, ahol bizonyos konkrét ismeretek elengedhetetlennek minősülnek. Az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) ezért meg kell határoznia a könyvvizsgáló bizottság kívánatos összetételét és azt időszakonként értékelnie kell, valamint megkülönböztetett figyelmet kell fordítania az e bizottságban szükséges tapasztalatokra.

| (17) | A vezetőségi tagok elkötelezettségét illetően a legtöbb vállalatirányítási kódex annak biztosítására törekszik, hogy a vezetőség tagjai elegendő időt fordítsanak kötelességeik teljesítésére. Ezen kódexek közül néhány korlátokat állapít meg azon vezetőségi helyek számára, amelyek más társaságoknál betölthetők. Az elnöki, illetve az ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi pozíciókat rendszerint nagyobb követelményeket támasztóként ismerik el, mint a nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági pozíciókat, de az elfogadható vezetőségi pozíciók számában nagyok a különbségek. Mindazonáltal a vezetőség tagjától elvárt hozzájárulás tág határok között mozoghat, a vállalattól és környezetétől függően, egy ilyen helyzetben minden egyes vezetőségi tagnak magának kell egyensúlyban tartania különféle elkötelezettségeit. |
| --- | --- |

(17)

A vezetőségi tagok elkötelezettségét illetően a legtöbb vállalatirányítási kódex annak biztosítására törekszik, hogy a vezetőség tagjai elegendő időt fordítsanak kötelességeik teljesítésére. Ezen kódexek közül néhány korlátokat állapít meg azon vezetőségi helyek számára, amelyek más társaságoknál betölthetők. Az elnöki, illetve az ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi pozíciókat rendszerint nagyobb követelményeket támasztóként ismerik el, mint a nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági pozíciókat, de az elfogadható vezetőségi pozíciók számában nagyok a különbségek. Mindazonáltal a vezetőség tagjától elvárt hozzájárulás tág határok között mozoghat, a vállalattól és környezetétől függően, egy ilyen helyzetben minden egyes vezetőségi tagnak magának kell egyensúlyban tartania különféle elkötelezettségeit.

| (18) | Általában a tagállamokban elfogadott vállalatirányítási kódexek ismerik azt, hogy a nem ügyvezető igazgatósági vagy a felügyelő bizottsági tagok jelentős részének függetlennek kell lennie, vagyis nem lehet semmiféle lényeges összeférhetetlenség. A függetlenséget a leggyakrabban úgy értelmezik, mint a társaság vezetésével, ellenőrző befolyást gyakorló részvényeseivel vagy magával a társasággal való szoros kapcsolatok hiányát. Közös értelmezés hiányában arról, hogy a függetlenség mit is jelent pontosan, egy általános nyilatkozatot kell előírni. Rendelkezni kell továbbá arról, hogy ismertessenek egy sor olyan szituációt (nem kimerítően), amelyek tükrözik azokat a kapcsolatokat vagy körülményeket, amelyek valószínűleg lényeges összeférhetetlenséghez vezetnek, és amelyeket a tagállamoknak kellőképpen meg kell fontolniuk, amikor nemzeti szinten bevezetik a kritériumokat, amelyeket az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) használnia kell. Annak meghatározása, hogy mi jelent függetlenséget, alapjában véve az igazgatóság (felügyelő bizottság) saját feladata. Amikor az igazgatóság (felügyelő bizottság) a függetlenségi kritériumokat alkalmazza, akkor elsősorban a tartalmat, és nem a formát kell figyelembe vennie. |
| --- | --- |

(18)

Általában a tagállamokban elfogadott vállalatirányítási kódexek ismerik azt, hogy a nem ügyvezető igazgatósági vagy a felügyelő bizottsági tagok jelentős részének függetlennek kell lennie, vagyis nem lehet semmiféle lényeges összeférhetetlenség. A függetlenséget a leggyakrabban úgy értelmezik, mint a társaság vezetésével, ellenőrző befolyást gyakorló részvényeseivel vagy magával a társasággal való szoros kapcsolatok hiányát. Közös értelmezés hiányában arról, hogy a függetlenség mit is jelent pontosan, egy általános nyilatkozatot kell előírni. Rendelkezni kell továbbá arról, hogy ismertessenek egy sor olyan szituációt (nem kimerítően), amelyek tükrözik azokat a kapcsolatokat vagy körülményeket, amelyek valószínűleg lényeges összeférhetetlenséghez vezetnek, és amelyeket a tagállamoknak kellőképpen meg kell fontolniuk, amikor nemzeti szinten bevezetik a kritériumokat, amelyeket az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) használnia kell. Annak meghatározása, hogy mi jelent függetlenséget, alapjában véve az igazgatóság (felügyelő bizottság) saját feladata. Amikor az igazgatóság (felügyelő bizottság) a függetlenségi kritériumokat alkalmazza, akkor elsősorban a tartalmat, és nem a formát kell figyelembe vennie.

| (19) | Tekintettel arra a jelentőségre, amely a nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok szerepéhez kapcsolódik a bizalom helyreállítása ügyében, és általánosabban az egészséges vállalatirányítási gyakorlatok fejlesztésében, az ennek az ajánlásnak a megvalósítása érdekében tett lépéseket a tagállamokban szorosan figyelemmel kell kísérni, |
| --- | --- |

(19)

Tekintettel arra a jelentőségre, amely a nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok szerepéhez kapcsolódik a bizalom helyreállítása ügyében, és általánosabban az egészséges vállalatirányítási gyakorlatok fejlesztésében, az ennek az ajánlásnak a megvalósítása érdekében tett lépéseket a tagállamokban szorosan figyelemmel kell kísérni,

AZT JAVASOLJA, HOGY:

I. SZAKASZ

ALKALMAZÁSI KÖR ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1.   Alkalmazási kör

1.1.   A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket nemzeti szinten – akár a „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítés, akár a jogszabályok és a saját jogszabályi környezetükben legalkalmasabb eszközök révén – olyan rendelkezések bevezetésére a nem ügyvezető igazgatósági és a felügyelő bizottsági tagok szerepét illetően, amelyet a jegyzett társaságoknak majd alkalmazniuk kell.

Kellő mértékben figyelembe kell azonban venniük a vállalat típusú kollektív befektetési formák sajátosságait a 85/611/EGK tanácsi irányelv értelmében. A tagállamoknak tekintettel kell lenniük azon vállalat típusú befektetési formák sajátosságaira is, amelyeket nem érint ezen irányelv, és amelyek kizárólagos célja a befektetőktől mozgósított pénz diverzifikált eszközökbe történő befektetése és nem szándékoznak jogi vagy irányítási ellenőrzés alá vonni mögöttes befektetéseik kibocsátóit.

1.2.   Amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy a „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítést alkalmazzák, amely szerint a társaságoknak meg kell magyarázniuk saját gyakorlatukat egyes kiválasztott, a legjobb gyakorlatra vonatkozó ajánlások együtteséhez viszonyítva, a társaságoktól meg kell követelni, hogy évente nevezzék meg azokat az ajánlásokat, amelyeket nem teljesítettek, (és – amennyiben folyamatos követelményeket támasztó ajánlásokról van szó – meg kell adniuk, hogy a beszámolási időszak mely része során nem tartották azokat be), és magyarázatot kell adniuk, tartalmas és konkrét módon, a megfelelés lényeges hiányának mértékéről, és annak okairól.

1.3.   Az ebben az ajánlásban kifejtett elvek megfontolása során a tagállamoknak különösen a következőket kell figyelembe venniük:

1.3.1.   A tagállamok által az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül létrejövő bizottságoknak adott és ebben az ajánlásban javasolt funkcióknak és jellemzőknek kellőképpen figyelembe kell venniük a vonatkozó vállalati testületek jogait és kötelességeit, ahogyan azokat a nemzeti jog meghatározza.

1.3.2.   A tagállamoknak választási lehetőséget kell kapniuk, hogy részben vagy egészben az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül bármelyik, az ebben az ajánlásban szorgalmazott jellemzőkkel rendelkező bizottság létrehozását alkalmazzák vagy az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) kívül álló struktúrákat vagy eljárásokat vezessenek be. Ezeket a struktúrákat vagy eljárásokat, amelyek a társaságok számára a nemzeti jog szerint vagy a nemzeti szinten ajánlott legjobb gyakorlat szerint egy „tartsd be, vagy magyarázd meg” megközelítésben kötelező érvényűek lehetnek, funkcionálisan egyenértékűnek és egyformán hatékonynak kell tekinteni.

1.4.   Az olyan jegyzett társaságok esetében, amelyek székhelye az egyik tagállamban van, a tagállamok által bevezetendő rendelkezéseknek legalább azokra a jegyzett társaságokra vonatkozniuk kell, amelyeknek székhelye a területükön van.

Az olyan jegyzett társaságok esetében, amelyek székhelye nem az egyik tagállamban van, a tagállamok által bevezetendő rendelkezéseknek legalább azokra a jegyzett társaságokra vonatkozniuk kell, amelyeknek elsődleges jegyzése a területükön lévő szabályozott piacon történik.

2.   Fogalommeghatározások ennek az ajánlásnak az alkalmazásában:

2.1.   „Jegyzett társaságok” az olyan társaságok, amelyek értékpapírjait egy – a 2004/39/EK irányelv értelmében vett – szabályozott piacon történő kereskedésbe bevezették;

2.2.   „Igazgatósági tag” a társaság bármely igazgatási, vezetési és felügyeleti testületének bármely tagja;

2.3.   „Ügyvezető igazgató” az igazgatási testület (osztatlan igazgatóság) valamely tagja, aki részt vesz a társaság napi irányításában;

2.4.   „Nem ügyvezető igazgató” az igazgatási testület (osztatlan igazgatóság) valamely tagja, aki nem ügyvezető igazgató;

2.5.   „Vezetőségi tag” a társaság vezetési (kétszintű igazgatóság) testületeinek bármely tagja;

2.6.   „Felügyelő bizottsági tag” a társaság felügyeleti testületének (kétszintű igazgatóság) bármely tagja.

II. SZAKASZ

A NEM ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓSÁGI VAGY FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGI TAGOK JELENLÉTE ÉS SZEREPE AZ IGAZGATÓSÁGOKBAN (FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGOKBAN)

3.   A nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok jelenléte

3.1.   Az igazgatási, vezetési és felügyeleti testületeknek összességükben megfelelő egyensúlyt kell biztosítaniuk az ügyvezetői/ vezetőségi és a nem ügyvezetői igazgatósági / felügyelő bizottsági tagok között, oly módon, hogy egyetlen személy, vagy személyek kis csoportja se dominálhasson e testületek oldalán a határozathozatal során.

3.2.   Az igazgatóság (felügyelő bizottság) elnökének jelenlegi és múltbeli ügyvezetői feladatkörei nem akadályozhatják az arra való képességében, hogy objektív felügyeletet gyakoroljon. Az osztatlan igazgatóságban egy mód ennek biztosítására, az elnöki és a vezérigazgatói szerepek elkülönítése; az osztatlan és a kétszintű igazgatóság esetén egyik lehetőség, hogy a vezérigazgató nem lesz mindjárt az elnöke az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak). Azokban az esetekben, amikor egy vállalat úgy dönt, hogy kombinálja az ügyvezetői és elnöki szerepkört, vagy azonnal az igazgatóság (felügyelő bizottság) elnökévé nevezi ki a korábbi ügyvezetőt, tájékoztatást kell adni az esetlegesen alkalmazott biztosítékokról.

4.   A független vezetőségi tagok száma

Elegendő számú független, nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagot kell beválasztani az igazgatóságba (felügyelő bizottságba) annak biztosítására, hogy az esetleges, a vezetőségi tagokat érintő lényeges összeférhetetlenséggel megfelelő módon foglalkozzanak majd.

5.   A testületi bizottságok megszervezése

A testületeket olyan módon kell megszervezni, hogy a független nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok elegendő számban hatékony szerepet játsszanak azokon a kulcsfontosságú területeken, ahol az összeférhetetlenség kialakulásának veszélye különösen nagy. Ebből a célból, de a 7. ponttól függően, nevezési, díjazási és könyvvizsgálói bizottságokat kell létrehozni az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül, amikor az igazgatóság a nemzeti jog szerint szerepet játszik a nevezésben, a díjazásban és a könyvvizsgálatban, figyelembe véve az I. mellékletet.

6.   A bizottságok szerepe az igazgatósággal (felügyelő bizottsággal) szemben

6.1.   A kinevezési, díjazási és könyvvizsgáló bizottságoknak ajánlásokat kell megfogalmazniuk az igazgatóság (felügyelő bizottság) által meghozandó határozatok előkészítése érdekében. A bizottságok elsődleges rendeltetése az, hogy növeljék az igazgatóság (felügyelő bizottság) hatékonyságát, azzal, hogy gondoskodnak a határozatok kellő átgondoltságáról és segítik azok munkájának megszervezését, annak biztosítására, hogy az általa hozott határozatok a lényeges összeférhetetlenségtől mentesek. A bizottságok létrehozása a tanulmányozott ügyeket elvben nem távolítja el magának az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) a látóköréből, amely továbbra is teljes felelősséggel tartozik az illetékességi körébe tartozó döntésekért.

6.2.   Bármely létrehozott bizottság feladatmeghatározását az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) kell megfogalmaznia. Ahol a nemzeti jog megengedi, a döntéshozatali jogkör esetleges átadását egyértelműen be kell jelenteni, kellőképpen ismertetni kell és teljesen átlátható módon nyilvánosságra kell hozni.

7.   Rugalmasság a bizottságok létrehozásában

7.1.   A társaságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a nevezési, a díjazási és a könyvvizsgáló bizottságoknak átadott funkciókat teljesítsék. Mindazonáltal a társaságok a funkciókat csoportosíthatják úgy, ahogyan azt megfelelőnek tartják, és létrehozhatnak háromnál kevesebb bizottságot. Egy ilyen helyzetben a társaságoknak világos magyarázatot kell adniuk mind azokról az okokról, amiért az alternatív megközelítést választották, mind arról, hogy a választott megközelítési mód miként teljesíti a három külön bizottság számára előírt célkitűzéseket.

7.2.   Az olyan társaságoknál, ahol az igazgatóság (felügyelő bizottság) kicsi, a három bizottságnak kiadott funkciókat az igazgatóság (felügyelő bizottság) elláthatja együttesen, feltéve, hogy megfelel a bizottságok számára szorgalmazott összetételnek, és megfelelő tájékoztatást ad erről. Egy ilyen helyzetben a vezetőségi bizottságokra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket kell alkalmazni (különösen azok szerepét, működését és átláthatóságát illetően) értelemszerűen az igazgatóság (felügyelő bizottság) egészére.

8.   Az igazgatóság (felügyelő bizottság) értékelése

Minden évben az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) el kell végeznie saját teljesítményének értékelését. Ennek magában kell foglalnia a tagok, a szervezet és a csoportként történő működés értékelését, egy értékelést minden egyes vezetőségi tag és testületi bizottság hozzáértéséről és hatékonyságáról, és egy értékelést arról, hogy a testület mennyire teljesített jól a meghatározott teljesítmény-célkitűzésekhez képest.

9.   Átláthatóság és kommunikáció

9.1.   Az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) évente legalább egyszer nyilvánosságra kell hoznia (a társaság által vállalatirányítási struktúráiról és gyakorlatáról évente közzétett információk részeként) a megfelelő információkat belső szervezetéről és a tevékenységére alkalmazandó eljárásokról, beleértve az utalást arra vonatkozóan, hogy milyen mértékben vezetett az igazgatóság (felügyelő bizottság) által elvégzett önértékelés bármiféle lényeges változáshoz.

9.2.   Az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) gondoskodnia kell arról, hogy a részvényesek megfelelő tájékoztatást kapjanak a társaság ügyeiről, stratégiai megközelítéséről, és a kockázatok és az összeférhetetlenség eseteinek kezeléséről. A vezetőségi tagok szerepét a kommunikációban és a részvényesekkel való kapcsolattartásban világosan meg kell határozni.

III. SZAKASZ

A NEM ÜGYVEZETŐ IGAZGATÓSÁGI VAGY FELÜGYELŐ BIZOTTSÁGI TAGOK PROFILJA

10.   Kinevezés és visszahívás

A nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagokat meghatározott időtartamra kell kinevezni, egyéni újraválasztással, amelynek maximális időintervallumát nemzeti szinten kell meghatározni, figyelembe véve mind a gyakorlat szükséges fejlődését, mind a pozícióik kellőképpen gyakori megerősítését. Lehetőséget kell biztosítani eltávolításukra is, de visszahívásuk nem lehet könnyebb, mint egy ügyvezető igazgató vagy vezetőségi tag esetében.

11.   Képzettségek

11.1.   Tagjai képzettségének egyensúlyba hozatalához az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) meg kell határoznia, hogy milyen a kívánatos összetétel a társaság struktúrája és tevékenységei szempontjából, valamint azt időszakonként értékelnie kell. Az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) gondoskodnia kell arról, hogy olyan tagokból álljon, akik összességükben rendelkeznek a megkívánt tudással, ítélőképességgel és tapasztalattal ahhoz, hogy megfelelően teljesítsék feladataikat.

11.2.   A könyvvizsgáló bizottság tagjainak friss és releváns pénzügyi és számviteli háttérrel és tapasztalattal kell rendelkezniük összességben a jegyzett társaságoknál, a társaság tevékenységeinek megfelelően.

11.3.   Minden új igazgatósági (felügyelő bizottsági) tagnak fel kell ajánlani egy személyre szabott bevezető programot, amely a szükséges mértékben foglalkozik a társaság szervezetével és tevékenységeivel, illetve az ő feladatköreivel. Az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) éves áttekintést kell tennie annak érdekében, hogy meghatározza azokat a területeket, amelyeken képességeik és tudásuk frissítésére van szükség.

11.4.   Amikor egy igazgatósági tag kinevezését javasolják, közzé kell tenni az ő konkrét hozzáértését, amely releváns ahhoz, hogy az igazgatóság (felügyelő bizottság) tagjaként szolgáljon. Annak érdekében, hogy a piac és a nyilvánosság megítélhesse, mennyire marad megfelelő ez a hozzáértés az idő múlásával, az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) minden évben közzé kell tennie egy ismertetőt a vezetőség összetételéről, valamint tájékoztatást az egyes igazgatósági tagok konkrét, az igazgatóság (felügyelő bizottság) tagjaként történő szolgálat szempontjából releváns ismereteiről.

12.   Kötelezettségvállalás

12.1.   Minden igazgatósági tagnak rá kell szánnia kötelességeire a szükséges időt és figyelmet, és vállalnia kell, hogy egyéb szakmai kötelezettségvállalásainak számát (különösen a más társaságokban vállalt vezetőségi tagságokat) olyan mértékben korlátozza, ami szükséges ahhoz, hogy kötelességeinek megfelelő ellátása biztosítva legyen.

12.2.   Amikor egy igazgatósági tag kinevezésére javaslatot tesznek, egyéb fontos szakmai kötelezettségvállalásait is közzé kell tenni. A vezetőséget a későbbi változásokról tájékoztatni kell. Minden évben a vezetőségnek össze kell gyűjtenie az ilyen kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos adatokat, és az információkat hozzáférhetővé kell tennie az éves jelentésben.

13.   Függetlenség

13.1.   Egy igazgatósági tag csak akkor tekinthető függetlennek, ha nincs olyan üzleti, családi vagy más kapcsolata – a társasággal, annak ellenőrző befolyást gyakorló részvényesével vagy vezetésével – ami összeférhetetlenséget eredményezne, például ítéletalkotásának hátráltatását.

13.2.   Az igazgatósági tagok függetlenségének megítélésére vonatkozóan számos kritériumot kell elfogadni, nemzeti szinten, a II. mellékletben meghatározott útmutatás figyelembevételével, amely számos helyzetet mutat be, ahol a viszonyok vagy körülmények rendszerint valószínűsíthető anyagi összeférhetetlenségre engednek következtetni. Annak meghatározása, hogy mi jelent függetlenséget, alapjában véve az igazgatóság (felügyelő bizottság) saját feladata. Az igazgatóság (felügyelő bizottság) megfontolás tárgyává teheti, hogy bár egy bizonyos igazgatósági tag minden, nemzeti szinten az igazgatósági tagok függetlensége szempontjából megkövetelt kritériumnak megfelel, nem tekinthető függetlennek valamely konkrét, a személlyel vagy a társasággal kapcsolatos körülmény miatt, de ennek az ellenkezője is igaz lehet.

13.3.   Megfelelő tájékoztatást kell közzétenni azokról a következtetésekről, amelyeket az igazgatóság (felügyelő bizottság) vont le annak meghatározásakor, hogy egy bizonyos igazgatósági tag függetlennek tekinthető-e.

13.3.1.   Amikor egy nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tag kinevezésére javaslatot tesznek, a társaságnak közzé kell tennie, hogy függetlennek tekinti-e őt; amennyiben a nemzeti szinten az igazgatósági tagok függetlenségének megítélésére meghatározott kritériumok közül egy vagy több nem teljesül, a társaságnak közzé kell tennie azokat az okokat, amelyek alapján mégis függetlennek tekinti az igazgatósági tagot. A társaságoknak azt is közzé kell tenniük évente, hogy mely igazgatósági tagokat tekintenek függetlennek.

13.3.2.   Amikor a nemzeti szinten az igazgatósági tagok függetlenségének megítélésére meghatározott kritériumok közül az év folyamán egy vagy több nem teljesült, a társaságnak közzé kell tennie azokat az okokat, amelyek alapján mégis függetlennek tekinti ezt az igazgatósági tagot. Az igazgatósági tagok függetlenségére vonatkozó tájékoztatás pontosságának biztosítása érdekében a társaságnak meg kell követelnie a független igazgatósági tagoktól, hogy függetlenségüket időszakonként ismételten erősítsék meg.

IV. SZAKASZ

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

14.   Nyomon követés

A tagállamok felkérést kapnak arra, hogy tegyék meg a szükséges intézkedéseket az ebben az ajánlásban foglalt elvek 2006. június 30. előtt történő alkalmazásának előmozdítására, és értesítsék a Bizottságot az ezzel az ajánlással összhangban megtett intézkedésekről, hogy a Bizottság szorosan figyelemmel kísérhesse a helyzet alakulását, és ennek alapján felmérhesse a további intézkedések iránti igényt.

15.   Címzettek

Ennek az ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2005. február 15-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2003) 284 végleges.

1

(2)  HL L 375., 1985.12.31., 3. o. Az irányelvet utoljára a 2004/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosította (HL L 145., 2004.4.30., 1. o.).

2

---

A következő mellékletek kiegészítő iránymutatást nyújtanak az ebben az ajánlásban foglalt elvek értelmezéséhez.

---

I. MELLÉKLET

Az igazgatóság (felügyelő bizottság) által létrehozott bizottságok

1.   KÖZÖS VONÁSOK

1.1.   Méret

Amikor bizottságokat hoznak létre az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül, ezek rendszerint legalább három tagból állnak. Azoknál a társaságoknál, ahol az igazgatóság (felügyelő bizottság) kicsi, kivételesen állhatnak csak két tagból is.

1.2.   Összetétel

A bizottságok elnöki és tagsági megbízatásait úgy kell eldönteni, hogy kellőképpen tekintetbe vegyék a bizottsági tagság felfrissítésének szükségességét, és ne támaszkodjanak a szükségesnél nagyobb mértékben az egyes személyekre.

1.3.   Feladatmeghatározás

Minden létrehozott bizottság pontos megbízatását a feladatmeghatározásában az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) kell megfogalmaznia.

1.4.   Rendelkezésre álló erőforrások

A társaságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a bizottságoknak elegendő erőforrás álljon rendelkezésükre kötelességeik teljesítéséhez, ami magában foglalja azt a jogot, hogy megkapjanak – különösen a társaság vezetői tisztségviselőitől – minden szükséges információt, illetve független szakmai tanácsadást vehessenek igénybe az olyan kérdésekről, amelyek illetékességi körükbe tartoznak.

1.5.   A bizottsági üléseken való részvétel

A bizottság autonómiájának és objektivitásának biztosítására való tekintettel a bizottsági tagokon kívüli igazgatósági tagok rendszerint csak akkor vehetnek részt annak ülésein, ha a bizottságtól meghívást kaptak. A bizottság meghívhat vagy beidézhet egyes tisztségviselőket vagy szakértőket a részvétel céljából.

1.6.   Átláthatóság

| 1. | A bizottságoknak a megadott feladatmeghatározásban foglalt kötelességeiket el kell végezniük, és gondoskodniuk kell arról, hogy rendszeres jelentést tegyenek az igazgatóság (felügyelő bizottság) számára tevékenységükről és eredményeikről. |
| --- | --- |

1.

A bizottságoknak a megadott feladatmeghatározásban foglalt kötelességeiket el kell végezniük, és gondoskodniuk kell arról, hogy rendszeres jelentést tegyenek az igazgatóság (felügyelő bizottság) számára tevékenységükről és eredményeikről.

| 2. | A létrehozott bizottságok számára készült feladatmeghatározást, amely kifejti annak szerepét és – ahol ez a nemzeti jog szerint megengedett – az igazgatóság (felügyelő bizottság) által számára átadott hatáskört, évente legalább egyszer nyilvánosságra kell hozni (a társaság által évente, vállalatirányítási struktúráiról és gyakorlatáról közzétett információk részeként). Továbbá a társaságoknak évente nyilvánosságra kell hozniuk egy kimutatást a meglévő bizottságok részéről, azok tagjairól, a megtartott ülések számáról és az azon való részvételről az év során, valamint fő tevékenységeikről. Különösen a könyvvizsgáló bizottságnak kell megerősítenie, hogy meg van elégedve a folyamatban lévő könyvvizsgálati eljárással és röviden ismertetnie kell azokat a lépéseket, amelyeket ennek a következtetésnek a levonása érdekében tett. |
| --- | --- |

2.

A létrehozott bizottságok számára készült feladatmeghatározást, amely kifejti annak szerepét és – ahol ez a nemzeti jog szerint megengedett – az igazgatóság (felügyelő bizottság) által számára átadott hatáskört, évente legalább egyszer nyilvánosságra kell hozni (a társaság által évente, vállalatirányítási struktúráiról és gyakorlatáról közzétett információk részeként). Továbbá a társaságoknak évente nyilvánosságra kell hozniuk egy kimutatást a meglévő bizottságok részéről, azok tagjairól, a megtartott ülések számáról és az azon való részvételről az év során, valamint fő tevékenységeikről. Különösen a könyvvizsgáló bizottságnak kell megerősítenie, hogy meg van elégedve a folyamatban lévő könyvvizsgálati eljárással és röviden ismertetnie kell azokat a lépéseket, amelyeket ennek a következtetésnek a levonása érdekében tett.

| 3. | Minden egyes bizottság elnökének képesnek kell lennie arra, hogy a részvényesekkel közvetlenül kommunikáljon. Azokat a körülményeket, amelyek között ennek történnie kell, a bizottság feladatmeghatározásában kell megnevezni. |
| --- | --- |

3.

Minden egyes bizottság elnökének képesnek kell lennie arra, hogy a részvényesekkel közvetlenül kommunikáljon. Azokat a körülményeket, amelyek között ennek történnie kell, a bizottság feladatmeghatározásában kell megnevezni.

2.   A NEVEZÉSI BIZOTTSÁG

2.1.   Létrehozás és összetétel

| 1. | Amikor a nemzeti jog szerint az igazgatóság (felügyelő bizottság) ebben szerepet játszik, akár úgy, hogy saját maga hozza meg a döntéseket, akár úgy, hogy javaslatot tesz egy másik vállalati testület által történő megfontolás számára, az igazgatósági tagok kinevezési és/vagy visszahívási folyamatában egy nevezési bizottságot kell létrehozni az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül. |
| --- | --- |

1.

Amikor a nemzeti jog szerint az igazgatóság (felügyelő bizottság) ebben szerepet játszik, akár úgy, hogy saját maga hozza meg a döntéseket, akár úgy, hogy javaslatot tesz egy másik vállalati testület által történő megfontolás számára, az igazgatósági tagok kinevezési és/vagy visszahívási folyamatában egy nevezési bizottságot kell létrehozni az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül.

| 2. | A nevezési bizottságnak legalább többségükben független nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagokból kell állnia. Amikor egy társaság szükségesnek ítéli, hogy a nevezési bizottságban kisebbségben legyenek a nem független tagok, a vezérigazgató tagja lehet az ilyen bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

A nevezési bizottságnak legalább többségükben független nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagokból kell állnia. Amikor egy társaság szükségesnek ítéli, hogy a nevezési bizottságban kisebbségben legyenek a nem független tagok, a vezérigazgató tagja lehet az ilyen bizottságnak.

2.2.   Szerep

| 1. | A nevezési bizottságnak legalábbis a következőket kell elvégeznie:






  — | meg kell határoznia a testületek betöltetlen helyeit, amikor ilyenek keletkeznek, és jelölteket kell ajánlania az igazgatósági (felügyelő bizottsági) jóváhagyáshoz. Ennek során a nevezési bizottságnak értékelnie kell a testületben rendelkezésre álló képességek, tudás és tapasztalat egyensúlyát, el kell tennie a szerepek és a feladatkörök ismertetését az adott kinevezéshez, és meg kell ítélnie, hogy várhatóan milyen időigénnyel jár az, |
| --- | --- | --- |

1.

A nevezési bizottságnak legalábbis a következőket kell elvégeznie:

—

meg kell határoznia a testületek betöltetlen helyeit, amikor ilyenek keletkeznek, és jelölteket kell ajánlania az igazgatósági (felügyelő bizottsági) jóváhagyáshoz. Ennek során a nevezési bizottságnak értékelnie kell a testületben rendelkezésre álló képességek, tudás és tapasztalat egyensúlyát, el kell tennie a szerepek és a feladatkörök ismertetését az adott kinevezéshez, és meg kell ítélnie, hogy várhatóan milyen időigénnyel jár az,

| — | időszakonként értékelnie kell az osztatlan, vagy kétszintű igazgatóság struktúráját, méretét, összetételét és teljesítményét, és ajánlásokat kell megfogalmaznia az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) az esetleges változtatásokat illetően, |
| --- | --- |

—

időszakonként értékelnie kell az osztatlan, vagy kétszintű igazgatóság struktúráját, méretét, összetételét és teljesítményét, és ajánlásokat kell megfogalmaznia az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) az esetleges változtatásokat illetően,

| — | időszakonként értékelnie kell az egyes igazgatósági tagok képességeit, tudását és tapasztalatát, és erről jelentést kell tennie az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak), |
| --- | --- |

—

időszakonként értékelnie kell az egyes igazgatósági tagok képességeit, tudását és tapasztalatát, és erről jelentést kell tennie az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak),

| — | kellően meg kell fontolnia azokat a kérdéseket, amelyek az utánpótlás tervezésével kapcsolatosak. |
| --- | --- |

—

kellően meg kell fontolnia azokat a kérdéseket, amelyek az utánpótlás tervezésével kapcsolatosak.

| 2. | Ezenkívül a nevezési bizottságnak át kell tekintenie a (vezetőségi) testület gyakorlatát a felső vezetés kiválasztásának és kinevezésének tekintetében. |
| --- | --- |

2.

Ezenkívül a nevezési bizottságnak át kell tekintenie a (vezetőségi) testület gyakorlatát a felső vezetés kiválasztásának és kinevezésének tekintetében.

2.3.   Működés

| 1. | A nevezési bizottságnak megfontolás tárgyává kell tennie a releváns felek, ezen belül a vezetés és a részvényesek által tett javaslatokat (1). A vezérigazgatóval megfelelő megbeszéléseket kell folytatnia a nevezési bizottságnak, akinek jogában áll javaslatokat tenni, különösen ha az ügyvezető igazgatókkal/vezetőségi tagokkal vagy a felső vezetéssel kapcsolatos kérdésekről van szó. |
| --- | --- |

1.

A nevezési bizottságnak megfontolás tárgyává kell tennie a releváns felek, ezen belül a vezetés és a részvényesek által tett javaslatokat (1). A vezérigazgatóval megfelelő megbeszéléseket kell folytatnia a nevezési bizottságnak, akinek jogában áll javaslatokat tenni, különösen ha az ügyvezető igazgatókkal/vezetőségi tagokkal vagy a felső vezetéssel kapcsolatos kérdésekről van szó.

| 2. | Kötelességeinek teljesítése során a nevezési bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy minden olyan erőforrást felhasználhasson, amelyet alkalmasnak ítél, beleértve a külső tanácsadást és a hirdetést, és meg kell kapnia a szükséges finanszírozást a társaságtól erre a célra. |
| --- | --- |

2.

Kötelességeinek teljesítése során a nevezési bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy minden olyan erőforrást felhasználhasson, amelyet alkalmasnak ítél, beleértve a külső tanácsadást és a hirdetést, és meg kell kapnia a szükséges finanszírozást a társaságtól erre a célra.

3.   A DÍJAZÁSI BIZOTTSÁG

3.1.   Létrehozás és összetétel

| 1. | Amikor a nemzeti jog szerint az igazgatóság (felügyelő bizottság) ebben szerepet játszik, akár úgy, hogy saját maga hozza meg a döntéseket, akár úgy, hogy javaslatot tesz egy másik vállalati testület által történő megfontolás számára, az igazgatósági tagok díjazásának megállapítása során egy díjazási bizottságot kell létrehozni az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül. |
| --- | --- |

1.

Amikor a nemzeti jog szerint az igazgatóság (felügyelő bizottság) ebben szerepet játszik, akár úgy, hogy saját maga hozza meg a döntéseket, akár úgy, hogy javaslatot tesz egy másik vállalati testület által történő megfontolás számára, az igazgatósági tagok díjazásának megállapítása során egy díjazási bizottságot kell létrehozni az igazgatóságon (felügyelő bizottságon) belül.

| 2. | A díjazási bizottságnak kizárólag nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagokból kell állnia. Legalább a tagok többségének függetlennek kell lennie. |
| --- | --- |

2.

A díjazási bizottságnak kizárólag nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagokból kell állnia. Legalább a tagok többségének függetlennek kell lennie.

3.2.   Szerep

| 1. | Az ügyvezető vagy a vezetőségi tagok tekintetében a bizottságnak legalább a következőket kell elvégeznie:






  — | Javaslatokat tenni az igazgatóság (felügyelő bizottság) által történő jóváhagyásra az ügyvezető igazgatósági vagy a vezetőségi tagok díjazása tekintetében. Ebben foglalkoznia kell a fizetségek minden formájával, beleértve különösen a rögzített javadalmazást, a teljesítményhez kapcsolódó díjazási konstrukciókat, a nyugdíjjal kapcsolatos megállapodásokat és a végkielégítéseket. A teljesítménnyel kapcsolatos díjazási konstrukciókra vonatkozó javaslatokat ajánlásoknak kell kísérniük a kapcsolódó célkitűzésekről és értékelési kritériumokról, tekintetbe véve, hogy az ügyvezetőnek vagy a vezetőségi tagnak adott fizetés összhangban legyen a részvényesek hosszú távú érdekeivel és a társaság igazgatósága (felügyelő bizottsága) által kitűzött célokkal. |
| --- | --- | --- |

1.

Az ügyvezető vagy a vezetőségi tagok tekintetében a bizottságnak legalább a következőket kell elvégeznie:

—

Javaslatokat tenni az igazgatóság (felügyelő bizottság) által történő jóváhagyásra az ügyvezető igazgatósági vagy a vezetőségi tagok díjazása tekintetében. Ebben foglalkoznia kell a fizetségek minden formájával, beleértve különösen a rögzített javadalmazást, a teljesítményhez kapcsolódó díjazási konstrukciókat, a nyugdíjjal kapcsolatos megállapodásokat és a végkielégítéseket. A teljesítménnyel kapcsolatos díjazási konstrukciókra vonatkozó javaslatokat ajánlásoknak kell kísérniük a kapcsolódó célkitűzésekről és értékelési kritériumokról, tekintetbe véve, hogy az ügyvezetőnek vagy a vezetőségi tagnak adott fizetés összhangban legyen a részvényesek hosszú távú érdekeivel és a társaság igazgatósága (felügyelő bizottsága) által kitűzött célokkal.

| — | Javaslatokat tenni az igazgatóság (felügyelő bizottság) számára az ügyvezetőknek vagy a vezetőségi tagoknak juttatandó egyéni díjazásról, gondoskodva arról, hogy azok konzisztensek legyenek a társaság által elfogadott díjazási renddel és az érintett igazgatósági tagok teljesítményének értékelésével. Ennek során a bizottságnak kellő tájékozottsággal kell rendelkeznie arról, hogy az igazgatósági tagok más, a csoporthoz tartozó társaságoktól összesen milyen fizetséget kapnak. |
| --- | --- |

—

Javaslatokat tenni az igazgatóság (felügyelő bizottság) számára az ügyvezetőknek vagy a vezetőségi tagoknak juttatandó egyéni díjazásról, gondoskodva arról, hogy azok konzisztensek legyenek a társaság által elfogadott díjazási renddel és az érintett igazgatósági tagok teljesítményének értékelésével. Ennek során a bizottságnak kellő tájékozottsággal kell rendelkeznie arról, hogy az igazgatósági tagok más, a csoporthoz tartozó társaságoktól összesen milyen fizetséget kapnak.

| — | Javaslatokat tenni az igazgatóság (felügyelő bizottság) által történő jóváhagyásra az ügyvezető igazgatósági vagy a vezetőségi tagokkal kötött szerződések megfelelő formáiról. |
| --- | --- |

—

Javaslatokat tenni az igazgatóság (felügyelő bizottság) által történő jóváhagyásra az ügyvezető igazgatósági vagy a vezetőségi tagokkal kötött szerződések megfelelő formáiról.

| — | Segíteni az igazgatóságot (felügyelő bizottságot) annak a folyamatnak az ellenőrzésében, ahogyan a társaság teljesíti a díjazással kapcsolatos tételekről szóló közzétételre vonatkozó fennálló előírásokat (különös tekintettel az alkalmazott díjazási rendre és az igazgatósági tagoknak juttatott egyéni díjazásra). |
| --- | --- |

—

Segíteni az igazgatóságot (felügyelő bizottságot) annak a folyamatnak az ellenőrzésében, ahogyan a társaság teljesíti a díjazással kapcsolatos tételekről szóló közzétételre vonatkozó fennálló előírásokat (különös tekintettel az alkalmazott díjazási rendre és az igazgatósági tagoknak juttatott egyéni díjazásra).

| 2. | A felső vezetést illetően (ahogyan azt az igazgatóság (felügyelő bizottság) meghatározta), a bizottságnak legalább a következőket kell elvégeznie:






  — | általános ajánlásokat tenni az ügyvezető igazgatósági tagok vagy a vezetőségi tagok számára a felső vezetés díjazásának szintjére és struktúrájára, |
| --- | --- | --- |

2.

A felső vezetést illetően (ahogyan azt az igazgatóság (felügyelő bizottság) meghatározta), a bizottságnak legalább a következőket kell elvégeznie:

—

általános ajánlásokat tenni az ügyvezető igazgatósági tagok vagy a vezetőségi tagok számára a felső vezetés díjazásának szintjére és struktúrájára,

| — | figyelemmel kísérni a felső vezetés díjazásának szintjét és struktúráját, az ügyvezető igazgatósági tagoktól vagy a vezetőségi tagoktól kapott megfelelő információk alapján. |
| --- | --- |

—

figyelemmel kísérni a felső vezetés díjazásának szintjét és struktúráját, az ügyvezető igazgatósági tagoktól vagy a vezetőségi tagoktól kapott megfelelő információk alapján.

| 3. | A részvényopciók és más, az igazgatósági tagoknak, a vezetőknek és más alkalmazottaknak adható részvényalapú ösztönzők tekintetében a bizottságnak legalább a következőket kell elvégeznie:






  — | megbeszélni az ilyen konstrukciók, különösen a részvényopciók juttatásának általános rendjét, és megtenni a kapcsolódó javaslatokat az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak), |
| --- | --- | --- |

3.

A részvényopciók és más, az igazgatósági tagoknak, a vezetőknek és más alkalmazottaknak adható részvényalapú ösztönzők tekintetében a bizottságnak legalább a következőket kell elvégeznie:

—

megbeszélni az ilyen konstrukciók, különösen a részvényopciók juttatásának általános rendjét, és megtenni a kapcsolódó javaslatokat az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak),

| — | áttekinteni az ezzel a témával kapcsolatosan az éves jelentésben és a részvényesek számára adott információkat, amennyiben ez szükséges, |
| --- | --- |

—

áttekinteni az ezzel a témával kapcsolatosan az éves jelentésben és a részvényesek számára adott információkat, amennyiben ez szükséges,

| — | javaslatokat tenni az igazgatóság (felügyelő bizottság) számára a részvények jegyzésére szóló opciók juttatása vagy a részvények vásárlására szóló opciók juttatása közötti választás ügyében, megnevezve az okokat erre a választásra, valamint ennek a választásnak a következményeit. |
| --- | --- |

—

javaslatokat tenni az igazgatóság (felügyelő bizottság) számára a részvények jegyzésére szóló opciók juttatása vagy a részvények vásárlására szóló opciók juttatása közötti választás ügyében, megnevezve az okokat erre a választásra, valamint ennek a választásnak a következményeit.

3.3.   Működés

| 1. | A díjazási bizottságnak legalább az elnökkel és/vagy a vezérigazgatóval konzultálnia kell a többi ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tag díjazása tekintetében. |
| --- | --- |

1.

A díjazási bizottságnak legalább az elnökkel és/vagy a vezérigazgatóval konzultálnia kell a többi ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tag díjazása tekintetében.

| 2. | A díjazási bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy konzultánsokat vegyen igénybe, azzal a céllal, hogy a szükséges információkat a piacon szokásos díjazási rendszerekről beszerezze. A bizottságnak kell felelnie a kiválasztási kritériumok megállapításáért, a bizottságnak tanácsadást nyújtó díjazási konzultáns kiválasztásáért, megbízásáért és feladatainak meghatározásáért, és meg kell kapnia a megfelelő finanszírozást a társaságtól erre a célra. |
| --- | --- |

2.

A díjazási bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy konzultánsokat vegyen igénybe, azzal a céllal, hogy a szükséges információkat a piacon szokásos díjazási rendszerekről beszerezze. A bizottságnak kell felelnie a kiválasztási kritériumok megállapításáért, a bizottságnak tanácsadást nyújtó díjazási konzultáns kiválasztásáért, megbízásáért és feladatainak meghatározásáért, és meg kell kapnia a megfelelő finanszírozást a társaságtól erre a célra.

4.   A KÖNYVVIZSGÁLÓ BIZOTTSÁG

4.1.   Összetétel

A könyvvizsgáló bizottság kizárólag nem ügyvezető igazgatósági és felügyelő bizottsági tagokból állhat. Legalább a tagok többségének függetlennek kell lennie.

4.2.   Szerep

| 1. | A társaság által elfogadott belső feladatmeghatározások és eljárások betartásával a könyvvizsgáló bizottságnak segítenie kell az igazgatóságot (felügyelő bizottságot) legalább a következőkben:






  — | figyelemmel kísérni a társaság által biztosított pénzügyi információkat, különösen a társaság és csoportja által használt számviteli módszerek relevanciáját és konzisztenciáját (beleértve a csoportban szereplő társaságok mérlegkonszolidálásának kritériumait), |
| --- | --- | --- |

1.

A társaság által elfogadott belső feladatmeghatározások és eljárások betartásával a könyvvizsgáló bizottságnak segítenie kell az igazgatóságot (felügyelő bizottságot) legalább a következőkben:

—

figyelemmel kísérni a társaság által biztosított pénzügyi információkat, különösen a társaság és csoportja által használt számviteli módszerek relevanciáját és konzisztenciáját (beleértve a csoportban szereplő társaságok mérlegkonszolidálásának kritériumait),

| — | áttekinteni, legalább évente, a belső ellenőrzési és kockázatkezelési rendszereket, annak biztosítására, hogy a főbb kockázatokat (ezen belül a hatályos jogszabályoknak és rendeleteknek való megfelelését) helyesen állapítsák meg, kezeljék és tegyék közzé, |
| --- | --- |

—

áttekinteni, legalább évente, a belső ellenőrzési és kockázatkezelési rendszereket, annak biztosítására, hogy a főbb kockázatokat (ezen belül a hatályos jogszabályoknak és rendeleteknek való megfelelését) helyesen állapítsák meg, kezeljék és tegyék közzé,

| — | gondoskodni a belső ellenőrzési funkció hatékonyságáról, különösen oly módon, hogy ajánlásokat tesznek a belső ellenőrzési osztály vezetőjének kiválasztására, kinevezésére, megerősítésére és eltávolítására és az osztály költségvetésére, valamint azáltal, hogy figyelemmel kísérik, mennyire reagál a vezetés annak megállapításaira és ajánlásaira. Amennyiben a társaságnál nincs belső ellenőrzés, annak létrehozásának szükségességét legalább évente meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

—

gondoskodni a belső ellenőrzési funkció hatékonyságáról, különösen oly módon, hogy ajánlásokat tesznek a belső ellenőrzési osztály vezetőjének kiválasztására, kinevezésére, megerősítésére és eltávolítására és az osztály költségvetésére, valamint azáltal, hogy figyelemmel kísérik, mennyire reagál a vezetés annak megállapításaira és ajánlásaira. Amennyiben a társaságnál nincs belső ellenőrzés, annak létrehozásának szükségességét legalább évente meg kell vizsgálni.

| 2. | A társaság által alkalmazott külső könyvvizsgálóval kapcsolatban a könyvvizsgáló bizottságnak legalább a következőket meg kell tennie:






  — | ajánlásokat tenni az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) a külső könyvvizsgáló kiválasztására, megbízására, megbízatásának meghosszabbítására és a neki való felmondásra, a nemzeti társasági jog szerint illetékes szerv részéről, és megbízatásának feltételei szerint, |
| --- | --- | --- |

2.

A társaság által alkalmazott külső könyvvizsgálóval kapcsolatban a könyvvizsgáló bizottságnak legalább a következőket meg kell tennie:

—

ajánlásokat tenni az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) a külső könyvvizsgáló kiválasztására, megbízására, megbízatásának meghosszabbítására és a neki való felmondásra, a nemzeti társasági jog szerint illetékes szerv részéről, és megbízatásának feltételei szerint,

| — | figyelemmel kísérni a külső könyvvizsgáló függetlenségét és objektivitását, különösen oly módon, hogy át kell tekinteni a könyvvizsgáló cég megfelelőségét az alkalmazandó iránymutatások szempontjából, a könyvvizsgálói partnerek cseréjével, a társaság által fizetett díjak szintjével és más kapcsolódó szabályozási követelményekkel összefüggésben, |
| --- | --- |

—

figyelemmel kísérni a külső könyvvizsgáló függetlenségét és objektivitását, különösen oly módon, hogy át kell tekinteni a könyvvizsgáló cég megfelelőségét az alkalmazandó iránymutatások szempontjából, a könyvvizsgálói partnerek cseréjével, a társaság által fizetett díjak szintjével és más kapcsolódó szabályozási követelményekkel összefüggésben,

| — | megfigyelés alatt kell tartani a nem könyvvizsgálói szolgáltatások jellegét és mértékét, egyebek között a külső könyvvizsgáló által közzétett összes, a társaság és csoportja által a könyvvizsgáló cégnek fizetett díjak alapján, azzal a céllal, hogy megakadályozza bármiféle lényeges összeférhetetlenség kialakulását. A bizottságnak kell meghatároznia és alkalmaznia azt a hivatalos rendet, amely a 2002/590/EK bizottsági ajánlásban (2) foglalt elveknek és iránymutatásnak megfelelően megnevezi a nem könyvvizsgálói szolgáltatások azon típusait, amelyek a) kizártak, b) megengedhetők, miután a bizottság áttekintette azokat és c) megengedhetők, a bizottság megkérdezése nélkül, |
| --- | --- |

—

megfigyelés alatt kell tartani a nem könyvvizsgálói szolgáltatások jellegét és mértékét, egyebek között a külső könyvvizsgáló által közzétett összes, a társaság és csoportja által a könyvvizsgáló cégnek fizetett díjak alapján, azzal a céllal, hogy megakadályozza bármiféle lényeges összeférhetetlenség kialakulását. A bizottságnak kell meghatároznia és alkalmaznia azt a hivatalos rendet, amely a 2002/590/EK bizottsági ajánlásban (2) foglalt elveknek és iránymutatásnak megfelelően megnevezi a nem könyvvizsgálói szolgáltatások azon típusait, amelyek a) kizártak, b) megengedhetők, miután a bizottság áttekintette azokat és c) megengedhetők, a bizottság megkérdezése nélkül,

| — | áttekinteni a külső könyvvizsgálati folyamat hatékonyságát és a vezetés odafigyelését a külső könyvvizsgáló által küldött vezetőségi levélben foglalt ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

áttekinteni a külső könyvvizsgálati folyamat hatékonyságát és a vezetés odafigyelését a külső könyvvizsgáló által küldött vezetőségi levélben foglalt ajánlásokra,

| — | kivizsgálni azokat a problémákat, amelyek esetleg a külső könyvvizsgáló részéről történt felmondáshoz vezettek, és ajánlásokat tenni az esetleg szükséges lépésekre. |
| --- | --- |

—

kivizsgálni azokat a problémákat, amelyek esetleg a külső könyvvizsgáló részéről történt felmondáshoz vezettek, és ajánlásokat tenni az esetleg szükséges lépésekre.

4.3.   Működés

| 1. | A társaságnak bevezető programot kell biztosítania a könyvvizsgáló bizottság új tagjai számára, és azt követően biztosítani kell a vonatkozó képzést, folyamatos jelleggel és a kellő időben. A bizottság minden tagjának ezen belül teljes körű információt kell nyújtani a társaság konkrét számviteli, pénzügyi és működési jellegzetességeiről. |
| --- | --- |

1.

A társaságnak bevezető programot kell biztosítania a könyvvizsgáló bizottság új tagjai számára, és azt követően biztosítani kell a vonatkozó képzést, folyamatos jelleggel és a kellő időben. A bizottság minden tagjának ezen belül teljes körű információt kell nyújtani a társaság konkrét számviteli, pénzügyi és működési jellegzetességeiről.

| 2. | A vezetésnek tájékoztatnia kell a könyvvizsgáló bizottságot azokról a módszerekről, amelyeket a jelentős és szokatlan tranzakciók számviteli megjelenítésére használnak, amikor a számviteli kezelés nyitott a különféle megközelítési módokra. Ebből a szempontból megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a társaság által offshore központokban végzett bármely tevékenység és/vagy speciális céltársaságok meglétére és indokoltságára. |
| --- | --- |

2.

A vezetésnek tájékoztatnia kell a könyvvizsgáló bizottságot azokról a módszerekről, amelyeket a jelentős és szokatlan tranzakciók számviteli megjelenítésére használnak, amikor a számviteli kezelés nyitott a különféle megközelítési módokra. Ebből a szempontból megkülönböztetett figyelmet kell fordítani a társaság által offshore központokban végzett bármely tevékenység és/vagy speciális céltársaságok meglétére és indokoltságára.

| 3. | A könyvvizsgáló bizottságnak kell eldöntenie, hogy a vezérigazgató vagy az ügyvezető igazgatóság elnöke, a pénzügyi vezető (vagy a pénzügyekért, a számvitelért és a treasury tevékenységért felelős felsőszintű alkalmazottak), a belső ellenőr és a külső könyvvizsgáló részt vegyen-e az ülésein, és mikor. A bizottságnak rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy bármely fontos személlyel találkozzon az ügyvezető vagy vezetőségi tagok távollétében, ha azt úgy kívánja. |
| --- | --- |

3.

A könyvvizsgáló bizottságnak kell eldöntenie, hogy a vezérigazgató vagy az ügyvezető igazgatóság elnöke, a pénzügyi vezető (vagy a pénzügyekért, a számvitelért és a treasury tevékenységért felelős felsőszintű alkalmazottak), a belső ellenőr és a külső könyvvizsgáló részt vegyen-e az ülésein, és mikor. A bizottságnak rendelkeznie kell azzal a joggal, hogy bármely fontos személlyel találkozzon az ügyvezető vagy vezetőségi tagok távollétében, ha azt úgy kívánja.

| 4. | A belső ellenőröknek és a külső könyvvizsgálóknak amellett, hogy hatékony munkakapcsolatot tartanak fenn a vezetéssel, szabad hozzáférést kell kapniuk az igazgatósághoz (felügyelő bizottsághoz). Ebből a célból a könyvvizsgáló bizottságnak a fő kapcsolattartási pontként kell működnie a belső ellenőrök és a külső könyvvizsgálók között. |
| --- | --- |

4.

A belső ellenőröknek és a külső könyvvizsgálóknak amellett, hogy hatékony munkakapcsolatot tartanak fenn a vezetéssel, szabad hozzáférést kell kapniuk az igazgatósághoz (felügyelő bizottsághoz). Ebből a célból a könyvvizsgáló bizottságnak a fő kapcsolattartási pontként kell működnie a belső ellenőrök és a külső könyvvizsgálók között.

| 5. | A könyvvizsgáló bizottságot tájékoztatni kell a belső ellenőr munkaprogramjáról, és meg kell kapnia a belső ellenőrzés beszámolóit vagy egy időszakos összefoglalót. |
| --- | --- |

5.

A könyvvizsgáló bizottságot tájékoztatni kell a belső ellenőr munkaprogramjáról, és meg kell kapnia a belső ellenőrzés beszámolóit vagy egy időszakos összefoglalót.

| 6. | A könyvvizsgáló bizottságot tájékoztatni kell a külső könyvvizsgáló munkaprogramjáról, és meg kell kapnia a külső könyvvizsgálónak azt a jelentését, amely leírja az összes kapcsolatot a független könyvvizsgáló és a társaság, illetve annak csoportja között. A bizottságnak időben meg kell kapnia az információkat minden olyan problémáról, amely a könyvvizsgálat nyomán merült fel. |
| --- | --- |

6.

A könyvvizsgáló bizottságot tájékoztatni kell a külső könyvvizsgáló munkaprogramjáról, és meg kell kapnia a külső könyvvizsgálónak azt a jelentését, amely leírja az összes kapcsolatot a független könyvvizsgáló és a társaság, illetve annak csoportja között. A bizottságnak időben meg kell kapnia az információkat minden olyan problémáról, amely a könyvvizsgálat nyomán merült fel.

| 7. | A könyvvizsgáló bizottságnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy tanácsot és segítséget kapjon külső jogi, számviteli vagy más tanácsadóktól, ahogyan azt szükségesnek ítéli kötelességeinek teljesítéséhez, és megfelelő finanszírozást kell kapnia a társaságtól erre a célra. |
| --- | --- |

7.

A könyvvizsgáló bizottságnak lehetőséget kell kapnia arra, hogy tanácsot és segítséget kapjon külső jogi, számviteli vagy más tanácsadóktól, ahogyan azt szükségesnek ítéli kötelességeinek teljesítéséhez, és megfelelő finanszírozást kell kapnia a társaságtól erre a célra.

| 8. | A könyvvizsgáló bizottságnak át kell tekintenie azt a folyamatot, amely szerint a társaság betartja a meglévő rendelkezéseket, amelyek értelmében a munkavállalóknak lehetőségük van egyes állítólagos – társaságnál történt – jelentős szabálytalanságok bejelentésére, panasztétel révén vagy névtelen bejelentések formájában, rendszerint valamelyik független igazgatósági tagnak, és gondoskodnia kell arról, hogy meglegyenek a feltételek az ilyen ügyek arányban álló és független kivizsgálására és a megfelelő nyomon követési lépésekhez. |
| --- | --- |

8.

A könyvvizsgáló bizottságnak át kell tekintenie azt a folyamatot, amely szerint a társaság betartja a meglévő rendelkezéseket, amelyek értelmében a munkavállalóknak lehetőségük van egyes állítólagos – társaságnál történt – jelentős szabálytalanságok bejelentésére, panasztétel révén vagy névtelen bejelentések formájában, rendszerint valamelyik független igazgatósági tagnak, és gondoskodnia kell arról, hogy meglegyenek a feltételek az ilyen ügyek arányban álló és független kivizsgálására és a megfelelő nyomon követési lépésekhez.

| 9. | A könyvvizsgálói bizottságnak jelentést kell tennie az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) tevékenységéről, legalább minden hat hónapban, akkor, amikor az éves és féléves kimutatások jóváhagyása történik. |
| --- | --- |

9.

A könyvvizsgálói bizottságnak jelentést kell tennie az igazgatóságnak (felügyelő bizottságnak) tevékenységéről, legalább minden hat hónapban, akkor, amikor az éves és féléves kimutatások jóváhagyása történik.

---

(1)  Amikor részvényesek javaslatot nyújtanak be a nevezési bizottsághoz megfontolásra, és az utóbbi úgy dönt, hogy ezeket a jelölteket nem támogatja az igazgatóság (felügyelő bizottság) által történő jóváhagyásra, ez nem akadályozza meg a részvényeseket abban, hogy ugyanazokra a jelöltekre közvetlenül a közgyűlésnek tegyenek javaslatot, ha jogukban áll napirendi javaslatot tenni ezzel kapcsolatban a nemzeti jog szerint.

(2)  HL L 191., 2002.7.19., 22. o.

---

II. MELLÉKLET

A független nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagok

| 1. | Az igazgatósági tagok függetlenségével kapcsolatos összes veszélyek felsorolása nem lehetséges; a meghatározásához fontosnak tűnő kapcsolatok vagy körülmények bizonyos mértékig különbözhetnek a tagállamokban és a társaságoknál, és idővel ezzel kapcsolatban kialakulhatnak majd a legjobb gyakorlatok. Számos helyzet azonban gyakran fontosnak bizonyul abban, hogy az igazgatóság (felügyelő bizottság) eldönthesse, hogy egy nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tag függetlennek tekinthető-e, még akkor is, ha széles körben ismert, hogy egy bizonyos igazgatósági tag függetlenségének megítélését inkább a tartalomra, mint a formára kell alapozni. Ilyen összefüggésben számos – az igazgatóság (felügyelő bizottság) által használandó – kritériumot kell elfogadni nemzeti szinten. Az ilyen kritériumoknak, amelyeket a nemzeti összefüggéseknek megfelelően kell kialakítani, legalább a következő helyzetek kellő megfontolásán kell alapulniuk:






  a) | Nem ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tag a társaságnál vagy egy társult vállalkozásnál, és nem töltött be ilyen pozíciót az előző öt évben; |
| --- | --- | --- |

1.

Az igazgatósági tagok függetlenségével kapcsolatos összes veszélyek felsorolása nem lehetséges; a meghatározásához fontosnak tűnő kapcsolatok vagy körülmények bizonyos mértékig különbözhetnek a tagállamokban és a társaságoknál, és idővel ezzel kapcsolatban kialakulhatnak majd a legjobb gyakorlatok. Számos helyzet azonban gyakran fontosnak bizonyul abban, hogy az igazgatóság (felügyelő bizottság) eldönthesse, hogy egy nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tag függetlennek tekinthető-e, még akkor is, ha széles körben ismert, hogy egy bizonyos igazgatósági tag függetlenségének megítélését inkább a tartalomra, mint a formára kell alapozni. Ilyen összefüggésben számos – az igazgatóság (felügyelő bizottság) által használandó – kritériumot kell elfogadni nemzeti szinten. Az ilyen kritériumoknak, amelyeket a nemzeti összefüggéseknek megfelelően kell kialakítani, legalább a következő helyzetek kellő megfontolásán kell alapulniuk:

a)

Nem ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tag a társaságnál vagy egy társult vállalkozásnál, és nem töltött be ilyen pozíciót az előző öt évben;

| b) | Nem alkalmazottja a társaságnak vagy egy társult vállalkozásnak, és nem töltött be ilyen pozíciót az előző három évben, kivéve, ha a nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tag nem tartozik a felső vezetéshez, és az igazgatóságba (felügyelő bizottságba) a jogilag elismert és visszaéléssel történő elbocsátások és más tisztességtelen bánásmód elleni védelmet szolgáló munkavállalói érdekképviselet rendszerének keretében került be; |
| --- | --- |

b)

Nem alkalmazottja a társaságnak vagy egy társult vállalkozásnak, és nem töltött be ilyen pozíciót az előző három évben, kivéve, ha a nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tag nem tartozik a felső vezetéshez, és az igazgatóságba (felügyelő bizottságba) a jogilag elismert és visszaéléssel történő elbocsátások és más tisztességtelen bánásmód elleni védelmet szolgáló munkavállalói érdekképviselet rendszerének keretében került be;

| c) | Nem kap vagy kapott jelentős kiegészítő díjazást a társaságtól vagy egy társult vállalkozástól azon a díjon kívül, amelyet nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagként kap. Az ilyen kiegészítő díjazásba beletartozik különösen bármely részvétel egy részvényopciós vagy bármely más teljesítményhez kötődő fizetési rendszerben; nem tartalmazza a fix összegű járandóságokban való részesülést egy nyugdíjtakarékossági programban (beleértve a halasztott járandóságokat) a társaságnál korábban teljesített munkaviszonyért (feltéve, hogy ez a járandóság nem függvénye semmilyen módon a folyamatos munkaviszonynak); |
| --- | --- |

c)

Nem kap vagy kapott jelentős kiegészítő díjazást a társaságtól vagy egy társult vállalkozástól azon a díjon kívül, amelyet nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagként kap. Az ilyen kiegészítő díjazásba beletartozik különösen bármely részvétel egy részvényopciós vagy bármely más teljesítményhez kötődő fizetési rendszerben; nem tartalmazza a fix összegű járandóságokban való részesülést egy nyugdíjtakarékossági programban (beleértve a halasztott járandóságokat) a társaságnál korábban teljesített munkaviszonyért (feltéve, hogy ez a járandóság nem függvénye semmilyen módon a folyamatos munkaviszonynak);

| d) | Nem ellenőrző befolyást gyakorló részvényes vagy annak (azoknak) a képviselője (a 83/349/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikk (1) bekezdése szerinti esetekre való hivatkozással kell megállapítani); |
| --- | --- |

d)

Nem ellenőrző befolyást gyakorló részvényes vagy annak (azoknak) a képviselője (a 83/349/EGK tanácsi irányelv (1) 1. cikk (1) bekezdése szerinti esetekre való hivatkozással kell megállapítani);

| e) | Nincs, illetve az elmúlt év folyamán nem volt jelentős üzleti kapcsolata a társasággal vagy egy társult vállalkozással, akár közvetlenül, akár partneri, részvényesi, igazgatósági tagi vagy felsőszintű alkalmazotti minőségben egy olyan testületnél, amelynek volt ilyen kapcsolata. Az üzleti kapcsolatok magukban foglalják a jelentős áruértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást (ezen belül pénzügyi, jogi, tanácsadói vagy konzultációs szolgáltató), a jelentős ügyfél és azoknak a szervezeteknek a helyzetét, amelyek jelentős hozzájárulásokat kaptak a társaságtól vagy annak csoportjától; |
| --- | --- |

e)

Nincs, illetve az elmúlt év folyamán nem volt jelentős üzleti kapcsolata a társasággal vagy egy társult vállalkozással, akár közvetlenül, akár partneri, részvényesi, igazgatósági tagi vagy felsőszintű alkalmazotti minőségben egy olyan testületnél, amelynek volt ilyen kapcsolata. Az üzleti kapcsolatok magukban foglalják a jelentős áruértékesítést vagy szolgáltatásnyújtást (ezen belül pénzügyi, jogi, tanácsadói vagy konzultációs szolgáltató), a jelentős ügyfél és azoknak a szervezeteknek a helyzetét, amelyek jelentős hozzájárulásokat kaptak a társaságtól vagy annak csoportjától;

| f) | Nem partner vagy alkalmazott, és az elmúlt három évben nem volt az, a társaság vagy egy társult vállalkozás jelenlegi vagy előző külső könyvvizsgálójánál; |
| --- | --- |

f)

Nem partner vagy alkalmazott, és az elmúlt három évben nem volt az, a társaság vagy egy társult vállalkozás jelenlegi vagy előző külső könyvvizsgálójánál;

| g) | Nem ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tagja egy másik társaságnak, amelyben a társaság ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tagja nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tag, és nincs más jelentős kapcsolata a társaság ügyvezető igazgatósági tagjaival más társaságokban vagy testületekben való részvétel folytán; |
| --- | --- |

g)

Nem ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tagja egy másik társaságnak, amelyben a társaság ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tagja nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tag, és nincs más jelentős kapcsolata a társaság ügyvezető igazgatósági tagjaival más társaságokban vagy testületekben való részvétel folytán;

| h) | Nem volt az igazgatóság (felügyelő bizottság) nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagja háromnál több időszakra (vagy, ehelyett 12 évnél tovább, ha a nemzeti jog nagyon rövid hosszúságú normál időszakokat ír elő); |
| --- | --- |

h)

Nem volt az igazgatóság (felügyelő bizottság) nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagja háromnál több időszakra (vagy, ehelyett 12 évnél tovább, ha a nemzeti jog nagyon rövid hosszúságú normál időszakokat ír elő);

| i) | Nem közeli családtagja az egyik ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tagnak, vagy olyan személyeknek, akik a fenti a) – h) pontok egyikébe tartoznak; |
| --- | --- |

i)

Nem közeli családtagja az egyik ügyvezető igazgatósági vagy vezetőségi tagnak, vagy olyan személyeknek, akik a fenti a) – h) pontok egyikébe tartoznak;

| 2. | A független igazgatósági tag vállalja, hogy a) minden körülmények között fenntartja függetlenségét az elemzés, a határozathozatal és a cselekvés során, b) nem kér és nem fogad el semmilyen indokolatlan előnyt, ami függetlenségét megkérdőjelezhetné, és c) világosan kifejezésre juttatja tiltakozását abban az esetben, ha úgy találja, hogy az igazgatóság (felügyelő bizottság) határozata árthat a társaságnak. Amikor az igazgatóság (felügyelő bizottság) olyan határozatot hozott, amellyel kapcsolatban egy független nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagnak komoly fenntartásai vannak, akkor fel kell vázolnia ezen döntés megfelelő következményeit. Abban az esetben, ha lemondana, indokait a vezetőségnek vagy a könyvvizsgáló bizottságnak, valamint adott esetben a társaságon kívüli releváns testületnek küldött levélben meg kell indokolnia. |
| --- | --- |

2.

A független igazgatósági tag vállalja, hogy a) minden körülmények között fenntartja függetlenségét az elemzés, a határozathozatal és a cselekvés során, b) nem kér és nem fogad el semmilyen indokolatlan előnyt, ami függetlenségét megkérdőjelezhetné, és c) világosan kifejezésre juttatja tiltakozását abban az esetben, ha úgy találja, hogy az igazgatóság (felügyelő bizottság) határozata árthat a társaságnak. Amikor az igazgatóság (felügyelő bizottság) olyan határozatot hozott, amellyel kapcsolatban egy független nem ügyvezető igazgatósági vagy felügyelő bizottsági tagnak komoly fenntartásai vannak, akkor fel kell vázolnia ezen döntés megfelelő következményeit. Abban az esetben, ha lemondana, indokait a vezetőségnek vagy a könyvvizsgáló bizottságnak, valamint adott esetben a társaságon kívüli releváns testületnek küldött levélben meg kell indokolnia.

---

(1)  HL L 193., 1983.7.18., 1. o. A legutóbb a 2003/51/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (HL L 178., 2003.7.17., 16. o.) módosított irányelv.

---