# Europos Sąjungos L 21/2005

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 21 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 48 tomas2005m. sausio 25d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 21

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

48 tomas2005m. sausio 25d.

---

| Turinys | | I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | 2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 108/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | * | 2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005, dėl valstybių narių ekonominės teritorijos apibrėžimo, siekiant įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo | 3 |
| | * | 2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 110/2005, numatantis mokėti kompensacines išmokas gamintojų organizacijoms už tunus, patiektus pramoninei gamybai 2003 m. laikotarpiu nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. | 5 |

Turinys

I   Aktai, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 108/2005, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

*

2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 109/2005, dėl valstybių narių ekonominės teritorijos apibrėžimo, siekiant įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo

3

*

2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 110/2005, numatantis mokėti kompensacines išmokas gamintojų organizacijoms už tunus, patiektus pramoninei gamybai 2003 m. laikotarpiu nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d.

5

| | | II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | Europos Parlamentas |
| | * | 2005/46/EB, Euratomas:2005 m. sausio 11 d. Europos Parlamento sprendimas, dėl Europos ombudsmeno skyrimo | 8 |
| | | Taryba |
| | * | 2005/47/EB:2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2000/24/EB, siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos plėtrą ir Europos kaimynystės politiką | 9 |
| | * | 2005/48/EB:2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas, suteikiantis Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją dėl nuostolių, susijusių su paskolomis, suteiktomis tam tikrų rūšių projektams Rusijoje, Ukrainoje, Moldovoje ir Baltarusijoje | 11 |
| | * | 2005/49/EB, Euratomas:2005 m. sausio 18 d. Tarybos sprendimas, dėl Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto I priedo 3 straipsnio 3 dalyje numatyto komiteto veiklos taisyklių | 13 |
| | | Komisija |
| | * | 2005/50/EB:2005 m. sausio 17 d. Komisijos sprendimas, dėl 24 GHz radijo dažnių juostos suderinimo automobilinių mažojo nuotolio radaro ryšio įrenginių terminuotam naudojimui Bendrijoje
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 34)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/51/EB:2005 m. sausio 21 d. Komisijos sprendimas, suteikiantis leidimą valstybėms narėms laikinai taikyti nuo kai kurių Tarybos direktyvos 2000/29/EB reikalavimų leidžiančią nukrypti nuostatą dėl pesticidais ir patvariais organiniais teršalais užteršto dirvožemio, kurį norima nukenksminti, importo
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 92) | 21 |
| | | Dokumentai, pridėti prie Europos Sąjungos generalinio biudžeto |
| | * | 2005/52/EB, Euratomas:Europos vaistų agentūros (EMEA) antrosios 2004 m. biudžeto pataisos | 25 |

II   Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Europos Parlamentas

*

2005/46/EB, Euratomas:2005 m. sausio 11 d. Europos Parlamento sprendimas, dėl Europos ombudsmeno skyrimo

8

Taryba

*

2005/47/EB:2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2000/24/EB, siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos plėtrą ir Europos kaimynystės politiką

9

*

2005/48/EB:2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas, suteikiantis Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją dėl nuostolių, susijusių su paskolomis, suteiktomis tam tikrų rūšių projektams Rusijoje, Ukrainoje, Moldovoje ir Baltarusijoje

11

*

2005/49/EB, Euratomas:2005 m. sausio 18 d. Tarybos sprendimas, dėl Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto I priedo 3 straipsnio 3 dalyje numatyto komiteto veiklos taisyklių

13

Komisija

*

2005/50/EB:2005 m. sausio 17 d. Komisijos sprendimas, dėl 24 GHz radijo dažnių juostos suderinimo automobilinių mažojo nuotolio radaro ryšio įrenginių terminuotam naudojimui Bendrijoje
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 34)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 34)

1

15

*

2005/51/EB:2005 m. sausio 21 d. Komisijos sprendimas, suteikiantis leidimą valstybėms narėms laikinai taikyti nuo kai kurių Tarybos direktyvos 2000/29/EB reikalavimų leidžiančią nukrypti nuostatą dėl pesticidais ir patvariais organiniais teršalais užteršto dirvožemio, kurį norima nukenksminti, importo
  (pranešta dokumentu Nr. K(2005) 92)

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 92)

21

Dokumentai, pridėti prie Europos Sąjungos generalinio biudžeto

*

2005/52/EB, Euratomas:Europos vaistų agentūros (EMEA) antrosios 2004 m. biudžeto pataisos

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, kuriuos skelbti privaloma

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 108/2005

2005 m. sausio 24 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1994 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 3223/94 dėl vaisių ir daržovių importo taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 3223/94 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 3223/94 4 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2005 m. sausio 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 24 d.

Komisijos vardu

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generalinis direktorius žemės ūkio ir kaimo plėtros reikalams

---

(1)  OL L 337, 1994 12 24, p. 66. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1947/2002 (OL L 299, 2002 11 1, p. 17).

1

---

PRIEDAS

prie 2005 m. sausio 24 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | 052 | 102,8 |
| 204 | 84,6 |
| 212 | 169,4 |
| 248 | 157,0 |
| 608 | 118,9 |
| 624 | 221,4 |
| 999 | 142,4 |
| 0707 00 05 | 052 | 148,4 |
| 220 | 229,0 |
| 999 | 188,7 |
| 0709 90 70 | 052 | 165,8 |
| 204 | 169,4 |
| 999 | 167,6 |
| 0805 10 20 | 052 | 53,0 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,8 |
| 220 | 46,5 |
| 448 | 34,2 |
| 999 | 47,0 |
| 0805 20 10 | 204 | 64,4 |
| 999 | 64,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 67,9 |
| 204 | 88,7 |
| 400 | 78,4 |
| 464 | 142,4 |
| 624 | 69,6 |
| 999 | 89,4 |
| 0805 50 10 | 052 | 53,1 |
| 999 | 53,1 |
| 0808 10 80 | 400 | 110,5 |
| 404 | 91,2 |
| 720 | 77,6 |
| 999 | 93,1 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,4 |
| 400 | 85,6 |
| 720 | 59,5 |
| 999 | 79,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

052

102,8

204

84,6

212

169,4

248

157,0

608

118,9

624

221,4

999

142,4

0707 00 05

052

148,4

220

229,0

999

188,7

0709 90 70

052

165,8

204

169,4

999

167,6

0805 10 20

052

53,0

204

49,6

212

51,8

220

46,5

448

34,2

999

47,0

0805 20 10

204

64,4

999

64,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

67,9

204

88,7

400

78,4

464

142,4

624

69,6

999

89,4

0805 50 10

052

53,1

999

53,1

0808 10 80

400

110,5

404

91,2

720

77,6

999

93,1

0808 20 50

388

94,4

400

85,6

720

59,5

999

79,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 2081/2003 (OL L 313, 2003 11 28, p. 11). Kodas „999“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 109/2005

2005 m. sausio 24 d.

dėl valstybių narių ekonominės teritorijos apibrėžimo, siekiant įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. liepos 15 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 dėl bendrųjų nacionalinių pajamų rinkos kainomis suderinimo (toliau – BNP reglamentas) (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2000/597/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2) 2 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad bendrasis nacionalinis produktas rinkos kainomis laikomas lygiu bendrosioms nacionalinėms pajamoms rinkos kainomis, kaip numatė Komisija, taikydama Europos sąskaitų sistemą (ESS). 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (3), buvo sukurta 1995 m. ESS (toliau – ESS95), pakeitusi dvi anksčiau buvusias 1970 m. ir 1979 m. sistemas, kuri buvo išdėstyta to reglamento priede. Nuo 2002 biudžetinių metų bendros nacionalinės pajamos (BNP), kurios taikomos ESS95, pakeitė bendrąjį nacionalinį produktą (GNP) kaip nuosavų išteklių kriterijų. |
| --- | --- |

(1)

2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo 2000/597/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2) 2 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad bendrasis nacionalinis produktas rinkos kainomis laikomas lygiu bendrosioms nacionalinėms pajamoms rinkos kainomis, kaip numatė Komisija, taikydama Europos sąskaitų sistemą (ESS). 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje (3), buvo sukurta 1995 m. ESS (toliau – ESS95), pakeitusi dvi anksčiau buvusias 1970 m. ir 1979 m. sistemas, kuri buvo išdėstyta to reglamento priede. Nuo 2002 biudžetinių metų bendros nacionalinės pajamos (BNP), kurios taikomos ESS95, pakeitė bendrąjį nacionalinį produktą (GNP) kaip nuosavų išteklių kriterijų.

| (2) | Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) 1287/2003 nustatoma tvarka, kaip valstybės narės turi siųsti duomenis apie bendrąsias nacionalines pajamas, kaip tikrinti jų skaičius, ir juo įsteigiamas Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas. |
| --- | --- |

(2)

Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) 1287/2003 nustatoma tvarka, kaip valstybės narės turi siųsti duomenis apie bendrąsias nacionalines pajamas, kaip tikrinti jų skaičius, ir juo įsteigiamas Bendrųjų nacionalinių pajamų komitetas.

| (3) | Siekiant apibrėžti bendrąsias nacionalines pajamas rinkos kainomis pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 1 straipsnį, būtina išaiškinti ekonominės teritorijos apibrėžimą, kaip jis taikomas ESS95. |
| --- | --- |

(3)

Siekiant apibrėžti bendrąsias nacionalines pajamas rinkos kainomis pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 1 straipsnį, būtina išaiškinti ekonominės teritorijos apibrėžimą, kaip jis taikomas ESS95.

| (4) | Siekiant įgyvendinti Tarybos direktyvos 89/130/EEB, Euratomas dėl bendrojo nacionalinio produkto rinkos kainomis suderinimo (4), 1 straipsnį, valstybių narių ekonominė teritorija apibrėžiama Komisijos sprendimu 91/450/EEB, Euratomas (5). Toks pat aiškinimas turi būti pateiktas ir dėl bendrųjų nacionalinių pajamų. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant įgyvendinti Tarybos direktyvos 89/130/EEB, Euratomas dėl bendrojo nacionalinio produkto rinkos kainomis suderinimo (4), 1 straipsnį, valstybių narių ekonominė teritorija apibrėžiama Komisijos sprendimu 91/450/EEB, Euratomas (5). Toks pat aiškinimas turi būti pateiktas ir dėl bendrųjų nacionalinių pajamų.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendrųjų nacionalinių pajamų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 sąvoka „ekonominė teritorija“ suprantama taip, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2223/96 A priedo 2.05 ir 2.06 punktuose, o sąvoka „geografinė teritorija“, vartojama šiose dalyse, apima valstybių narių teritorijas, nurodytas šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 24 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 181, 2003 7 19, p. 1.

1

(2)  OL L 253, 2000 10 7, p. 42.

2

(3)  OL L 310, 1996 11 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1267/2003 (OL L 180, 2003 7 18, p. 1).

3

(4)  OL L 49, 1989 2 21, p. 26. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

4

(5)  OL L 240, 1991 8 29, p. 36. Direktyva su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo Aktu.

5

---

PRIEDAS

Valstybių narių teritorijos:

| — | Belgijos Karalystės teritorija, |
| --- | --- |

—

Belgijos Karalystės teritorija,

| — | Čekijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Čekijos Respublikos teritorija,

| — | Danijos Karalystės teritorija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją, |
| --- | --- |

—

Danijos Karalystės teritorija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją,

| — | Vokietijos Federacinės Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Vokietijos Federacinės Respublikos teritorija,

| — | Estijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Estijos Respublikos teritorija,

| — | Graikijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Graikijos Respublikos teritorija,

| — | Ispanijos Karalystės teritorija, |
| --- | --- |

—

Ispanijos Karalystės teritorija,

| — | Prancūzijos Respublikos teritorija, išskyrus užjūrio šalis ir teritorijas, kurias ji valdo, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties II priede, |
| --- | --- |

—

Prancūzijos Respublikos teritorija, išskyrus užjūrio šalis ir teritorijas, kurias ji valdo, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties II priede,

| — | Airijos teritorija, |
| --- | --- |

—

Airijos teritorija,

| — | Italijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Italijos Respublikos teritorija,

| — | Kipro Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Kipro Respublikos teritorija,

| — | Latvijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Latvijos Respublikos teritorija,

| — | Lietuvos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Lietuvos Respublikos teritorija,

| — | Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės teritorija, |
| --- | --- |

—

Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės teritorija,

| — | Vengrijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Vengrijos Respublikos teritorija,

| — | Maltos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Maltos Respublikos teritorija,

| — | Nyderlandų Karalystės teritorija, išskyrus užjūrio šalis ir teritorijas, kurias ji valdo, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties II priede, |
| --- | --- |

—

Nyderlandų Karalystės teritorija, išskyrus užjūrio šalis ir teritorijas, kurias ji valdo, kaip apibrėžta Europos bendrijos steigimo sutarties II priede,

| — | Austrijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Austrijos Respublikos teritorija,

| — | Lenkijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Lenkijos Respublikos teritorija,

| — | Portugalijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Portugalijos Respublikos teritorija,

| — | Slovėnijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Slovėnijos Respublikos teritorija,

| — | Slovakijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Slovakijos Respublikos teritorija,

| — | Suomijos Respublikos teritorija, |
| --- | --- |

—

Suomijos Respublikos teritorija,

| — | Švedijos Karalystės teritorija, |
| --- | --- |

—

Švedijos Karalystės teritorija,

| — | Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės teritorija. |
| --- | --- |

—

Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės teritorija.

---

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 110/2005

2005 m. sausio 24 d.

numatantis mokėti kompensacines išmokas gamintojų organizacijoms už tunus, patiektus pramoninei gamybai 2003 m. laikotarpiu nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo (1), ypač į jo 27 straipsnio 6 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnyje numatyta kompensuojamoji išmoka yra tam tikromis sąlygomis suteikiama Bendrijos tunų gamintojų organizacijoms už pramoninei gamybai pateiktus tunų kiekius kalendorinių metų ketvirtyje, kurio metu buvo fiksuojama kaina, kai tuo pat metu Bendrijos rinkoje vidutinė pardavimo kaina ir importo kaina, prireikus apskaičiuota su jai taikomu kompensaciniu mokesčiu, yra žemesnės už 87 % atitinkamo produkto Bendrijos gamintojo kainos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnyje numatyta kompensuojamoji išmoka yra tam tikromis sąlygomis suteikiama Bendrijos tunų gamintojų organizacijoms už pramoninei gamybai pateiktus tunų kiekius kalendorinių metų ketvirtyje, kurio metu buvo fiksuojama kaina, kai tuo pat metu Bendrijos rinkoje vidutinė pardavimo kaina ir importo kaina, prireikus apskaičiuota su jai taikomu kompensaciniu mokesčiu, yra žemesnės už 87 % atitinkamo produkto Bendrijos gamintojo kainos.

| (2) | Išanalizavus Bendrijos rinkos padėtį padaryta išvada, kad 2003 m. laikotarpiu nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. geltonuodegių tunų (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg, ir vidutinė ketvirčio rinkos pardavimo kaina, ir Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnyje numatyta importo kaina buvo žemesnės negu 87 % Bendrijos gamintojo kainos, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2346/2002 (2). |
| --- | --- |

(2)

Išanalizavus Bendrijos rinkos padėtį padaryta išvada, kad 2003 m. laikotarpiu nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. geltonuodegių tunų (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg, ir vidutinė ketvirčio rinkos pardavimo kaina, ir Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnyje numatyta importo kaina buvo žemesnės negu 87 % Bendrijos gamintojo kainos, nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2346/2002 (2).

| (3) | Operacijos, į kurias reikia atsižvelgti apskaičiuojant išmokos dydį, yra pardavimai, kurių sąskaitose faktūrose yra nurodyta atitinkamo ketvirčio data ir į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant vidutinę mėnesinę pardavimo kainą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 2183/2001 (3) 4 straipsnyje. |
| --- | --- |

(3)

Operacijos, į kurias reikia atsižvelgti apskaičiuojant išmokos dydį, yra pardavimai, kurių sąskaitose faktūrose yra nurodyta atitinkamo ketvirčio data ir į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant vidutinę mėnesinę pardavimo kainą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 2183/2001 (3) 4 straipsnyje.

| (4) | Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 2 dalyje numatytos išmokos dydis jokiu būdu negali viršyti skirtumo tarp ribinio dydžio ir vidutinės atitinkamo produkto pardavimo kainos ir negali viršyti 12 % to ribinio dydžio sumos. |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 2 dalyje numatytos išmokos dydis jokiu būdu negali viršyti skirtumo tarp ribinio dydžio ir vidutinės atitinkamo produkto pardavimo kainos ir negali viršyti 12 % to ribinio dydžio sumos.

| (5) | Kiekiai, už kuriuos gali būti mokama Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 1 dalyje numatyta kompensuojamoji išmoka, jokiu būdu negali viršyti to straipsnio 3 dalyje nurodytų ribų. |
| --- | --- |

(5)

Kiekiai, už kuriuos gali būti mokama Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 1 dalyje numatyta kompensuojamoji išmoka, jokiu būdu negali viršyti to straipsnio 3 dalyje nurodytų ribų.

| (6) | Geltonuodegių tunų (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg, kiekiai, parduoti ir patiekti gamybinei pramonei, įsisteigusiai Bendrijos muitų teritorijoje, per atitinkamą ketvirtį buvo didesni už per tą patį trejų ankstesnių žvejybos metų ketvirtį parduotus ir patiektus kiekius. Kadangi tie kiekiai viršija Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 3 dalyje numatytą ribą, reikėtų nustatyti ribą bendrai kiekių, už kuriuos gali būti mokama išmoka, sumai. |
| --- | --- |

(6)

Geltonuodegių tunų (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg, kiekiai, parduoti ir patiekti gamybinei pramonei, įsisteigusiai Bendrijos muitų teritorijoje, per atitinkamą ketvirtį buvo didesni už per tą patį trejų ankstesnių žvejybos metų ketvirtį parduotus ir patiektus kiekius. Kadangi tie kiekiai viršija Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 3 dalyje numatytą ribą, reikėtų nustatyti ribą bendrai kiekių, už kuriuos gali būti mokama išmoka, sumai.

| (7) | Kai, apskaičiuojant kiekvienai gamintojų organizacijai mokamos išmokos dydį, taikomos Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 4 dalyje numatytos ribos, reikėtų paskirstyti kiekius, už kuriuos gali būti mokama išmoka, tarp atitinkamų gamintojų organizacijų pagal atitinkamas jų gamybos apimtis per tą patį 2000, 2001 ir 2002 m. žvejybos metų ketvirtį. |
| --- | --- |

(7)

Kai, apskaičiuojant kiekvienai gamintojų organizacijai mokamos išmokos dydį, taikomos Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 4 dalyje numatytos ribos, reikėtų paskirstyti kiekius, už kuriuos gali būti mokama išmoka, tarp atitinkamų gamintojų organizacijų pagal atitinkamas jų gamybos apimtis per tą patį 2000, 2001 ir 2002 m. žvejybos metų ketvirtį.

| (8) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žvejybos produktų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žvejybos produktų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnyje numatyta kompensuojamoji išmoka yra suteikiama už 2003 m. laikotarpio nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. produktus neviršijant didžiausių nurodomų sumų:

| Produktas | Didžiausias išmokos dydis
  (EUR už toną) |
| --- | --- |
| Geltonuodegiai tunai (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg | 24 |

Produktas

Didžiausias išmokos dydis

(EUR už toną)

Geltonuodegiai tunai (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg

24

2 straipsnis

1.   Bendra rūšies kiekių, už kuriuos gali būti mokama išmoka, suma yra tokia:

| — | Geltonuodegiai tunai (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg: 11 433,536 tonos. |
| --- | --- |

—

Geltonuodegiai tunai (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg: 11 433,536 tonos.

2.   Bendra kiekių suma padalinama tarp atitinkamų gamintojų organizacijų taip, kaip nurodyta priede.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 24 d.

Komisijos vardu

Joe BORG

Komisijos narys

---

(1)  OL L 17, 2000 1 21, p. 22.

1

(2)  OL L 351, 2002 12 28, p. 3.

2

(3)  OL L 293, 2001 11 10, p. 11.

3

---

PRIEDAS

Tunų kiekiai, už kuriuos gali būti mokama 2003 m. laikotarpio nuo spalio 1 d. iki gruodžio 31 d. kompensacinė išmoka pagal Reglamento (EB) Nr. 104/2000 27 straipsnio 4 dalį, gamintojų organizacijoms paskirstomi nurodant kiekius procentinėmis dalimis taip

| (tonomis) |
| --- |
| Geltonuodegiai tunai (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg | Kiekiai, už kuriuos gali būti mokama 100 % išmoka
  (27 straipsnio 4 dalies 1 įtrauka) | Kiekiai, už kuriuos gali būti mokama 50 % išmoka
  (27 straipsnio 4 dalies 2 įtrauka) | Iš viso kiekių už kuriuos gali būti mokama 50 % išmoka
  (27 straipsnio 4 dalies 1 ir 2 įtraukos) |
| OPAGAC | 1 880,530 | 0 | 1 880,530 |
| OPTUC | 3 837,843 | 445,778 | 4 283,621 |
| OP 42 (CAN.) | 0 | 0 | 0 |
| ORTHONGEL | 4 720,123 | 549,262 | 5 269,385 |
| APASA | 0 | 0 | 0 |
| Madeira | 0 | 0 | 0 |
| ES iš viso | 10 438,496 | 995,040 | 11 433,536 |

(tonomis)

Geltonuodegiai tunai (Thunnus albacares), kurių vienetas sveria daugiau kaip 10 kg

Kiekiai, už kuriuos gali būti mokama 100 % išmoka

(27 straipsnio 4 dalies 1 įtrauka)

Kiekiai, už kuriuos gali būti mokama 50 % išmoka

(27 straipsnio 4 dalies 2 įtrauka)

Iš viso kiekių už kuriuos gali būti mokama 50 % išmoka

(27 straipsnio 4 dalies 1 ir 2 įtraukos)

OPAGAC

1 880,530

0

1 880,530

OPTUC

3 837,843

445,778

4 283,621

OP 42 (CAN.)

0

0

0

ORTHONGEL

4 720,123

549,262

5 269,385

APASA

0

0

0

Madeira

0

0

0

ES iš viso

10 438,496

995,040

11 433,536

---

II Aktai, kurių skelbti neprivaloma

Europos Parlamentas

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/8

---

EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMAS

2005 m. sausio 11 d.

dėl Europos ombudsmeno skyrimo

(2005/46/EB, Euratomas)

EUROPOS PARLAMENTAS,

Atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 21 straipsnio antrą pastraipą bei 195 straipsnį,

Atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 107d straipsnį,

Atsižvelgdamas į savo 1994 m. kovo 9 d. sprendimą dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (1), su pakeitimais, padarytais 2002 m. kovo 14 d. sprendimu (2),

Atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 194 straipsnį,

Atsižvelgdamas į kvietimą teikti kandidatūras (3),

Atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 11 d. balsavimo Parlamente rezultatus,

NUSPRENDĖ:

Nikiforos DIAMANDOUROS skiriamas Europos ombudsmenu.

Priimta Strasbūre, 2005 m. sausio 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Josep BORRELL FONTELLES

---

(1)  OL L 113, 1994 5 4, p. 15.

1

(2)  OL L 92, 2002 4 9, p. 13.

2

(3)  OL C 213, 2004 8 25, p. 9.

3

---

Taryba

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/9

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2004 m. gruodžio 22 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2000/24/EB, siekiant atsižvelgti į Europos Sąjungos plėtrą ir Europos kaimynystės politiką

(2005/47/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 181 A straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

| (1) | 2003 m. balandžio 16 d. pasirašytos Stojimo sutartys įsigaliojo 2004 m. gegužės 1 d. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. balandžio 16 d. pasirašytos Stojimo sutartys įsigaliojo 2004 m. gegužės 1 d.

| (2) | Komisijos ataskaitoje (1), parengtoje pagal 1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimo 2000/24/EB, suteikiančio Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją dėl nuostolių, susijusių su paskolomis projektams už Bendrijos ribų (Vidurio ir Rytų Europoje, Viduržemio jūros šalyse, Lotynų Amerikoje ir Azijoje bei Pietų Afrikos Respublikoje) (2) 1 straipsnio 1 dalies trečiąją pastraipą, daroma išvada, kad šiam sprendimui reikalingi kai kurie pakeitimai, ypač atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos ataskaitoje (1), parengtoje pagal 1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimo 2000/24/EB, suteikiančio Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją dėl nuostolių, susijusių su paskolomis projektams už Bendrijos ribų (Vidurio ir Rytų Europoje, Viduržemio jūros šalyse, Lotynų Amerikoje ir Azijoje bei Pietų Afrikos Respublikoje) (2) 1 straipsnio 1 dalies trečiąją pastraipą, daroma išvada, kad šiam sprendimui reikalingi kai kurie pakeitimai, ypač atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą.

| (3) | 2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad nuo 2004 m. Turkijai skiriama pasirengimo stojimui parama bus finansuojama pagal „Pasirengimo stojimui išlaidų“ biudžeto eilutę. |
| --- | --- |

(3)

2002 m. gruodžio 12–13 d. Kopenhagos Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad nuo 2004 m. Turkijai skiriama pasirengimo stojimui parama bus finansuojama pagal „Pasirengimo stojimui išlaidų“ biudžeto eilutę.

| (4) | Priėmus Sprendimą 2000/24/EB, EIB patirtis, susijusi su nusistovėjusios tvarkos pokyčiais investicijų apsaugos garantijų srityje, parodė, kad būtina patikslinti politinės rizikos, kurią apima Bendrijos garantija, bei komercinės rizikos, kurią prisiima EIB, apimtį. |
| --- | --- |

(4)

Priėmus Sprendimą 2000/24/EB, EIB patirtis, susijusi su nusistovėjusios tvarkos pokyčiais investicijų apsaugos garantijų srityje, parodė, kad būtina patikslinti politinės rizikos, kurią apima Bendrijos garantija, bei komercinės rizikos, kurią prisiima EIB, apimtį.

| (5) | Pagal rizikos pasidalijimo sistemą biudžeto garantija turėtų apimti ne tik dėl valiutos nepervedimo, eksproprijavimo, karo ar pilietinių neramumų kylančią politinę riziką, bet ir riziką, kylančią dėl teisingumo neužtikrinimo, trečiosios šalies vyriausybei ar kitoms valdžios institucijoms pažeidus tam tikras sutartis. |
| --- | --- |

(5)

Pagal rizikos pasidalijimo sistemą biudžeto garantija turėtų apimti ne tik dėl valiutos nepervedimo, eksproprijavimo, karo ar pilietinių neramumų kylančią politinę riziką, bet ir riziką, kylančią dėl teisingumo neužtikrinimo, trečiosios šalies vyriausybei ar kitoms valdžios institucijoms pažeidus tam tikras sutartis.

| (6) | Pagal rizikos pasidalijimo sistemą, EIB turėtų apdrausti komercinę riziką nesuverenios trečiosios šalies garantijomis arba bet kokia kita garantija ar įkeistu turtu, taip pat remdamasis skolininko finansiniu pajėgumu pagal įprastus kriterijus. |
| --- | --- |

(6)

Pagal rizikos pasidalijimo sistemą, EIB turėtų apdrausti komercinę riziką nesuverenios trečiosios šalies garantijomis arba bet kokia kita garantija ar įkeistu turtu, taip pat remdamasis skolininko finansiniu pajėgumu pagal įprastus kriterijus.

| (7) | 2000–2006 m. finansinėje perspektyvoje, parengtoje pagal 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo (3), Bendrijos biudžete numatyta metinė 200 milijonų eurų (1999 m. kainomis) paskolų garantavimo rezervo viršutinė riba. |
| --- | --- |

(7)

2000–2006 m. finansinėje perspektyvoje, parengtoje pagal 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo (3), Bendrijos biudžete numatyta metinė 200 milijonų eurų (1999 m. kainomis) paskolų garantavimo rezervo viršutinė riba.

| (8) | Glaudus EIB ir Komisijos bendradarbiavimas turėtų užtikrinti darnumą ir sinergiją su Europos Sąjungos geografinio bendradarbiavimo programomis bei tai, kad EIB paskolų operacijos papildytų ir sustiprintų Europos Sąjungos politikos, susijusios su tais regionais, kryptis. |
| --- | --- |

(8)

Glaudus EIB ir Komisijos bendradarbiavimas turėtų užtikrinti darnumą ir sinergiją su Europos Sąjungos geografinio bendradarbiavimo programomis bei tai, kad EIB paskolų operacijos papildytų ir sustiprintų Europos Sąjungos politikos, susijusios su tais regionais, kryptis.

| (9) | Todėl Sprendimas 2000/24/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(9)

Todėl Sprendimas 2000/24/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Sprendimas 2000/24/EB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirmoji pastraipa pakeičiama taip:
  „Bendrija suteikia Europos investicijų bankui (EIB) visuotinę garantiją dėl visų jo negautų mokėjimų už kreditus, suteiktus pagal įprastus kriterijus ir remiant atitinkamus Bendrijos užsienio politikos tikslus, pietrytinėse kaimyninėse valstybėse, Viduržemio jūros šalyse, Lotynų Amerikoje ir Azijoje bei Pietų Afrikos Respublikoje įgyvendinamiems investiciniams projektams.“ |
| --- | --- | --- | --- |

1)

1 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirmoji pastraipa pakeičiama taip:

„Bendrija suteikia Europos investicijų bankui (EIB) visuotinę garantiją dėl visų jo negautų mokėjimų už kreditus, suteiktus pagal įprastus kriterijus ir remiant atitinkamus Bendrijos užsienio politikos tikslus, pietrytinėse kaimyninėse valstybėse, Viduržemio jūros šalyse, Lotynų Amerikoje ir Azijoje bei Pietų Afrikos Respublikoje įgyvendinamiems investiciniams projektams.“

| ii) | antrosios pastraipos antrasis sakinys pakeičiamas taip:
  „Suteiktų kreditų bendra viršutinė riba yra 19 460 milijonų eurų, paskirstytų taip:






  — | pietrytinės kaimyninės valstybės:
  9 185 milijonų eurų, |
| --- | --- | --- |

ii)

antrosios pastraipos antrasis sakinys pakeičiamas taip:

„Suteiktų kreditų bendra viršutinė riba yra 19 460 milijonų eurų, paskirstytų taip:

—

pietrytinės kaimyninės valstybės:

9 185 milijonų eurų,

| — | Viduržemio jūros šalys:
  6 520 milijonų eurų, |
| --- | --- |

—

Viduržemio jūros šalys:

6 520 milijonų eurų,

| — | Lotynų Amerika ir Azija:
  2 480 milijonų eurų, |
| --- | --- |

—

Lotynų Amerika ir Azija:

2 480 milijonų eurų,

| — | Pietų Afrikos Respublika:
  825 milijonų eurų, |
| --- | --- |

—

Pietų Afrikos Respublika:

825 milijonų eurų,

| — | Specialūs veiksmai, remiantys EB ir Turkijos muitų sąjungos konsolidavimą ir stiprinimą:
  450 milijonų eurų, |
| --- | --- |

—

Specialūs veiksmai, remiantys EB ir Turkijos muitų sąjungos konsolidavimą ir stiprinimą:

450 milijonų eurų,

ir ji gali būti panaudota ne vėliau kaip iki 2007 m. sausio 31 d. Į kreditus, dėl kurių jau buvo pasirašyta, atsižvelgiama jų sumas atimant iš regionams numatytų viršutinių ribų.“

| b) | 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | pirmoji įtrauka pakeičiama taip:






  „— | Pietrytinės kaimyninės valstybės: Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Bulgarija, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Rumunija, Serbija ir Juodkalnija, Turkija;“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

2 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

pirmoji įtrauka pakeičiama taip:

„—

Pietrytinės kaimyninės valstybės: Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Bulgarija, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Rumunija, Serbija ir Juodkalnija, Turkija;“

| ii) | antrojoje įtraukoje išbraukiami žodžiai „Kipras“, „Malta“ ir „Turkija“. |
| --- | --- |

ii)

antrojoje įtraukoje išbraukiami žodžiai „Kipras“, „Malta“ ir „Turkija“.

| 2) | 2 straipsnis papildomas šia pastraipa:
  „Komisija pateikia pranešimą apie šio sprendimo taikymą ne vėliau kaip iki 2006 m. liepos 31 d.“ |
| --- | --- |

2)

2 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Komisija pateikia pranešimą apie šio sprendimo taikymą ne vėliau kaip iki 2006 m. liepos 31 d.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. VEERMAN

---

(1)  KOM(2003) 603.

1

(2)  OL L 9, 2000 1 13, p. 24. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2001/778/EB (OL L 292, 2001 11 9, p. 43).

2

(3)  OL C 172, 1999 6 18, p. 1.

3

---

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/11

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2004 m. gruodžio 22 d.

suteikiantis Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją dėl nuostolių, susijusių su paskolomis, suteiktomis tam tikrų rūšių projektams Rusijoje, Ukrainoje, Moldovoje ir Baltarusijoje

(2005/48/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 181A straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

kadangi:

| (1) | Pritardama Europos Sąjungos Europos kaimynystės politikai, Taryba norėtų, kad Europos investicijų bankas (EIB) galėtų suteikti paskolas tam tikrų rūšių projektams Rusijoje ir Vakarų naujose nepriklausomose valstybėse (toliau – VNNV), pirmiausia Baltarusijoje, Moldovoje ir Ukrainoje. |
| --- | --- |

(1)

Pritardama Europos Sąjungos Europos kaimynystės politikai, Taryba norėtų, kad Europos investicijų bankas (EIB) galėtų suteikti paskolas tam tikrų rūšių projektams Rusijoje ir Vakarų naujose nepriklausomose valstybėse (toliau – VNNV), pirmiausia Baltarusijoje, Moldovoje ir Ukrainoje.

| (2) | Pritariant Šiaurės dimensijos iniciatyvai, kurią 1999 m. gruodį pradėjo Helsinkio Europos Vadovų Taryba, buvo priimtas 2001 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimas 2001/777/EB, Europos investicijų bankui suteikiantis Bendrijos garantiją atlyginti nuostolius, patirtus pagal specialią paskolų programą atrinktiems aplinkosaugos projektams Rusijos Baltijos jūros baseine pagal Šiaurės dimensijos iniciatyvą (2). |
| --- | --- |

(2)

Pritariant Šiaurės dimensijos iniciatyvai, kurią 1999 m. gruodį pradėjo Helsinkio Europos Vadovų Taryba, buvo priimtas 2001 m. lapkričio 6 d. Tarybos sprendimas 2001/777/EB, Europos investicijų bankui suteikiantis Bendrijos garantiją atlyginti nuostolius, patirtus pagal specialią paskolų programą atrinktiems aplinkosaugos projektams Rusijos Baltijos jūros baseine pagal Šiaurės dimensijos iniciatyvą (2).

| (3) | EIB skolinimas pagal Sprendimą 2001/777/EB artėja prie viršutinės ribos. |
| --- | --- |

(3)

EIB skolinimas pagal Sprendimą 2001/777/EB artėja prie viršutinės ribos.

| (4) | 2003 m. lapkričio 25 d. išvadose Ekonomikos ir finansų taryba sutiko, kad toliau įgyvendinant Sprendimą 2001/777/EB EIB skirtų papildomų asignavimų skolinimui Rusijoje ir VNNV projektams tose srityse, kuriose EIB turi tam tikrą pranašumą ir kuriose yra didelis kreditų poreikis. Laikoma, kad EIB turi „tam tikrą pranašumą“ šiose srityse: aplinkosaugos ir transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūros prioritetinėse transeuropinio tinklo (toliau – TEN) magistralėse, turinčiose tarpvalstybinės reikšmės valstybei narei. |
| --- | --- |

(4)

2003 m. lapkričio 25 d. išvadose Ekonomikos ir finansų taryba sutiko, kad toliau įgyvendinant Sprendimą 2001/777/EB EIB skirtų papildomų asignavimų skolinimui Rusijoje ir VNNV projektams tose srityse, kuriose EIB turi tam tikrą pranašumą ir kuriose yra didelis kreditų poreikis. Laikoma, kad EIB turi „tam tikrą pranašumą“ šiose srityse: aplinkosaugos ir transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūros prioritetinėse transeuropinio tinklo (toliau – TEN) magistralėse, turinčiose tarpvalstybinės reikšmės valstybei narei.

| (5) | Šiam skolinimo įgaliojimui, viena vertus, turėtų būti taikomos tam tikros sąlygos, atitinkančios ES aukšto lygio susitarimus dėl politinių ir makroekonominių aspektų bei susitarimus su kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis dėl sektorių ir projektų aspektų bei, kita vertus, turėtų būti tinkamai paskirstomas darbas tarp EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB). |
| --- | --- |

(5)

Šiam skolinimo įgaliojimui, viena vertus, turėtų būti taikomos tam tikros sąlygos, atitinkančios ES aukšto lygio susitarimus dėl politinių ir makroekonominių aspektų bei susitarimus su kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis dėl sektorių ir projektų aspektų bei, kita vertus, turėtų būti tinkamai paskirstomas darbas tarp EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB).

| (6) | EIB finansavimas turėtų būti tvarkomas pagal įprastinius EIB kriterijus ir procedūras, įskaitant atitinkamas kontrolės priemones, bei pagal atitinkamas Audito rūmų ir OLAF taisykles bei procedūras, kad būtų remiamos Bendrijos politikos kryptys. EIB ir Komisija turėtų reguliariai konsultuotis, kad būtų užtikrintas prioritetų ir veiklos krypčių derinimas konkrečiose šalyse bei įvertinta pažanga, pasiekta įgyvendinant Bendrijos atitinkamos politikos tikslus. |
| --- | --- |

(6)

EIB finansavimas turėtų būti tvarkomas pagal įprastinius EIB kriterijus ir procedūras, įskaitant atitinkamas kontrolės priemones, bei pagal atitinkamas Audito rūmų ir OLAF taisykles bei procedūras, kad būtų remiamos Bendrijos politikos kryptys. EIB ir Komisija turėtų reguliariai konsultuotis, kad būtų užtikrintas prioritetų ir veiklos krypčių derinimas konkrečiose šalyse bei įvertinta pažanga, pasiekta įgyvendinant Bendrijos atitinkamos politikos tikslus.

| (7) | Į šį sprendimą bus atsižvelgta 2006 m. gruodžio mėn. atliekant visapusišką EIB bendro skolinimo projektams ne Europos Sąjungoje įgaliojimo įvertinimą, |
| --- | --- |

(7)

Į šį sprendimą bus atsižvelgta 2006 m. gruodžio mėn. atliekant visapusišką EIB bendro skolinimo projektams ne Europos Sąjungoje įgaliojimo įvertinimą,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Tikslas

Bendrija suteikia Europos investicijų bankui (toliau – EIB) garantiją dėl visų jo negautų, tačiau priklausančių mokėjimų, susijusių su kreditais, suteiktais pagal banko įprastinius kriterijus, remiančiais Bendrijos atitinkamos išorės politikos tikslus ir skirtais Rusijoje ir Vakarų naujose nepriklausomose valstybėse, pirmiausia Baltarusijoje, Moldovoje ir Ukrainoje, vykdomiems investiciniams projektams.

2 straipsnis

Reikalavimus atitinkantys projektai

Reikalavimus atitinkantys Europos Sąjungai svarbūs projektai vykdomi šiuose sektoriuose:

| — | Aplinkosaugos, |
| --- | --- |

—

Aplinkosaugos,

| — | transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūros prioritetinėse transeuropinio tinklo (TEN) magistralėse, turinčiose tarpvalstybinės reikšmės valstybei narei. |
| --- | --- |

—

transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūros prioritetinėse transeuropinio tinklo (TEN) magistralėse, turinčiose tarpvalstybinės reikšmės valstybei narei.

3 straipsnis

Viršutinė riba ir sąlygos

1.   Suteiktų kreditų bendra viršutinė riba yra 500 milijonų EUR.

2.   EIB suteikiama išskirtinė 100 % Bendrijos garantija, apimanti visą pagal šį sprendimą suteiktų kreditų sumą ir visas susijusias sumas.

3.   Projektai, finansuojami iš paskolų, kurioms bus taikoma garantija, atitinka šiuos kriterijus:

| a) | 2 straipsnyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

2 straipsnyje nustatytus reikalavimus;

| b) | siekiant užtikrinti pagrįstą rizikos pasiskirstymą ir tinkamas projekto sąlygas, EIB bendradarbiauja su kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis ir atitinkamais atvejais bendrai finansuoja projektus. |
| --- | --- |

b)

siekiant užtikrinti pagrįstą rizikos pasiskirstymą ir tinkamas projekto sąlygas, EIB bendradarbiauja su kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis ir atitinkamais atvejais bendrai finansuoja projektus.

Laikydamasis abipusiai sutartų sąlygų, EIB atitinkamai dalijasi darbą su ERPB ir pateikia atitinkamą ataskaitą pagal 5 straipsnį. Visų pirma, EIB naudojasi ERPB patirtimi Rusijoje ir VNNV.

4 straipsnis

Atskirų šalių tinkamumas

Atskiros šalys tenkina finansavimo neviršijant viršutinės ribos reikalavimus, kai jos įvykdo tam tikras sąlygas, atitinkančias Europos Sąjungos aukšto lygio susitarimus su konkrečia šalimi dėl politinių ir makroekonominių aspektų. Komisija nustato, kada atskira šalis įvykdo tam tikras sąlygas ir apie tai praneša EIB.

5 straipsnis

Pranešimų teikimas

Komisija kiekvienais metais informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie paskolų operacijas, atliktas pagal šį sprendimą, kartu pateikdama šio sprendimo įgyvendinimo bei projektuose dalyvaujančių tarptautinių finansų įstaigų koordinavimo įvertinimą.

Šioje informacijoje pateikiamas skolinimo pagal šį sprendimą indėlio į Bendrijos atitinkamos išorės politikos tikslų įgyvendinimą įvertinimas.

Taikant pirmąją ir antrąją pastraipas, EIB atitinkamą informaciją perduoda Komisijai.

6 straipsnis

Trukmė

Garantija taikoma paskoloms, pasirašytoms iki 2007 m. sausio 31 d.

Jei pasibaigus šiam laikotarpiui EIB suteiktų paskolų suma nesiekia 3 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros viršutinės ribos, laikotarpis automatiškai pratęsiamas dar šešiems mėnesiams.

7 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   EIB ir Komisija nustato garantijos suteikimo sąlygas.

Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. VEERMAN

---

(1)  2004 m. gruodžio 14 d. pareikšta nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  OL L 292, 2001 11 9, p. 41.

2

---

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/13

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2005 m. sausio 18 d.

dėl Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto I priedo 3 straipsnio 3 dalyje numatyto komiteto veiklos taisyklių

(2005/49/EB, Euratomas)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į Protokolą dėl Teisingumo Teismo statuto, iš dalies pakeistą 2004 m. lapkričio 2 d. Tarybos sprendimu 2004/752/EB, Euratomas, įsteigiančiu Europos Sąjungos tarnautojų teismą (1), ypač į jo I priedo 3 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2004 m. gruodžio 2 d. Teisingumo Teismo pirmininko rekomendaciją,

kadangi:

| (1) | Pagal Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto I priedo 3 straipsnio 3 dalį numatoma įkurti komitetą, kurį sudaro septyni asmenys, parenkami iš buvusių Teisingumo Teismo bei Pirmosios instancijos teismo narių ir pripažintos kompetencijos teisininkų. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto I priedo 3 straipsnio 3 dalį numatoma įkurti komitetą, kurį sudaro septyni asmenys, parenkami iš buvusių Teisingumo Teismo bei Pirmosios instancijos teismo narių ir pripažintos kompetencijos teisininkų.

| (2) | Pagal pirmiau minėtą 3 dalį Taryba, remdamasi Teisingumo Teismo pirmininko rekomendacija, kvalifikuota balsų dauguma nustato to komiteto veiklos taisykles. Reikėtų įgyvendinti šią nuostatą, |
| --- | --- |

(2)

Pagal pirmiau minėtą 3 dalį Taryba, remdamasi Teisingumo Teismo pirmininko rekomendacija, kvalifikuota balsų dauguma nustato to komiteto veiklos taisykles. Reikėtų įgyvendinti šią nuostatą,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto I priedo 3 straipsnio 3 dalyje numatyto komiteto veiklos taisyklės išdėstomos šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 18 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J.-C. JUNCKER

---

(1)  OL L 333, 2004 11 9, p. 7.

1

---

PRIEDAS

Protokolo dėl teisingumo teismo statuto I priedo 3 straipsnio 3 dalyje numatyto komiteto veiklos taisyklės

| 1. | Komitetą sudaro septyni asmenys, parenkami iš buvusių Teisingumo Teismo bei Pirmosios instancijos teismo narių ir pripažintos kompetencijos teisininkų. |
| --- | --- |

1.

Komitetą sudaro septyni asmenys, parenkami iš buvusių Teisingumo Teismo bei Pirmosios instancijos teismo narių ir pripažintos kompetencijos teisininkų.

| 2. | Šie asmenys yra skiriami ketverių metų laikotarpiui. Jam pasibaigus, jie gali būti paskirti naujai kadencijai. |
| --- | --- |

2.

Šie asmenys yra skiriami ketverių metų laikotarpiui. Jam pasibaigus, jie gali būti paskirti naujai kadencijai.

| 3. | Komitetui pirmininkauja vienas iš jo narių, kurį šiam tikslui paskiria Taryba. |
| --- | --- |

3.

Komitetui pirmininkauja vienas iš jo narių, kurį šiam tikslui paskiria Taryba.

| 4. | Tarybos generalinis sekretoriatas vykdo komiteto sekretoriato funkcijas. Jis teikia reikiamą administracinę pagalbą, susijusią su komiteto veikla, įskaitant dokumentų vertimą raštu. |
| --- | --- |

4.

Tarybos generalinis sekretoriatas vykdo komiteto sekretoriato funkcijas. Jis teikia reikiamą administracinę pagalbą, susijusią su komiteto veikla, įskaitant dokumentų vertimą raštu.

| 5. | Komiteto posėdis yra teisėtas, jeigu dalyvauja bent penki jo nariai.
  Komitetas priima sprendimus paprasta balsų dauguma. Balsams pasiskirsčius po lygiai, lemia pirmininko balsas. |
| --- | --- |

5.

Komiteto posėdis yra teisėtas, jeigu dalyvauja bent penki jo nariai.

Komitetas priima sprendimus paprasta balsų dauguma. Balsams pasiskirsčius po lygiai, lemia pirmininko balsas.

| 6. | Jei komiteto nariai, atlikdami savo pareigas, turi išvykti iš jų gyvenamosios vietos, jie turi teisę gauti išlaidų kompensaciją bei išmokas 1967 m. liepos 25 d. Tarybos reglamento Nr. 422/67/EEB, Nr. 5/67/Euratomas, nustatančio Komisijos pirmininko ir narių bei Teisingumo Teismo pirmininko, teisėjų, generalinių advokatų ir sekretoriaus bei Pirmosios instancijos teismo pirmininko, narių ir sekretoriaus tarnybines pajamas (1), 6 straipsnyje numatytomis sąlygomis.
  Su tuo susijusias išlaidas padengia Taryba. |
| --- | --- |

6.

Jei komiteto nariai, atlikdami savo pareigas, turi išvykti iš jų gyvenamosios vietos, jie turi teisę gauti išlaidų kompensaciją bei išmokas 1967 m. liepos 25 d. Tarybos reglamento Nr. 422/67/EEB, Nr. 5/67/Euratomas, nustatančio Komisijos pirmininko ir narių bei Teisingumo Teismo pirmininko, teisėjų, generalinių advokatų ir sekretoriaus bei Pirmosios instancijos teismo pirmininko, narių ir sekretoriaus tarnybines pajamas (1), 6 straipsnyje numatytomis sąlygomis.

Su tuo susijusias išlaidas padengia Taryba.

---

(1)  OL 187, 1967 8 8, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1292/2004 (OL L 243, 2004 7 15, p. 23).

---

Komisija

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/15

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. sausio 17 d.

dėl 24 GHz radijo dažnių juostos suderinimo automobilinių mažojo nuotolio radaro ryšio įrenginių terminuotam naudojimui Bendrijoje

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 34)

(Tekstas svarbus EEE)

(2005/50/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | 2003 m. birželio 2 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl „Europos kelių saugos veiksmų programos – perpus sumažinti avarijų keliuose aukų skaičių Europos Sąjungoje iki 2010 m.: bendra atsakomybė“ (2) nustatomas darnus požiūris į kelių eismo saugumą Europos Sąjungoje. Be to, savo 2003 m. rugsėjo 15 d. Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Informacijos ir komunikacijos technologijos vardan saugių ir pažangių automobilių“ (3), Komisija paskelbė apie savo ketinimą pagerinti kelių saugumą Europoje, plačiau žinomą kaip e. saugumo iniciatyva, naudojant naujas informacijos ir komunikacijos technologijas ir pažangias kelių saugumo sistemas, pvz., automobilinius mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginius. 2003 m. gruodžio 5 d. savo Išvadose dėl kelių eismo saugumo (4) Taryba paragino pagerinti automobilių saugumą skatinant naudotis naujas technologijas, pvz., elektroninį saugumą. |
| --- | --- |

(1)

2003 m. birželio 2 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl „Europos kelių saugos veiksmų programos – perpus sumažinti avarijų keliuose aukų skaičių Europos Sąjungoje iki 2010 m.: bendra atsakomybė“ (2) nustatomas darnus požiūris į kelių eismo saugumą Europos Sąjungoje. Be to, savo 2003 m. rugsėjo 15 d. Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Informacijos ir komunikacijos technologijos vardan saugių ir pažangių automobilių“ (3), Komisija paskelbė apie savo ketinimą pagerinti kelių saugumą Europoje, plačiau žinomą kaip e. saugumo iniciatyva, naudojant naujas informacijos ir komunikacijos technologijas ir pažangias kelių saugumo sistemas, pvz., automobilinius mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginius. 2003 m. gruodžio 5 d. savo Išvadose dėl kelių eismo saugumo (4) Taryba paragino pagerinti automobilių saugumą skatinant naudotis naujas technologijas, pvz., elektroninį saugumą.

| (2) | Tam, kad Bendrijoje būtų sparčiai ir koordinuotai sukurti ir įdiegti automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai, Bendrijoje jiems nedelsiant turi būti paskirta nuolatinė suderinta radijo dažnio juosta siekiant užtikrinti pakankamą pasitikėjimą šia verslo šaka, kad būtų gautos reikalingos investicijos. |
| --- | --- |

(2)

Tam, kad Bendrijoje būtų sparčiai ir koordinuotai sukurti ir įdiegti automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai, Bendrijoje jiems nedelsiant turi būti paskirta nuolatinė suderinta radijo dažnio juosta siekiant užtikrinti pakankamą pasitikėjimą šia verslo šaka, kad būtų gautos reikalingos investicijos.

| (3) | Siekdama tokio harmonizavimo, 2003 m. rugpjūčio 5 d. Komisija, vadovaudamasi Sprendimo 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalimi, suteikė mandatą Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (CEPT) suderinti radijo dažnius ir palengvinti koordinuotą mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių įdiegimą. |
| --- | --- |

(3)

Siekdama tokio harmonizavimo, 2003 m. rugpjūčio 5 d. Komisija, vadovaudamasi Sprendimo 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalimi, suteikė mandatą Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (CEPT) suderinti radijo dažnius ir palengvinti koordinuotą mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių įdiegimą.

| (4) | Pasinaudojusi mandatu, CEPT nurodė, kad 79 GHz juosta yra tinkamiausia ilgalaikiam mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių kūrimui ir diegimui, įvedant šią priemonę ne vėliau kaip 2005 m. sausio 1 d. Todėl 2004 m. liepos 8 d. Komisija priėmė Sprendimą 2004/545/EB dėl radijo spektro 79 GHz dažnių juostoje suderinimo automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių naudojimui Bendrijoje (5). |
| --- | --- |

(4)

Pasinaudojusi mandatu, CEPT nurodė, kad 79 GHz juosta yra tinkamiausia ilgalaikiam mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių kūrimui ir diegimui, įvedant šią priemonę ne vėliau kaip 2005 m. sausio 1 d. Todėl 2004 m. liepos 8 d. Komisija priėmė Sprendimą 2004/545/EB dėl radijo spektro 79 GHz dažnių juostoje suderinimo automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių naudojimui Bendrijoje (5).

| (5) | Tačiau 79 GHz juostoje veikiančių automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių technologija dar kuriama ir negali būti iš karto naudojama ekonomiškai pagrįstai, nors aišku, kad pramonininkai skatins tokios technologijos kūrimą tam, kad ji taptų prieinama kuo anksčiau. |
| --- | --- |

(5)

Tačiau 79 GHz juostoje veikiančių automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių technologija dar kuriama ir negali būti iš karto naudojama ekonomiškai pagrįstai, nors aišku, kad pramonininkai skatins tokios technologijos kūrimą tam, kad ji taptų prieinama kuo anksčiau.

| (6) | Savo 2004 m. liepos 9 d. ataskaitoje Europos Komisijai pagal 2003 m. rugpjūčio 5 d. perduotą mandatą CEPT nurodė, kad 24 GHz juosta būtų laikinas sprendimas, kuris sudarytų sąlygas Bendrijoje anksti įdiegti automobilinius mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginius siekiant įgyvendinti e. saugumo iniciatyvos tikslus, nes technologija yra pakankamai ištobulinta, kad veiktų šioje juostoje. Todėl valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių, pagrįstų konkrečia savo nacionalinių radijo dažnių padėtimi, kad suteiktų pakankamą ir vienodą radijo spektrą 24 GHz juostoje (21.65–26.65 GHz), kartu apsaugodamos toje juostoje veikiančias tarnybas nuo žalingų trukdžių. |
| --- | --- |

(6)

Savo 2004 m. liepos 9 d. ataskaitoje Europos Komisijai pagal 2003 m. rugpjūčio 5 d. perduotą mandatą CEPT nurodė, kad 24 GHz juosta būtų laikinas sprendimas, kuris sudarytų sąlygas Bendrijoje anksti įdiegti automobilinius mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginius siekiant įgyvendinti e. saugumo iniciatyvos tikslus, nes technologija yra pakankamai ištobulinta, kad veiktų šioje juostoje. Todėl valstybės narės turėtų imtis atitinkamų priemonių, pagrįstų konkrečia savo nacionalinių radijo dažnių padėtimi, kad suteiktų pakankamą ir vienodą radijo spektrą 24 GHz juostoje (21.65–26.65 GHz), kartu apsaugodamos toje juostoje veikiančias tarnybas nuo žalingų trukdžių.

| (7) | Remiantis ITU radijo reglamentų 5.340 išnaša, 23.6–24.0 GHz juostoje draudžiamos visos spinduliuotės siekiant apsaugoti pirmenybės teisę į šią juostą, kuri skirta radijo astronomijai, žemės tyrimo palydovams ir pasyviosioms kosmoso tyrimo tarnyboms. Šis draudimas grindžiamas tuo, kad negali būti jokių toms tarnyboms žalingų trukdžių, kuriuos toje juostoje sukeltų spinduliuotė. |
| --- | --- |

(7)

Remiantis ITU radijo reglamentų 5.340 išnaša, 23.6–24.0 GHz juostoje draudžiamos visos spinduliuotės siekiant apsaugoti pirmenybės teisę į šią juostą, kuri skirta radijo astronomijai, žemės tyrimo palydovams ir pasyviosioms kosmoso tyrimo tarnyboms. Šis draudimas grindžiamas tuo, kad negali būti jokių toms tarnyboms žalingų trukdžių, kuriuos toje juostoje sukeltų spinduliuotė.

| (8) | 5.340 išnaša yra įgyvendinama nacionalinėmis priemonėmis ir gali būti taikoma kartu su Radijo reglamentų 4.4 straipsniu, pagal kurį stočiai negalima suteikti dažnio nukrypstant nuo Radijo reglamentų, išskyrus atskirai nurodytą atvejį, kai tokia stotis, naudodama tokį paskirtą dažnį, nesukelia žalingų trukdžių stočiai, veikiančiai pagal ITU normas. Todėl savo ataskaitoje Komisijai CEPT nurodė, kad 5.340 išnaša neužkerta kelio administracijoms naudotis juostomis, kuriems taikoma ta išnaša, jeigu jos nedaro poveikio kitų administracijų tarnyboms ir nesiekia, kad tokį naudojimą pripažintų ITU pagal savo taisykles. |
| --- | --- |

(8)

5.340 išnaša yra įgyvendinama nacionalinėmis priemonėmis ir gali būti taikoma kartu su Radijo reglamentų 4.4 straipsniu, pagal kurį stočiai negalima suteikti dažnio nukrypstant nuo Radijo reglamentų, išskyrus atskirai nurodytą atvejį, kai tokia stotis, naudodama tokį paskirtą dažnį, nesukelia žalingų trukdžių stočiai, veikiančiai pagal ITU normas. Todėl savo ataskaitoje Komisijai CEPT nurodė, kad 5.340 išnaša neužkerta kelio administracijoms naudotis juostomis, kuriems taikoma ta išnaša, jeigu jos nedaro poveikio kitų administracijų tarnyboms ir nesiekia, kad tokį naudojimą pripažintų ITU pagal savo taisykles.

| (9) | 23.6–24.0 GHz dažnių juosta yra ypač svarbi mokslininkams ir meteorologams matuojant vandens garų kiekį, kuris ypač svarbus palydovinės žemės tyrimo tarnybos vykdomiems temperatūros matavimams. Ši juosta yra ypač svarbi Aplinkos ir saugumo visuotinės kontrolės (GMES) iniciatyvai, kuria siekiama sukurti veikiančią Europos įspėjimo sistemą. 22,21–24 GHz dažnių diapazonas dar reikalingas matuojant amoniako bei vandens spektrines linijas ir radijo astronomijos tarnyboms, atliekančioms kontinuumo stebėjimus. |
| --- | --- |

(9)

23.6–24.0 GHz dažnių juosta yra ypač svarbi mokslininkams ir meteorologams matuojant vandens garų kiekį, kuris ypač svarbus palydovinės žemės tyrimo tarnybos vykdomiems temperatūros matavimams. Ši juosta yra ypač svarbi Aplinkos ir saugumo visuotinės kontrolės (GMES) iniciatyvai, kuria siekiama sukurti veikiančią Europos įspėjimo sistemą. 22,21–24 GHz dažnių diapazonas dar reikalingas matuojant amoniako bei vandens spektrines linijas ir radijo astronomijos tarnyboms, atliekančioms kontinuumo stebėjimus.

| (10) | 21.2–23.6 GHz ir 24.5–26.5 GHz juostos ITU radijo reglamentuose yra pagal pirmenybę paskirti fiksuotai tarnybai, ir juos plačiai naudoja fiksuotosios jungtys, kad būtų patenkinti infrastruktūros reikalavimai esamiems antros ir trečios kartos mobiliojo ryšio tinklams ir vystomi plačiajuosčiai fiksuoti bevieliai tinklai. |
| --- | --- |

(10)

21.2–23.6 GHz ir 24.5–26.5 GHz juostos ITU radijo reglamentuose yra pagal pirmenybę paskirti fiksuotai tarnybai, ir juos plačiai naudoja fiksuotosios jungtys, kad būtų patenkinti infrastruktūros reikalavimai esamiems antros ir trečios kartos mobiliojo ryšio tinklams ir vystomi plačiajuosčiai fiksuoti bevieliai tinklai.

| (11) | Remdamasi automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių ir fiksuotųjų paslaugų, palydovinių žemės tyrimo paslaugų suderinamumo studijomis, CEPT padarė išvadą, kad neribojamas mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių sistemų diegimas 24 GHz juostoje sukels nepriimtinus žalingus trukdžius esamoms radijo sistemoms, kurios veikia šioje juostoje. Atsižvelgiant į ITU radijo reglamentus ir tų paslaugų svarbą, bet koks mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių įdiegimas 24 GHz juostoje leistinas tik tuo atveju, kad tos paslaugos toje juostoje būtų pakankamai apsaugotos. Todėl, nors mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių skleidžiamas signalas yra ypač silpnas didžiojoje 24 GHz dažnių diapazono dalyje, svarbu atsižvelgti į daugelio vienu metu naudojamų įrenginių, kurie atskirai neturėtų sukelti žalingų trukdžių, kumuliacinį efektą. |
| --- | --- |

(11)

Remdamasi automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių ir fiksuotųjų paslaugų, palydovinių žemės tyrimo paslaugų suderinamumo studijomis, CEPT padarė išvadą, kad neribojamas mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių sistemų diegimas 24 GHz juostoje sukels nepriimtinus žalingus trukdžius esamoms radijo sistemoms, kurios veikia šioje juostoje. Atsižvelgiant į ITU radijo reglamentus ir tų paslaugų svarbą, bet koks mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių įdiegimas 24 GHz juostoje leistinas tik tuo atveju, kad tos paslaugos toje juostoje būtų pakankamai apsaugotos. Todėl, nors mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių skleidžiamas signalas yra ypač silpnas didžiojoje 24 GHz dažnių diapazono dalyje, svarbu atsižvelgti į daugelio vienu metu naudojamų įrenginių, kurie atskirai neturėtų sukelti žalingų trukdžių, kumuliacinį efektą.

| (12) | CEPT nuomone, esamoms 24 GHz juostoje ar arti jo veikiančioms sistemoms vis labiau poveikį darys žymūs žalingi trukdžiai tuo atveju, jei bus viršytas tam tikras 24 GHz juostą naudojančių automobilių skvarbos laipsnis. CEPT pirmiausia padarė išvadą, kad palydovinių žemės tyrimo paslaugų ir automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių veikimas vienoje juostoje būtų įmanomas laikinai tik tuo atveju, jei automobilių su 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais dalis kiekvienoje nacionalinėje rinkoje būtų apribota iki 7,0 %. Šis procentas buvo apskaičiuotas pagal palydovinių žemės tyrimo paslaugų vaizdo elementus, o nacionalinės rinkos pasirinktos kaip atskaitos vienetai ribai apskaičiuoti dėl to, kad tai yra pati veiksmingiausia priemonė šiam stebėjimui atlikti. |
| --- | --- |

(12)

CEPT nuomone, esamoms 24 GHz juostoje ar arti jo veikiančioms sistemoms vis labiau poveikį darys žymūs žalingi trukdžiai tuo atveju, jei bus viršytas tam tikras 24 GHz juostą naudojančių automobilių skvarbos laipsnis. CEPT pirmiausia padarė išvadą, kad palydovinių žemės tyrimo paslaugų ir automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių veikimas vienoje juostoje būtų įmanomas laikinai tik tuo atveju, jei automobilių su 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais dalis kiekvienoje nacionalinėje rinkoje būtų apribota iki 7,0 %. Šis procentas buvo apskaičiuotas pagal palydovinių žemės tyrimo paslaugų vaizdo elementus, o nacionalinės rinkos pasirinktos kaip atskaitos vienetai ribai apskaičiuoti dėl to, kad tai yra pati veiksmingiausia priemonė šiam stebėjimui atlikti.

| (13) | Be to, CEPT ataskaitoje padaryta išvada, kad fiksuotųjų paslaugų apsaugos reikalavimai patenkinami tokiu atveju, jei veikimas vienoje juostoje būtų laikinas ir jei automobilių su mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais, esančių fiksuotosios paslaugos imtuvo veikimo nuotoliu, dalis būtų mažesnė kaip 10 %. |
| --- | --- |

(13)

Be to, CEPT ataskaitoje padaryta išvada, kad fiksuotųjų paslaugų apsaugos reikalavimai patenkinami tokiu atveju, jei veikimas vienoje juostoje būtų laikinas ir jei automobilių su mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais, esančių fiksuotosios paslaugos imtuvo veikimo nuotoliu, dalis būtų mažesnė kaip 10 %.

| (14) | Todėl, remiantis CEPT atliktu darbu peršasi išvada, kad kiti šios juostos vartotojai neturėtų patirti žalingų trukdžių, kai bendras registruotų, išleistų į rinką ar pradėtų eksploatuoti automobilių su 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais skaičius neviršija 7 % visų kiekvienoje valstybėje narėje eksploatuojamų automobilių skaičiaus. |
| --- | --- |

(14)

Todėl, remiantis CEPT atliktu darbu peršasi išvada, kad kiti šios juostos vartotojai neturėtų patirti žalingų trukdžių, kai bendras registruotų, išleistų į rinką ar pradėtų eksploatuoti automobilių su 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais skaičius neviršija 7 % visų kiekvienoje valstybėje narėje eksploatuojamų automobilių skaičiaus.

| (15) | Šiuo metu nenumatoma, kad tokia riba būtų pasiekta iki atskaitos datos – 2013 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(15)

Šiuo metu nenumatoma, kad tokia riba būtų pasiekta iki atskaitos datos – 2013 m. birželio 30 d.

| (16) | Keletas valstybių narių taip pat naudoja 24 GHz juostą greičiui matuoti radaro įrenginiais, ir tai padeda gerinti eismo saugumą. Atlikus kai kurių tipų mažojo nuotolio automobilių radarų sistemų studiją dėl jų suderinamumo su greičio kontrolei naudojamais radarais CEPT priėjo išvadą, kad suderinamumas tam tikromis sąlygomis yra galimas, ypač tada, kai mažiausiai 25 MHz atskiriami abiejų santykinai nedidelė ir dėl jos nenukenčia greičio matavimo duomenų patikimumas. Be to automobilių gamintojai, kurių gaminamuose automobilių modeliuose yra numatytos mažojo nuotolio radarų sistemos, įsipareigojo imtis priemonių, kad galima trukdžių greičio matavimo radarams rizika būtų sumažinta iki minimumo. Todėl greičio matavimo radarų patikimumas naudojant automobilių trumpųjų dažnių radarų sistemas iš esmės nesumažėtų. |
| --- | --- |

(16)

Keletas valstybių narių taip pat naudoja 24 GHz juostą greičiui matuoti radaro įrenginiais, ir tai padeda gerinti eismo saugumą. Atlikus kai kurių tipų mažojo nuotolio automobilių radarų sistemų studiją dėl jų suderinamumo su greičio kontrolei naudojamais radarais CEPT priėjo išvadą, kad suderinamumas tam tikromis sąlygomis yra galimas, ypač tada, kai mažiausiai 25 MHz atskiriami abiejų santykinai nedidelė ir dėl jos nenukenčia greičio matavimo duomenų patikimumas. Be to automobilių gamintojai, kurių gaminamuose automobilių modeliuose yra numatytos mažojo nuotolio radarų sistemos, įsipareigojo imtis priemonių, kad galima trukdžių greičio matavimo radarams rizika būtų sumažinta iki minimumo. Todėl greičio matavimo radarų patikimumas naudojant automobilių trumpųjų dažnių radarų sistemas iš esmės nesumažėtų.

| (17) | Kelios valstybės narės ateityje naudos 21.4–22.0 GHz juostą palydovinei transliavimo paslaugai teikti kryptimi „kosmosas – žemė“. Atlikusios suderinamumo tyrimus atitinkamo nacionalinės administracijos padarė išvadą, kad suderinamumo keblumų nekyla, jei mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių spinduliuotė yra ribojama taip, kad neviršytų - 61.3 dBm/MHz už 22 GHz mažesniuose dažniuose. |
| --- | --- |

(17)

Kelios valstybės narės ateityje naudos 21.4–22.0 GHz juostą palydovinei transliavimo paslaugai teikti kryptimi „kosmosas – žemė“. Atlikusios suderinamumo tyrimus atitinkamo nacionalinės administracijos padarė išvadą, kad suderinamumo keblumų nekyla, jei mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių spinduliuotė yra ribojama taip, kad neviršytų - 61.3 dBm/MHz už 22 GHz mažesniuose dažniuose.

| (18) | Nurodytas prielaidas ir įspėjimus reikia atsiminti, kai valstybėms narėms padedant Komisija vykdys pasiekimų ir proporcingumo peržiūrą, kad remdamasi konkrečiais įrodymais įvertintų, ar 7 % riba kurioje nors nacionalinėje rinkoje bus viršyta iki atskaitos datos, ar viršijus 7 % ribą kurioje nors nacionalinėje rinkoje per trumpą laikotarpį atsirastų ar veikiausiai galėtų atsirasti trukdžiai, darysiantis žalą kitiems juostos naudotojams, ar atsirado kitiems juostos naudotojams žalingi trukdžiai net ir neviršijus tos ribos. |
| --- | --- |

(18)

Nurodytas prielaidas ir įspėjimus reikia atsiminti, kai valstybėms narėms padedant Komisija vykdys pasiekimų ir proporcingumo peržiūrą, kad remdamasi konkrečiais įrodymais įvertintų, ar 7 % riba kurioje nors nacionalinėje rinkoje bus viršyta iki atskaitos datos, ar viršijus 7 % ribą kurioje nors nacionalinėje rinkoje per trumpą laikotarpį atsirastų ar veikiausiai galėtų atsirasti trukdžiai, darysiantis žalą kitiems juostos naudotojams, ar atsirado kitiems juostos naudotojams žalingi trukdžiai net ir neviršijus tos ribos.

| (19) | Todėl remiantis informacija, gauta vykdant tą peržiūrą, gali prireikti iš dalies pakeisti šį sprendimą, pirmiausia siekiant, kad kitiems juostos naudotojams netrukdytų atsiradę žalingi trukdžiai. |
| --- | --- |

(19)

Todėl remiantis informacija, gauta vykdant tą peržiūrą, gali prireikti iš dalies pakeisti šį sprendimą, pirmiausia siekiant, kad kitiems juostos naudotojams netrukdytų atsiradę žalingi trukdžiai.

| (20) | Atitinkamai nereikėtų tikėtis, kad 24 GHz juosta ir toliau bus suteikiama mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiams iki atskaitos datos, jei kuriuo nors metu bus įrodyta, kad kuri nors nurodyta prielaida negalioja. |
| --- | --- |

(20)

Atitinkamai nereikėtų tikėtis, kad 24 GHz juosta ir toliau bus suteikiama mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiams iki atskaitos datos, jei kuriuo nors metu bus įrodyta, kad kuri nors nurodyta prielaida negalioja.

| (21) | Tam, kad 24 GHz juostos naudojimo stebėsena vyktų sklandžiau ir efektyviau, valstybės narės gali nuspręsti tiesiogiai kreiptis į gamintojus ir importuotojus dėl peržiūros procesui reikalingos informacijos. |
| --- | --- |

(21)

Tam, kad 24 GHz juostos naudojimo stebėsena vyktų sklandžiau ir efektyviau, valstybės narės gali nuspręsti tiesiogiai kreiptis į gamintojus ir importuotojus dėl peržiūros procesui reikalingos informacijos.

| (22) | Kaip pranešė CEPT, mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiams ir radijo astronomijos tarnyboms kartu naudojant 22.21–24.00 GHz juostą, pastarosioms jame galėtų atsirasti žalingų trukdžių tuo atveju, jei automobiliams su mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais būtų leista netrukdomai veikti tam tikro spindulio plote aplink kiekvieną radijo astronomijos stotį. Dėl tos priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad Direktyvoje 1999/5/EB reikalaujama radijo įrangą konstruoti taip, kad būtų išvengta žalingų trukdžių, automobilinės mažojo nuotolio radijo ryšio sistemos, kurias naudoja radijo astronomija, įvažiuojant į tuos plotus būtų išjungtos. Nacionalinės administracijos turėtų apibrėžti ir pagrįsti atitinkamas radijo astronomijos stotis ir su jomis susijusias draudžiamas zonas. |
| --- | --- |

(22)

Kaip pranešė CEPT, mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiams ir radijo astronomijos tarnyboms kartu naudojant 22.21–24.00 GHz juostą, pastarosioms jame galėtų atsirasti žalingų trukdžių tuo atveju, jei automobiliams su mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais būtų leista netrukdomai veikti tam tikro spindulio plote aplink kiekvieną radijo astronomijos stotį. Dėl tos priežasties ir atsižvelgiant į tai, kad Direktyvoje 1999/5/EB reikalaujama radijo įrangą konstruoti taip, kad būtų išvengta žalingų trukdžių, automobilinės mažojo nuotolio radijo ryšio sistemos, kurias naudoja radijo astronomija, įvažiuojant į tuos plotus būtų išjungtos. Nacionalinės administracijos turėtų apibrėžti ir pagrįsti atitinkamas radijo astronomijos stotis ir su jomis susijusias draudžiamas zonas.

| (23) | Toks išjungimas turėtų būti automatiškas, kad būtų veiksmingas ir patikimas. Tačiau, siekiant sudaryti sąlygas anksčiau įgyvendinti automobilinį mažojo nuotolio radijo ryšį 24 GHz juostoje, galima leisti ribotą skaičių rankiniu būdu išjungiamų siųstuvų, nes tikimasi, kad, įdiegus jų tiek nedaug, žalingų trukdžių radijo astronomijos paslaugoms sukėlimo galimybė bus menka. |
| --- | --- |

(23)

Toks išjungimas turėtų būti automatiškas, kad būtų veiksmingas ir patikimas. Tačiau, siekiant sudaryti sąlygas anksčiau įgyvendinti automobilinį mažojo nuotolio radijo ryšį 24 GHz juostoje, galima leisti ribotą skaičių rankiniu būdu išjungiamų siųstuvų, nes tikimasi, kad, įdiegus jų tiek nedaug, žalingų trukdžių radijo astronomijos paslaugoms sukėlimo galimybė bus menka.

| (24) | Laikinas automobilinio mažojo nuotolio radijo ryšio naudojimas 24 GHz juostoje leidžiamas išimties tvarka, ir neturi būti laikomas precedentu pradėti laikinai ar nuolat taikyti kitas programas juostose, kurioms taikoma ITU radijo reglamentų 5.340 išnaša. Be to, automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys neturi būti laikomas gyvybės apsaugos paslauga, kaip apibrėžta ITU radijo reglamentuose, ir turi veikti nekeldamas žalingų trukdžių ir be apsaugos. Be to, automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys neturi daryti kliūčių tolesnei 24 GHz juostos naudojimo programoms, kurios apsaugotos 5.340 išnaša, raidai. |
| --- | --- |

(24)

Laikinas automobilinio mažojo nuotolio radijo ryšio naudojimas 24 GHz juostoje leidžiamas išimties tvarka, ir neturi būti laikomas precedentu pradėti laikinai ar nuolat taikyti kitas programas juostose, kurioms taikoma ITU radijo reglamentų 5.340 išnaša. Be to, automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys neturi būti laikomas gyvybės apsaugos paslauga, kaip apibrėžta ITU radijo reglamentuose, ir turi veikti nekeldamas žalingų trukdžių ir be apsaugos. Be to, automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys neturi daryti kliūčių tolesnei 24 GHz juostos naudojimo programoms, kurios apsaugotos 5.340 išnaša, raidai.

| (25) | 24 GHz juostoje naudojamų automobilinio mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių, autonomiškų ar įdiegtų į jau rinkoje esančius automobilius, išleidimas į rinką ir veikimas neatitiktų uždavinio išvengti žalingų trukdžių šioje juostoje veikiančioms programoms, nes tokiomis sąlygomis tie įrenginiai galėtų būti masiškai platinami be jokios kontrolės. Daug lengviau naudojimą 24 GHz juostoje būtų galima kontroliuoti, tik jei automobilinio mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai būtų sudėtinė integruotų elektrinio paketo, automobilio dizaino ir programinės įrangos dalis ir būtų nuo pradžios įrengiami naujuose automobiliuose arba jais būtų keičiami anksčiau naujame automobilyje įtaisyti mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai. |
| --- | --- |

(25)

24 GHz juostoje naudojamų automobilinio mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių, autonomiškų ar įdiegtų į jau rinkoje esančius automobilius, išleidimas į rinką ir veikimas neatitiktų uždavinio išvengti žalingų trukdžių šioje juostoje veikiančioms programoms, nes tokiomis sąlygomis tie įrenginiai galėtų būti masiškai platinami be jokios kontrolės. Daug lengviau naudojimą 24 GHz juostoje būtų galima kontroliuoti, tik jei automobilinio mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai būtų sudėtinė integruotų elektrinio paketo, automobilio dizaino ir programinės įrangos dalis ir būtų nuo pradžios įrengiami naujuose automobiliuose arba jais būtų keičiami anksčiau naujame automobilyje įtaisyti mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai.

| (26) | Šis sprendimas bus taikomas paisant ir nepažeidžiant 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo (6) ir 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EC dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (7). |
| --- | --- |

(26)

Šis sprendimas bus taikomas paisant ir nepažeidžiant 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvos 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo (6) ir 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EC dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (7).

| (27) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(27)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šio sprendimo tikslas yra suvienodinti sąlygas eksploatuoti 24 GHz radijo dažnių juostą ir ja veiksmingai naudotis automobiliniuose mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiuose.

2 straipsnis

Šiame sprendime vartojami tokie terminai:

| 1) | „24 GHz radijo dažnių juosta“ – dažnių diapazonas 24.15 +/– 2.50 GHz; |
| --- | --- |

1)

„24 GHz radijo dažnių juosta“ – dažnių diapazonas 24.15 +/– 2.50 GHz;

| 2) | „automobiliniai mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai“ – įranga, atliekanti automobilyje įrengto radaro funkcijas, skirtas susidūrimo padariniams sušvelninti užtikrinant eismo saugumą; |
| --- | --- |

2)

„automobiliniai mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai“ – įranga, atliekanti automobilyje įrengto radaro funkcijas, skirtas susidūrimo padariniams sušvelninti užtikrinant eismo saugumą;

| 3) | „Bendrijoje įmontuotas automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys“ – automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys, kuris nuo pradžių buvo įtaisytas automobilyje arba kuris pakeičia tokį įrenginį automobilyje, kuris bus ar buvo registruotas, išleistas į rinką ar pradėtas eksploatuoti Bendrijoje; |
| --- | --- |

3)

„Bendrijoje įmontuotas automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys“ – automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys, kuris nuo pradžių buvo įtaisytas automobilyje arba kuris pakeičia tokį įrenginį automobilyje, kuris bus ar buvo registruotas, išleistas į rinką ar pradėtas eksploatuoti Bendrijoje;

| 4) | „be trukdžių ir be apsaugos“ – negalima kelti žalingų trukdžių kitiems juostos naudotojams ir negalima reikalauti apsaugos nuo žalingų trukdžių, kuriuos gali kelti kitos toje juostoje veikiančios sistemos ar kiti veikiantys paslaugų operatoriai; |
| --- | --- |

4)

„be trukdžių ir be apsaugos“ – negalima kelti žalingų trukdžių kitiems juostos naudotojams ir negalima reikalauti apsaugos nuo žalingų trukdžių, kuriuos gali kelti kitos toje juostoje veikiančios sistemos ar kiti veikiantys paslaugų operatoriai;

| 5) | „atskaitos data“ – 2013 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

5)

„atskaitos data“ – 2013 m. birželio 30 d.;

| 6) | „perėjimo data“ – 2007 m. birželio 30 d.; |
| --- | --- |

6)

„perėjimo data“ – 2007 m. birželio 30 d.;

| 7) | „transporto priemonė“ – transporto priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

7)

„transporto priemonė“ – transporto priemonė, kaip apibrėžta Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje;

| 8) | „išjungimas“ – automobilinio mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginio spinduliuotės nutraukimas; |
| --- | --- |

8)

„išjungimas“ – automobilinio mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginio spinduliuotės nutraukimas;

| 9) | „draudžiama zona“ – plotas aplink radijo astronomijos stotį, kurio ribos nustatomos spinduliu, atitinkančiu tam tikrą atstumą iki stoties; |
| --- | --- |

9)

„draudžiama zona“ – plotas aplink radijo astronomijos stotį, kurio ribos nustatomos spinduliu, atitinkančiu tam tikrą atstumą iki stoties;

| 10) | „darbinis ciklas“ – aktyvaus spinduliavimo režimo trukmė per valandą bet kuriuo metu. |
| --- | --- |

10)

„darbinis ciklas“ – aktyvaus spinduliavimo režimo trukmė per valandą bet kuriuo metu.

3 straipsnis

24 GHz radijo dažnių juosta yra skiriama ir teikiama eksploatuoti be trukdžių ir be apsaugos kaip įmanoma greičiau iki 2005 m. liepos 1 d. Bendrijoje įmontuotiems automobiliniams mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiams, atitinkantiems 4 ir 6 straipsnių sąlygas.

24 GHz radijo dažnių juostą bus galima tokiu būdu eksploatuoti iki atskaitos datos laikantis 5 straipsnio nuostatų.

Vėliau 24 GHz dažnių diapazone nebebus galima eksploatuoti automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių, įmontuotų į bet kokį automobilį, išskyrus tuos, kurie automobilyje buvo įmontuoti nuo pradžių arba kurie pakeičia nuo pradžių įmontuotą įrenginį automobilyje, kuris registruotas, išleistas į rinką ar pradėtas eksploatuoti Bendrijoje iki tos datos.

4 straipsnis

24 GHz radijo dažnių juosta teikiama eksploatuoti automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių ultraplačiajai juostos daliai, kai vidutinis galios tankis neviršija -41,3 dBm/MHz ekvivalentinės izotropinės spinduliuotės galios (e.i.r.p.), o didžiausia galios tankio vertė yra 0 dBm/50MHz e.i.r.p., išskyrus dažnius, mažesnius nei 22 GHz, kai vidutinis galios tankis neviršija -61,3 dBm/MHz e.i.r.p.

24,05–24,25 GHz radijo dažnių juosta yra skiriama siauros juostos spinduliuotės modai arba komponentui, kurį gali sudaryti nemoduliuotas nešlys, o didžiausia galios tankio vertė yra 20 dBm e.i.r.p. Leistinas darbinis režimas maksimalaus spinduliavimo virš – 10dBm e.i.r.p. metu yra ribojamas 10 %.

Spinduliuotės 23,6–24 GHz juostoje, kurios, kaip paaiškėja, pakyla 30o ar aukščiau horizontaliosios plokštumos turėtų būti sumažintos mažiausiai 25 dB automobiliniams mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiams, kurie išleisti į rinką iki 2010 m. ir mažiausiai 30 dB – po šios datos.

5 straipsnis

1.   Automobilinius mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginius nuolat eksploatuoti 24 GHz juostoje yra leidžiama nuolat aktyviai stebint ir užtikrinant, kad esminės prielaidos, kurių laikantis tokios sistemos gali būti naudojamos, išliktų galioti, t. y. kad kitiems juostos naudotojams nebūtų keliami žalingi trukdžiai, ir ypač laiku tikrinant:

| a) | koks bendras registruotų, išleistų į rinką ar pradėtų eksploatuoti automobilių su 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais skaičius – tikrinant, ar jis neviršija 7 % visų kiekvienoje valstybėje narėje eksploatuojamų automobilių skaičiaus; |
| --- | --- |

a)

koks bendras registruotų, išleistų į rinką ar pradėtų eksploatuoti automobilių su 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais skaičius – tikrinant, ar jis neviršija 7 % visų kiekvienoje valstybėje narėje eksploatuojamų automobilių skaičiaus;

| b) | ar valstybės narės ar gamintojai arba importuotojai suteikė reikalingą informaciją apie automobilius su 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais siekiant veiksmingai vykdyti mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių naudojimo 24 GHz juostoje stebėjimą; |
| --- | --- |

b)

ar valstybės narės ar gamintojai arba importuotojai suteikė reikalingą informaciją apie automobilius su 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais siekiant veiksmingai vykdyti mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių naudojimo 24 GHz juostoje stebėjimą;

| c) | ar dėl individualaus arba sudėtinio 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių naudojimo atsiranda ar per trumpą laiko tarpą veikiausiai atsiras žalingi trukdžiai kitiems 24 GHz juostos naudotojams arba gretimose juostose bent vienoje iš valstybių narių nepaisant, ar pasiekta a punkte nurodyta riba; |
| --- | --- |

c)

ar dėl individualaus arba sudėtinio 24 GHz mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių naudojimo atsiranda ar per trumpą laiko tarpą veikiausiai atsiras žalingi trukdžiai kitiems 24 GHz juostos naudotojams arba gretimose juostose bent vienoje iš valstybių narių nepaisant, ar pasiekta a punkte nurodyta riba;

| d) | ar atskaitos data ir toliau yra taikytina. |
| --- | --- |

d)

ar atskaitos data ir toliau yra taikytina.

2.   Be 1 dalyje numatyto peržiūros proceso, vėliausiai iki 2009 m. gruodžio 31 d. atliekama pamatinė peržiūra siekiant patikrinti, ar tebegalioja pirminės prielaidos dėl 24 GHz juostoje veikiančių automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių ir ar 79 GHz juostoje veikiančių automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių technologijos plėtra vyksta tokiu greičiu, kad pastarojoje radijo dažnių juostoje automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiai galėtų būti naudojami nuo 2013 m. liepos 1 d.

3.   Pamatinė peržiūra gali būti pradėta gavus pagrįstą Radijo spektro komiteto nario prašymą arba Komisijos iniciatyva.

4.   Valstybės narės padeda Komisijai atlikti 1 ir 2 dalyje nurodytas peržiūras užtikrindamos, kad reikalinga informacija, ypač ta, kuri numatyta I priede, būtų laiku surinkta ir pateikta Komisijai.

6 straipsnis

1.   Automobilyje įmontuotas automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys veikia tik tuo metu, kai automobilis yra užvestas.

2.   Bendrijoje įmontuotas automobilinis mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginys užtikrina, kad 7 straipsnyje apibrėžtos radijo astronomijos stočių, veikiančių 22.21–24.00 GHz radijo dažnių juostoje, apsaugą, automatiškai išsijungdamas apibrėžtoje draudžiamoje zonoje ar suteikdamas lygiavertę tų stočių apsaugą kitu būdu be vairuotojo įsikišimo.

3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, rankinis išjungimas bus leidžiamas Bendrijoje įmontuotuose automobiliniuose mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiuose, veikiančiuose 24 GHz radijo dažnių juostoje iki perėjimo datos.

7 straipsnis

Kiekviena valstybė narė nurodo atitinkamas nacionalines radijo astronomijos stotis, kad jos būtų apsaugotos pagal 6 straipsnio 2 dalį tos valstybės teritorijoje, ir su kiekviena stotimi susijusias draudžiamas zonas. Ši informacija kartu su pagrindžiamaisiais dokumentais perduodama Komisijai per šešis mėnesius po to, kai šis sprendimas bus priimtas ir paskelbtas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.

8 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 17 d.

Komisijos vardu

Viviane REDING

Komisijos narė

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

1

(2)  KOM(2003) 311.

2

(3)  KOM(2003) 542.

3

(4)  Europos Vadovų Tarybos išvados dėl kelių eismo saugumo, 15058/03 TRANS 307.

4

(5)  OL L 241, 2004 7 13, p. 66.

5

(6)  OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2004/104/EB (OL L 337, 2004 11 13, p. 13).

6

(7)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).

7

---

PRIEDAS

Informacija, kurios reikia 24 GHz automobilinių mažojo nuotolio radaro ryšio įrenginių naudojimo stebėjimui

Šiame priede nurodomi duomenys, kurių reikia norint patikrinti automobilių su automobiliniais mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais skvarbą kiekvienoje Europos Sąjungos valstybėje narėje pagal 5 straipsnį. Šie duomenys bus naudojami apskaičiuojant automobilių su 24 GHz juostą naudojančiais automobiliniais mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais proporciją su visų kiekvienoje valstybėje narėje eksploatuojamų automobilių skaičiumi.

Kasmet surenkami tokie duomenys:

| 1) | automobilių su 24 GHz juostą naudojančiais automobiliniais mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais, pagamintų ir (arba) išleistų į rinką, ir (arba) registruotų pirmą kartą Bendrijoje per aptariamus metus, skaičius; |
| --- | --- |

1)

automobilių su 24 GHz juostą naudojančiais automobiliniais mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais, pagamintų ir (arba) išleistų į rinką, ir (arba) registruotų pirmą kartą Bendrijoje per aptariamus metus, skaičius;

| 2) | automobilių su 24 GHz juostą naudojančiais automobiliniais mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais, importuotų iš kitur į Bendriją per aptariamus metus, skaičius; |
| --- | --- |

2)

automobilių su 24 GHz juostą naudojančiais automobiliniais mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginiais, importuotų iš kitur į Bendriją per aptariamus metus, skaičius;

| 3) | bendras visų aptariamais metais eksploatuojamų automobilių skaičius. |
| --- | --- |

3)

bendras visų aptariamais metais eksploatuojamų automobilių skaičius.

Kartu su visais duomenimis pateikiamas šios informacijos patikimumo įvertinimas.

Be nurodytų duomenų, laiku pateikiama kita svarbi informacija, kuri būtų naudinga Komisijai siekiant kuo tiksliau nustatyti nuolatinio automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių naudojimo 24 GHz juostoje poveikį; ir tai informacija apie:

| — | esamas ir būsimas rinkos tendencijas Bendrijoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

—

esamas ir būsimas rinkos tendencijas Bendrijoje ir už jos ribų;

| — | prekybą atsarginėmis dalimis ir įrenginių diegimą; |
| --- | --- |

—

prekybą atsarginėmis dalimis ir įrenginių diegimą;

| — | alternatyvių technologijų ir taikomųjų programų, ypač 79 GHz veikiančių automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių, plėtros pažangą pagal Sprendimą 2004/545/EB. |
| --- | --- |

—

alternatyvių technologijų ir taikomųjų programų, ypač 79 GHz veikiančių automobilinių mažojo nuotolio radijo ryšio įrenginių, plėtros pažangą pagal Sprendimą 2004/545/EB.

---

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/21

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2005 m. sausio 21 d.

suteikiantis leidimą valstybėms narėms laikinai taikyti nuo kai kurių Tarybos direktyvos 2000/29/EB reikalavimų leidžiančią nukrypti nuostatą dėl pesticidais ir patvariais organiniais teršalais užteršto dirvožemio, kurį norima nukenksminti, importo

(pranešta dokumentu Nr. K(2005) 92)

(2005/51/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvą 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje (1), ypač į jos 15 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Remiantis Direktyva 2000/29/EB, trečiųjų šalių kilmės dirvožemis iš esmės negali būti įvežtas į Bendriją. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Direktyva 2000/29/EB, trečiųjų šalių kilmės dirvožemis iš esmės negali būti įvežtas į Bendriją.

| (2) | Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) vykdo apsaugos nuo pasenusių ir nebereikalingų pesticidų ir jų naikinimo programą, skirtą padėti besivystančioms šalims identifikuoti ir naikinti pasenusių pesticidų atsargas bei dėl nutekėjimo šiais produktais užterštą dirvožemį. Be to, du tarptautiniai teisiškai įpareigojantys instrumentai reglamentuoja patvarių organinių teršalų gamybos, naudojimo ir išmetimo į aplinką ir saugaus atliekų, kuriose yra šių medžiagų, tvarkymo klausimus, siekiant nuo šių medžiagų apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką. Kadangi besivystančios šalys ir pereinamosios ekonomikos šalys ne visada turi įrangą, tinkamą saugiam tokių medžiagų atsargų ir užteršto dirvožemio sunaikinimui ar perdirbimui, tarptautinės sutartys ir programos numato tokio dirvožemio gabenimą į apdorojimo įmonę perdirbimui arba sunaikinimui. |
| --- | --- |

(2)

Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) vykdo apsaugos nuo pasenusių ir nebereikalingų pesticidų ir jų naikinimo programą, skirtą padėti besivystančioms šalims identifikuoti ir naikinti pasenusių pesticidų atsargas bei dėl nutekėjimo šiais produktais užterštą dirvožemį. Be to, du tarptautiniai teisiškai įpareigojantys instrumentai reglamentuoja patvarių organinių teršalų gamybos, naudojimo ir išmetimo į aplinką ir saugaus atliekų, kuriose yra šių medžiagų, tvarkymo klausimus, siekiant nuo šių medžiagų apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką. Kadangi besivystančios šalys ir pereinamosios ekonomikos šalys ne visada turi įrangą, tinkamą saugiam tokių medžiagų atsargų ir užteršto dirvožemio sunaikinimui ar perdirbimui, tarptautinės sutartys ir programos numato tokio dirvožemio gabenimą į apdorojimo įmonę perdirbimui arba sunaikinimui.

| (3) | Veikiant pagal paminėtą programą dirvožemis turi būti supakuotas naudojant Jungtinių Tautų patvirtintus konteinerius ir paženklintas laikantis Tarptautiniame pavojingų krovinių vežimo jūra kodekse (TPKVJ kodeksas) nustatytų reikalavimų. Gabenimas turi būti vykdomas laikantis TPKVJ kodekso ir 1993 m. vasario 1 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 259/93 dėl atliekų vežimo Europos bendrijos viduje, į Bendriją ir iš jos priežiūros ir kontrolės (2) reikalavimų. |
| --- | --- |

(3)

Veikiant pagal paminėtą programą dirvožemis turi būti supakuotas naudojant Jungtinių Tautų patvirtintus konteinerius ir paženklintas laikantis Tarptautiniame pavojingų krovinių vežimo jūra kodekse (TPKVJ kodeksas) nustatytų reikalavimų. Gabenimas turi būti vykdomas laikantis TPKVJ kodekso ir 1993 m. vasario 1 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 259/93 dėl atliekų vežimo Europos bendrijos viduje, į Bendriją ir iš jos priežiūros ir kontrolės (2) reikalavimų.

| (4) | Kadangi Komisija laikosi nuomonės, kad tais atvejais, kai dirvožemis yra apdorojamas specialiose pavojingų atliekų deginimo krosnyse, atitinkančiose Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/76/EB dėl atliekų deginimo (3) nustatytus reikalavimus, tokiu būdu užtikrinant, kad pesticidai ir patvarūs organiniai teršalai yra sunaikinami ir negrįžtamai perdirbami, nėra augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų išplitimo rizikos. |
| --- | --- |

(4)

Kadangi Komisija laikosi nuomonės, kad tais atvejais, kai dirvožemis yra apdorojamas specialiose pavojingų atliekų deginimo krosnyse, atitinkančiose Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/76/EB dėl atliekų deginimo (3) nustatytus reikalavimus, tokiu būdu užtikrinant, kad pesticidai ir patvarūs organiniai teršalai yra sunaikinami ir negrįžtamai perdirbami, nėra augalams ir augaliniams produktams kenksmingų organizmų išplitimo rizikos.

| (5) | Todėl valstybėms narėms reikia leisti laikinai ir laikantis specialių sąlygų taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą dėl užteršto dirvožemio importo. |
| --- | --- |

(5)

Todėl valstybėms narėms reikia leisti laikinai ir laikantis specialių sąlygų taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą dėl užteršto dirvožemio importo.

| (6) | Šį leidimą taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas reikėtų panaikinti, jeigu nustatoma, kad šiame sprendime nustatytų konkrečių reikalavimų nepakanka tam, kad būtų užkirstas kelias kenksmingų organizmų patekimui į Bendriją arba kad jų buvo nesilaikoma. |
| --- | --- |

(6)

Šį leidimą taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas reikėtų panaikinti, jeigu nustatoma, kad šiame sprendime nustatytų konkrečių reikalavimų nepakanka tam, kad būtų užkirstas kelias kenksmingų organizmų patekimui į Bendriją arba kad jų buvo nesilaikoma.

| (7) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Augalų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Valstybėms narėms suteikiamas leidimas taikyti nuo Direktyvos 2000/29/EB 4 straipsnio 1 dalies dėl tos direktyvos III priedo A dalies 14 punkte numatyto draudimo ir nuo Direktyvos 2000/29/EB 5 straipsnio 1 dalies dėl tos direktyvos IV priedo A dalies I skirsnio 34 punkte numatytų specialių reikalavimų dirvožemiui, kurio kilmės šalys yra tam tikros trečiosios valstybės, nukrypti leidžiančias sąlygas.

Leidimas taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, nurodytas pirmoje dalyje, teikiamas tik laikantis specialių šiame priede numatytų sąlygų, ir bus taikomas tik dirvožemiui, įterpiamam Bendrijoje nuo 2005 m. kovo 1 d. ir 2007 m. vasario 28 d. ir yra skirtas apdorojimui specialiose pavojingų atliekų deginimo krosnyse.

Šis leidimas nepažeidžia jokio kito leidimo ar tvarkos, kurios galbūt bus reikalaujama laikytis pagal kitus teisės aktus.

2 straipsnis

Valstybės narės iki kiekvienų importo metų gruodžio 31 d. pateikia Komisijai ir kitoms valstybėms narėms informaciją, kurios yra reikalaujama pagal priedo 7 punktą, apie kiekvieną dirvožemio, importuoto iki tos dienos pagal šį sprendimą, siuntą.

3 straipsnis

Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie visas siuntas, įterptas jų teritorijoje pagal šį sprendimą, dėl kurių vėliau buvo nustatyta, kad jos neatitinka šio sprendimo reikalavimų.

4 straipsnis

Šis sprendimas gali būti panaikinamas, jei paaiškėja, kad priede nustatytų sąlygų nepakanka tam, kad būtų užkirstas kelias augalams arba augaliniams produktams kenksmingų organizmų patekimui į Bendriją.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2005 m. sausio 21 d.

Komisijos vardu

Markos KYPRIANOU

Komisijos narys

---

(1)  OL L 169, 2000 7 10, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 2004/102/EB, (OL L 309, 2004 10 6, p. 9.

1

(2)  OL L 30, 1993 2 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2557/2001 (OL L 349, 2001 12 31, p. 1).

2

(3)  OL L 332, 2000 12 28, p. 91.

3

---

PRIEDAS

Specialios sąlygos, taikomos trečiųjų šalių kilmės dirvožemiui pagal šio sprendimo 1 straipsnyje numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą

| 1. | Dirvožemis turi būti:






  a) | pesticidais užterštas dirvožemis, patenkantis į FAO apsaugos nuo pasenusių ir nebereikalingų pesticidų ir jų naikinimo programos ar panašių daugiašalių programų taikymo sferą, arba dirvožemis, užterštas patvariais organiniais teršalais, kurie yra nurodyti Stokholmo Konvencijoje dėl patvarių organinių teršalų ar 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Protokole dėl patvarių organinių teršalų; |
| --- | --- | --- |

1.

Dirvožemis turi būti:

a)

pesticidais užterštas dirvožemis, patenkantis į FAO apsaugos nuo pasenusių ir nebereikalingų pesticidų ir jų naikinimo programos ar panašių daugiašalių programų taikymo sferą, arba dirvožemis, užterštas patvariais organiniais teršalais, kurie yra nurodyti Stokholmo Konvencijoje dėl patvarių organinių teršalų ar 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Protokole dėl patvarių organinių teršalų;

| b) | supakuotas hermetiškose statinėse arba maišuose laikantis TPKVJ kodekso reikalavimų, pervežamas hermetiškuose transporto konteineriuose laikantis Tarybos reglamento Nr. 259/93 reikalavimų nuo supakavimo vietos kilmės šalyje iki Bendrijoje esančios perdirbimo vietos; |
| --- | --- |

b)

supakuotas hermetiškose statinėse arba maišuose laikantis TPKVJ kodekso reikalavimų, pervežamas hermetiškuose transporto konteineriuose laikantis Tarybos reglamento Nr. 259/93 reikalavimų nuo supakavimo vietos kilmės šalyje iki Bendrijoje esančios perdirbimo vietos;

| c) | numatytas perdirbimui specialiai tam pritaikytose atliekų deginimo krosnyse, atitinkančiose Direktyvos 2000/76/EB reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

numatytas perdirbimui specialiai tam pritaikytose atliekų deginimo krosnyse, atitinkančiose Direktyvos 2000/76/EB reikalavimus.

| 2. | Prie dirvožemio siuntos pridedamas kilmės šalyje išduotas fitosanitarinis sertifikatas remiantis Direktyvos 2000/29/EB 13 straipsnio 1 dalies ii punktu. Sertifikato „Papildomos deklaracijos“ dalyje nurodoma: „Ši siunta atitinka Komisijos sprendime 2005/51/EB nurodytas sąlygas.“ |
| --- | --- |

2.

Prie dirvožemio siuntos pridedamas kilmės šalyje išduotas fitosanitarinis sertifikatas remiantis Direktyvos 2000/29/EB 13 straipsnio 1 dalies ii punktu. Sertifikato „Papildomos deklaracijos“ dalyje nurodoma: „Ši siunta atitinka Komisijos sprendime 2005/51/EB nurodytas sąlygas.“

| 3. | Prieš įvežant dirvožemį į Bendriją, importuotojui oficialiai pranešama apie šio priedo 1–7 punktuose nustatytas sąlygas. Minėtas importuotojas praneša atsakingoms oficialioms valstybės narės institucijoms informaciją apie kiekvieną įvežimą nurodydamas:






  a) | dirvožemio kiekį ir kilmės šalį; |
| --- | --- | --- |

3.

Prieš įvežant dirvožemį į Bendriją, importuotojui oficialiai pranešama apie šio priedo 1–7 punktuose nustatytas sąlygas. Minėtas importuotojas praneša atsakingoms oficialioms valstybės narės institucijoms informaciją apie kiekvieną įvežimą nurodydamas:

a)

dirvožemio kiekį ir kilmės šalį;

| b) | deklaruojamą įterpimo datą ir įvežimo į Bendriją punktą; |
| --- | --- |

b)

deklaruojamą įterpimo datą ir įvežimo į Bendriją punktą;

| c) | patalpų, nurodytų 5 punkte, kuriose bus perdirbtas dirvožemis, pavadinimai, adresai ir vietos. |
| --- | --- |

c)

patalpų, nurodytų 5 punkte, kuriose bus perdirbtas dirvožemis, pavadinimai, adresai ir vietos.

Importuotojas informuoja atitinkamas oficialias institucijas apie bet kokius aukščiau nurodytų duomenų pasikeitimus tuojau pat, vos tik apie juos buvo sužinota.

| 4. | Dirvožemis įvežamas per valstybės narės teritorijoje esančius įvežimo punktus ir, paskirtus valstybės narės šios nukrypti leidžiančios nuostatos tikslu; valstybės narės iš anksto praneša Komisijai apie šiuos punktus, Direktyvoje 2000/29/EB minimą atsakingos už kiekvieną tokį įvežimo punktą oficialios institucijos pavadinimą ir adresą; valstybės narės, jų prašymu, gali pasinaudoti šia informacija. Turi būti užtikrintas tiesioginis transportas tarp įvežimo punkto ir perdirbimo vietos. Tuo atveju, jei dirvožemis įvežamas į Bendriją per kitą valstybę narę, nei ta, kuri naudojasi šia leidžiančia nukrypti nuostata, aukščiau nurodytos valstybės narės, per kurią dirvožemis įvežamas, atsakingos oficialios institucijos informuoja ir bendradarbiauja su aukščiau nurodytomis valstybės narės, kuri naudojasi leidžiančia nukrypti nuostata, atsakingomis oficialiomis institucijomis, tokiu būdu užtikrinant, kad būtų laikomasi sprendimo reikalavimų. |
| --- | --- |

4.

Dirvožemis įvežamas per valstybės narės teritorijoje esančius įvežimo punktus ir, paskirtus valstybės narės šios nukrypti leidžiančios nuostatos tikslu; valstybės narės iš anksto praneša Komisijai apie šiuos punktus, Direktyvoje 2000/29/EB minimą atsakingos už kiekvieną tokį įvežimo punktą oficialios institucijos pavadinimą ir adresą; valstybės narės, jų prašymu, gali pasinaudoti šia informacija. Turi būti užtikrintas tiesioginis transportas tarp įvežimo punkto ir perdirbimo vietos. Tuo atveju, jei dirvožemis įvežamas į Bendriją per kitą valstybę narę, nei ta, kuri naudojasi šia leidžiančia nukrypti nuostata, aukščiau nurodytos valstybės narės, per kurią dirvožemis įvežamas, atsakingos oficialios institucijos informuoja ir bendradarbiauja su aukščiau nurodytomis valstybės narės, kuri naudojasi leidžiančia nukrypti nuostata, atsakingomis oficialiomis institucijomis, tokiu būdu užtikrinant, kad būtų laikomasi sprendimo reikalavimų.

| 5. | Dirvožemis turi būti perdirbamas tik patalpose:






  a) | kurių pavadinimai, adresai ir buvimo vietos buvo pranešti atsakingoms oficialioms institucijoms 3 punkte nustatyta tvarka; |
| --- | --- | --- |

5.

Dirvožemis turi būti perdirbamas tik patalpose:

a)

kurių pavadinimai, adresai ir buvimo vietos buvo pranešti atsakingoms oficialioms institucijoms 3 punkte nustatyta tvarka;

| b) | kurias atitinkamos oficialios institucijos oficialiai įregistravo ir patvirtino šios leidžiančios nukrypti nuostatos tikslais. |
| --- | --- |

b)

kurias atitinkamos oficialios institucijos oficialiai įregistravo ir patvirtino šios leidžiančios nukrypti nuostatos tikslais.

Tais atvejais, kai šios patalpos yra kitoje valstybėje narėje, nei ta valstybė narė, kuri naudojasi šia leidžiančia nukrypti nuostata, aukščiau paminėtos valstybės narės, kuri naudojasi šia leidžiančia nukrypti nuostata, atsakingos oficialios institucijos išankstinio importuotojo pranešimo gavimo momentu informuoja valstybės narės, kurioje dirvožemis bus perdirbtas, atsakingas oficialias institucijas pranešdamos patalpų, kuriose dirvožemis bus perdirbtas, pavadinimus, adresus ir buvimo vietas.

| 6. | Patalpose, nurodytose 5 punkte:






  a) | su dirvožemiu turi būti elgiamasi kaip su pavojingomis atliekomis laikantis visų atitinkamų saugumo priemonių, ir |
| --- | --- | --- |

6.

Patalpose, nurodytose 5 punkte:

a)

su dirvožemiu turi būti elgiamasi kaip su pavojingomis atliekomis laikantis visų atitinkamų saugumo priemonių, ir

| b) | dirvožemis turi būti perdirbamas specialiai tam pritaikytose atliekų deginimo krosnyse, atitinkančiose Direktyvos 2000/76/EB reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

dirvožemis turi būti perdirbamas specialiai tam pritaikytose atliekų deginimo krosnyse, atitinkančiose Direktyvos 2000/76/EB reikalavimus.

| 7. | Valstybė narė, taikanti šią nukrypti leidžiančią nuostatą, kas metus Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikia 3 punkte nurodytus duomenis apie kiekvieną šios nukrypti leidžiančios nuostatos pritaikymą. |
| --- | --- |

7.

Valstybė narė, taikanti šią nukrypti leidžiančią nuostatą, kas metus Komisijai ir kitoms valstybėms narėms pateikia 3 punkte nurodytus duomenis apie kiekvieną šios nukrypti leidžiančios nuostatos pritaikymą.

---

Dokumentai, pridėti prie Europos Sąjungos generalinio biudžeto

| 25.1.2005 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 21/25 |
| --- | --- | --- | --- |

25.1.2005

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 21/25

---

Europos vaistų agentūros (EMEA) antrosios 2004 m. biudžeto pataisos

(2005/52/EB, Euratomas)

Remiantis Europos vaistų agentūros (EMEA) finansinio reglamento, kurį Valdančioji taryba patvirtino 2004 m. birželio 10 d., 26 straipsnio 2 dalimi, „galutinai patvirtintas biudžetas ir biudžeto pataisos skelbiamos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje“.

Antrąsias Europos vaistų agentūros 2004 m. biudžeto pataisas Valdančioji taryba patvirtino 2004 m. gruodžio 16 d. (MB/186896/2004).

ETATŲ PLANAS

| Kategorija ir laipsnis | Laikinosios Pareigybės |
| --- | --- |
| 2004 |
| A*16 | — |
| A*15 | 1 |
| A*14 | 5 |
| A*13 | — |
| A*12 | 34 |
| A*11 | 40 |
| A*10 | 42 |
| A*9 | — |
| A*8 | 37 |
| A*7 | — |
| A*6 | — |
| A*5 | — |
| Iš viso | 159 |
| B*11 | — |
| B*10 | 6 |
| B*9 | — |
| B*8 | 10 |
| B*7 | 14 |
| B*6 | 12 |
| B*5 | 9 |
| B*4 | — |
| B*3 | — |
| Iš viso | 51 |
| C*7 | — |
| C*6 | 19 |
| C*5 | 24 |
| C*4 | 48 |
| C*3 | 6 |
| C*2 | — |
| C*1 | — |
| Iš viso | 97 |
| D*5 | — |
| D*4 | 2 |
| D*3 | 5 |
| D*2 | — |
| Iš viso | 7 |
| Bendra suma | 314 |

Kategorija ir laipsnis

Laikinosios Pareigybės

2004

A*16

—

A*15

1

A*14

5

A*13

—

A*12

34

A*11

40

A*10

42

A*9

—

A*8

37

A*7

—

A*6

—

A*5

—

Iš viso

159

B*11

—

B*10

6

B*9

—

B*8

10

B*7

14

B*6

12

B*5

9

B*4

—

B*3

—

Iš viso

51

C*7

—

C*6

19

C*5

24

C*4

48

C*3

6

C*2

—

C*1

—

Iš viso

97

D*5

—

D*4

2

D*3

5

D*2

—

Iš viso

7

Bendra suma

314

---