# Euroopan unionin L 56/2. m

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 56 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 48. vuosikerta2. maaliskuu 2005 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 56

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

48. vuosikerta2. maaliskuu 2005

---

| Sisältö | | I   Säädökset, jotka on julkaistava | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komission asetus (EY) N:o 354/2005, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 355/2005, annettu 28 päivänä helmikuuta 2005, yhteisön viinianalyysimenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2676/90 muuttamisesta | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 356/2005, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2005, passiivisten pyydysten ja puomitroolien merkitsemistä ja tunnistamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä | 8 |
| | * | Neuvoston direktiivi 2005/15/EY, annettu 28 päivänä helmikuuta 2005, kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun direktiivin 2000/29/EY liitteen IV muuttamisesta | 12 |

Sisältö

I   Säädökset, jotka on julkaistava

Sivu

Komission asetus (EY) N:o 354/2005, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2005, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 355/2005, annettu 28 päivänä helmikuuta 2005, yhteisön viinianalyysimenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2676/90 muuttamisesta

3

*

Komission asetus (EY) N:o 356/2005, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2005, passiivisten pyydysten ja puomitroolien merkitsemistä ja tunnistamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

8

*

Neuvoston direktiivi 2005/15/EY, annettu 28 päivänä helmikuuta 2005, kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun direktiivin 2000/29/EY liitteen IV muuttamisesta

12

| | | II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista |
| --- | --- | --- |
| | | Neuvosto |
| | * | 2005/169/EY:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä helmikuuta 2005, Europolin johtajan valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut sopimuksista kolmansien valtioiden ja muiden kuin Euroopan unioniin liittyvien elinten kanssa 27 päivänä maaliskuuta 2000 tehdyn päätöksen muuttamisesta | 14 |
| | | Komissio |
| | * | 2005/170/EY:Komission päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2004, Belgian, Saksan ja Alankomaiden ilmoittamista tuista propeeniputkijohdon rakentamiseen Rotterdamin, Antwerpenin ja Ruhrin alueen välille – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2031)

   (
  1
  ) | 15 |
| | * | 2005/171/EY:Komission päätös, tehty 23 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti välttämättömiin käyttötarkoituksiin sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamisesta yhteisössä vuonna 2004
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 293)

   (
  1
  ) | 25 |

II   Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

*

2005/169/EY:Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä helmikuuta 2005, Europolin johtajan valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut sopimuksista kolmansien valtioiden ja muiden kuin Euroopan unioniin liittyvien elinten kanssa 27 päivänä maaliskuuta 2000 tehdyn päätöksen muuttamisesta

14

Komissio

*

2005/170/EY:Komission päätös, tehty 16 päivänä kesäkuuta 2004, Belgian, Saksan ja Alankomaiden ilmoittamista tuista propeeniputkijohdon rakentamiseen Rotterdamin, Antwerpenin ja Ruhrin alueen välille – C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2031)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2031)

1

15

*

2005/171/EY:Komission päätös, tehty 23 päivänä helmikuuta 2005, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti välttämättömiin käyttötarkoituksiin sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamisesta yhteisössä vuonna 2004
  (tiedoksiannettu numerolla K(2005) 293)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 293)

1

25

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission direktiivi 2004/104/EY, annettu 14 päivänä lokakuuta 2004, moottoriajoneuvojen radiohäiriöitä (sähkömagneettista yhteensopivuutta) koskevan neuvoston direktiivin 72/245/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen ja moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (EUVL L 337, 13.11.2004) | 35 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission direktiivi 2004/104/EY, annettu 14 päivänä lokakuuta 2004, moottoriajoneuvojen radiohäiriöitä (sähkömagneettista yhteensopivuutta) koskevan neuvoston direktiivin 72/245/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen ja moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (EUVL L 337, 13.11.2004)

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I Säädökset, jotka on julkaistava

| 2.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 56/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 56/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 354/2005,

annettu 1 päivänä maaliskuuta 2005,

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuontijärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 21 päivänä joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 3223/94 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteissä määriteltävien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta.

| (2) | Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle, |
| --- | --- |

(2)

Edellä mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiinteät arvot on vahvistettava tämän asetuksen liitteessä esitetylle tasolle,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinteät arvot vahvistetaan liitteessä olevassa taulukossa merkityllä tavalla.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä maaliskuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 337, 24.12.1994, s. 66. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1947/2002 (EYVL L 299, 1.11.2002, s. 17).

1

---

LIITE

tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi 1 päivänä maaliskuuta 2005 annettuun komission asetukseen

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmannen maan koodi (1) | Tuonnin kiinteä arvo |
| 0702 00 00 | 052 | 115,1 |
| 204 | 63,9 |
| 212 | 135,3 |
| 624 | 184,6 |
| 999 | 124,7 |
| 0707 00 05 | 052 | 174,3 |
| 068 | 113,5 |
| 204 | 132,4 |
| 220 | 230,6 |
| 999 | 162,7 |
| 0709 10 00 | 220 | 28,9 |
| 999 | 28,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 187,2 |
| 204 | 152,6 |
| 999 | 169,9 |
| 0805 10 20 | 052 | 50,7 |
| 204 | 49,6 |
| 212 | 51,6 |
| 220 | 39,8 |
| 421 | 41,6 |
| 624 | 56,6 |
| 999 | 48,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 57,9 |
| 999 | 57,9 |
| 0808 10 80 | 388 | 98,1 |
| 400 | 111,3 |
| 404 | 96,9 |
| 512 | 102,3 |
| 524 | 56,8 |
| 528 | 78,1 |
| 720 | 61,4 |
| 999 | 86,4 |
| 0808 20 50 | 388 | 77,2 |
| 400 | 92,1 |
| 512 | 48,7 |
| 528 | 65,1 |
| 720 | 45,1 |
| 999 | 65,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmannen maan koodi (1)

Tuonnin kiinteä arvo

0702 00 00

052

115,1

204

63,9

212

135,3

624

184,6

999

124,7

0707 00 05

052

174,3

068

113,5

204

132,4

220

230,6

999

162,7

0709 10 00

220

28,9

999

28,9

0709 90 70

052

187,2

204

152,6

999

169,9

0805 10 20

052

50,7

204

49,6

212

51,6

220

39,8

421

41,6

624

56,6

999

48,3

0805 50 10

052

57,9

999

57,9

0808 10 80

388

98,1

400

111,3

404

96,9

512

102,3

524

56,8

528

78,1

720

61,4

999

86,4

0808 20 50

388

77,2

400

92,1

512

48,7

528

65,1

720

45,1

999

65,6

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 2081/2003 (EUVL L 313, 28.11.2003, s. 11) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 2.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 56/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 56/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 355/2005,

annettu 28 päivänä helmikuuta 2005,

yhteisön viinianalyysimenetelmistä annetun asetuksen (ETY) N:o 2676/90 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 (1) ja erityisesti sen 46 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Viinien alkoholipitoisuuden määrittäminen sähköisellä tiheysmittarilla on validoitu kansainvälisesti tunnustettujen perusteiden mukaisesti. Kansainvälinen viinivirasto hyväksyi kyseisen menetelmän uuden kuvauksen vuoden 2000 yleiskokouksessaan. |
| --- | --- |

(1)

Viinien alkoholipitoisuuden määrittäminen sähköisellä tiheysmittarilla on validoitu kansainvälisesti tunnustettujen perusteiden mukaisesti. Kansainvälinen viinivirasto hyväksyi kyseisen menetelmän uuden kuvauksen vuoden 2000 yleiskokouksessaan.

| (2) | Kyseistä mittausmenetelmää käyttämällä voidaan viinien tilavuusprosentteina ilmoitettua alkoholipitoisuutta valvoa yksinkertaisemmin. |
| --- | --- |

(2)

Kyseistä mittausmenetelmää käyttämällä voidaan viinien tilavuusprosentteina ilmoitettua alkoholipitoisuutta valvoa yksinkertaisemmin.

| (3) | Kyseisen menetelmän vastaavuuden tunnustaminen komission asetuksen (ETY) N:o 2676/90 (2) liitteessä olevassa 3 luvussa kuvattuihin menetelmiin nähden ei enää ole aiheellinen, ja sen vuoksi 3 artiklan 2 kohta olisi poistettava. Lisäksi asetuksen liitteessä olevaan 3 lukuun olisi lisättävä kyseisen menetelmän ajantasaistettu kuvaus ja kokeelliset arvot sen validointiparametreille. |
| --- | --- |

(3)

Kyseisen menetelmän vastaavuuden tunnustaminen komission asetuksen (ETY) N:o 2676/90 (2) liitteessä olevassa 3 luvussa kuvattuihin menetelmiin nähden ei enää ole aiheellinen, ja sen vuoksi 3 artiklan 2 kohta olisi poistettava. Lisäksi asetuksen liitteessä olevaan 3 lukuun olisi lisättävä kyseisen menetelmän ajantasaistettu kuvaus ja kokeelliset arvot sen validointiparametreille.

| (4) | Asetus (ETY) N:o 2676/90 olisi sen vuoksi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Asetus (ETY) N:o 2676/90 olisi sen vuoksi muutettava.

| (5) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(5)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viinin hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (ETY) N:o 2676/90 seuraavasti:

| 1) | Poistetaan 3 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

1)

Poistetaan 3 artiklan 2 kohta.

| 2) | Muutetaan liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2)

Muutetaan liite tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 2003 liittymisasiakirjalla.

1

(2)  EYVL L 272, 3.10.1990, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 128/2004 (EUVL L 19, 27.1.2004, s. 3).

2

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 2676/90 liitteessä oleva 3 luku ”Alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina” seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2 kohdan 2.2 alakohta seuraavasti:






  ”2.2 | Vertailumenetelmä:






  — | Tisleen alkoholipitoisuuden määrittäminen pyknometrillä. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Korvataan 2 kohdan 2.2 alakohta seuraavasti:

”2.2

—

Tisleen alkoholipitoisuuden määrittäminen pyknometrillä.

| — | Viinien alkoholipitoisuuden määrittäminen hydrostaattisella vaa'alla. |
| --- | --- |

—

Viinien alkoholipitoisuuden määrittäminen hydrostaattisella vaa'alla.

| — | Viinien alkoholipitoisuuden määrittäminen mittaamalla sähköisesti liuoksen tiheyttä nesteen resonointitaajuuteen perustuen.” |
| --- | --- |

—

Viinien alkoholipitoisuuden määrittäminen mittaamalla sähköisesti liuoksen tiheyttä nesteen resonointitaajuuteen perustuen.”

| 2) | Korvataan 4 kohdan otsikko seuraavasti:
  ”4.   VERTAILUMENETELMÄT






  4–A | Tisleen alkoholipitoisuuden määrittäminen pyknometrillä”. |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 4 kohdan otsikko seuraavasti:

”4.   VERTAILUMENETELMÄT

4–A

| 3) | Korvataan 4 a kohdan otsikko seuraavasti:
  ”4–B   Viinien alkoholipitoisuuden määrittäminen hydrostaattisella vaa'alla”. |
| --- | --- |

3)

Korvataan 4 a kohdan otsikko seuraavasti:

”4–B   Viinien alkoholipitoisuuden määrittäminen hydrostaattisella vaa'alla”.

| 4) | Lisätään 4–B kohdan jälkeen 4–C kohta seuraavasti:
  ”4–C   Viinien tilavuusprosentteina ilmaistun alkoholipitoisuuden määrittäminen mittaamalla sähköisesti liuoksen tiheyttä nesteen resonointitaajuuteen perustuen
  1.   Mittausmenetelmä
  1.1   Johdanto
  Viinien tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus on mitattava ennen niiden kaupan pitämistä päällysmerkintöjä koskevien sääntöjen noudattamiseksi.
  Tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus määritellään tämän luvun 1 kohdassa.
  1.2   Tarkoitus ja soveltamisala
  Tällä menetelmällä mitataan sähköisesti liuoksen tiheyttä nesteen värähtelytaajuuteen perustuen.
  Koelämpötilaksi vahvistetaan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti 20 °C.
  1.3   Periaate ja määritelmät
  Ensimmäiseksi viini tislataan asteittain pienempään tilavuuteen. Tislausmenetelmä kuvataan tämän luvun 3 kohdassa. Tislauksessa näytteestä saadaan pois haihtumattomat aineet. Tisleen alkoholikoostumukseen kuuluvat etanolin homologit, etanoli ja estereihin sitoutuneet etanolin homologit.
  Seuraavaksi mitataan tisleen tiheys. Nesteen tiheys tietyssä lämpötilassa on sen tilavuusyksikön massa jaettuna tilavuudella:
  ρ = m / V, joka viineille ilmaistaan grammoina millilitraa kohden (g/ml).
  Alkoholipitoisen nesteen, esimerkiksi tisleen, jonka lämpötila on tunnettu, tiheys voidaan taulukon avulla muuntaa sen alkoholipitoisuudeksi. Kyseinen pitoisuus vastaa viinin alkoholipitoisuutta (kun viininäyte on tislattu kokonaan).
  Tässä menetelmässä tisleen tiheys mitataan sähköisesti nesteen resonointitaajuuteen perustuen. Näytteeseen kohdistetaan sähkömagneettinen ärsyke ja näytteen sisältävän putken värähtelytaajuus mitataan. Tämän jälkeen lasketaan tiheys, joka saadaan värähtelytaajuudesta seuraavan kaavan mukaan:

  (1)







  ρ | = | näytteen tiheys |
| --- | --- | --- | --- |
| T | = | aikaansaatu värähtelytaajuus |
| M | = | tyhjän putken massa |
| C | = | vakio |
| V | = | värähtelevän näytteen tilavuus. |

4)

Lisätään 4–B kohdan jälkeen 4–C kohta seuraavasti:

”4–C   Viinien tilavuusprosentteina ilmaistun alkoholipitoisuuden määrittäminen mittaamalla sähköisesti liuoksen tiheyttä nesteen resonointitaajuuteen perustuen

1.   Mittausmenetelmä

1.1   Johdanto

Viinien tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus on mitattava ennen niiden kaupan pitämistä päällysmerkintöjä koskevien sääntöjen noudattamiseksi.

Tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus määritellään tämän luvun 1 kohdassa.

1.2   Tarkoitus ja soveltamisala

Tällä menetelmällä mitataan sähköisesti liuoksen tiheyttä nesteen värähtelytaajuuteen perustuen.

Koelämpötilaksi vahvistetaan voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti 20 °C.

1.3   Periaate ja määritelmät

Ensimmäiseksi viini tislataan asteittain pienempään tilavuuteen. Tislausmenetelmä kuvataan tämän luvun 3 kohdassa. Tislauksessa näytteestä saadaan pois haihtumattomat aineet. Tisleen alkoholikoostumukseen kuuluvat etanolin homologit, etanoli ja estereihin sitoutuneet etanolin homologit.

Seuraavaksi mitataan tisleen tiheys. Nesteen tiheys tietyssä lämpötilassa on sen tilavuusyksikön massa jaettuna tilavuudella:

ρ = m / V, joka viineille ilmaistaan grammoina millilitraa kohden (g/ml).

Alkoholipitoisen nesteen, esimerkiksi tisleen, jonka lämpötila on tunnettu, tiheys voidaan taulukon avulla muuntaa sen alkoholipitoisuudeksi. Kyseinen pitoisuus vastaa viinin alkoholipitoisuutta (kun viininäyte on tislattu kokonaan).

Tässä menetelmässä tisleen tiheys mitataan sähköisesti nesteen resonointitaajuuteen perustuen. Näytteeseen kohdistetaan sähkömagneettinen ärsyke ja näytteen sisältävän putken värähtelytaajuus mitataan. Tämän jälkeen lasketaan tiheys, joka saadaan värähtelytaajuudesta seuraavan kaavan mukaan:

Formula (1)

ρ

=

näytteen tiheys

T

=

aikaansaatu värähtelytaajuus

M

=

tyhjän putken massa

C

=

vakio

V

=

värähtelevän näytteen tilavuus.

Suhde noudattaa kaavaa ρ = A T2 – B (2); tiheys on siis lineaarisessa suhteessa värähtelytaajuuden neliöön. Vakiot A ja B ovat kullekin oskillaattorille tyypillisiä ja arvioidaan mittaamalla tiheydeltään tunnettujen nesteiden värähtelytaajuus.

1.4   Reagenssit ja tuotteet

1.4.1   Vertailunesteet

Tiheysmittarin virittämisessä käytetään kahta vertailunestettä. Vertailunesteiden tiheyksien on sijoituttava mitattavien tisleiden tiheyksien molemmin puolin. Vertailunesteiden tiheyksien eron olisi oltava vähintään 0,01000 grammaa millilitraa kohden. Niiden tiheyden 20,00 °C:n (+/- 0,05 °C) lämpötilassa on oltava tunnettu alle +/- 0,00005 g:n/ml epävarmuudella.

Mitattaessa viinien tilavuusprosentteina ilmoitettua alkoholipitoisuutta sähköisellä tiheysmittarilla vertailunesteitä ovat:

| — | kuiva ilma (saasteeton), |
| --- | --- |

—

kuiva ilma (saasteeton),

| — | vähintään kolmannen laatuluokan vesi standardin ISO 3696:1987 määritelmän mukaisesti, |
| --- | --- |

—

vähintään kolmannen laatuluokan vesi standardin ISO 3696:1987 määritelmän mukaisesti,

| — | tiheydeltään viitearvoa vastaavat vesi-alkoholiseokset, |
| --- | --- |

—

tiheydeltään viitearvoa vastaavat vesi-alkoholiseokset,

| — | kansallisten mittanormaalien mukaiset liuokset, joiden viskositeetti on alle 2 mm2/s. |
| --- | --- |

—

kansallisten mittanormaalien mukaiset liuokset, joiden viskositeetti on alle 2 mm2/s.

1.4.2   Puhdistus- ja kuivausaineet

| — | pesuaineet, hapot, |
| --- | --- |

—

pesuaineet, hapot,

| — | orgaaniset liuottimet: etanoli 96 til.-%, puhdas asetoni. |
| --- | --- |

—

orgaaniset liuottimet: etanoli 96 til.-%, puhdas asetoni.

1.5   Laitteet

1.5.1   Resonointitaajuuden mittaamiseen perustuva sähköinen tiheysmittari

Sähköisessä tiheysmittarissa on oltava seuraavat osat:

| — | mittakenno, joka sisältää mittaputken ja termostaattisäätöisen yksikön, |
| --- | --- |

—

mittakenno, joka sisältää mittaputken ja termostaattisäätöisen yksikön,

| — | järjestelmä, jolla saadaan aikaan putken värähtely ja joka mittaa värähtelytaajuuden, |
| --- | --- |

—

järjestelmä, jolla saadaan aikaan putken värähtely ja joka mittaa värähtelytaajuuden,

| — | kello, |
| --- | --- |

—

kello,

| — | numeronäyttö ja tarvittaessa laskin. |
| --- | --- |

—

numeronäyttö ja tarvittaessa laskin.

Tiheysmittari asetetaan täysin vakaalle alustalle ja eristetään kaikesta värähtelystä.

1.5.2   Mittakennon lämpötilan tarkistaminen

Mittaputken on oltava termostaattisäätöisessä yksikössä. Lämpötilan on oltava vakaampi kuin +/- 0,02 °C.

Tiheysmittarin salliessa mittakennon lämpötila on tarkistettava, koska se vaikuttaa merkittävästi mittaustuloksiin. Kun vesi-alkoholiseoksen tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus on 10 %, sen tiheys on 0,98471 g/ml 20 °C:ssa ja 0,98447 g/ml 21 °C:ssa, eli ero on 0,00024 g/ml.

Testilämpötilaksi vahvistetaan 20 °C. Kennon lämpötila on mitattava lämpömittarilla, jonka tarkkuus on alle 0,01° C ja joka on kansallisten mittanormaalien mukainen. Sillä mitatun lämpötilan epävarmuuden on oltava alle +/- 0,07 °C.

1.5.3   Laitteen kalibrointi

Laite on kalibroitava ennen sen ensimmäistä käyttökertaa ja sen jälkeen kuuden kuukauden välein tai aina, kun tarkistuksen tulos ei ole tyydyttävä. Tavoitteena on käyttää kahta vertailunestettä vakioiden A ja B laskemisessa (vrt. suhde (2)). Kalibroinnin suorittaminen käytännössä esitetään laitteen käyttöohjeissa. Kalibrointiin tarvitaan periaatteessa kuivaa ilmaa (ilmanpaine otettava huomioon) ja puhdistettua vettä (kahdesti tislattua ja/tai mikrosuodatettua, jonka ominaisvastus on erittäin korkea > 18 MΩ).

1.5.4   Kalibroinnin tarkistaminen

Kalibroinnin tarkistamiseksi mitataan vertailunesteiden tiheys.

Ilman tiheyden tarkistusmittaus on tehtävä joka päivä. Jos teoreettisen tiheyden ja mitatun tiheyden välinen ero on yli 0,00008 g/ml, putki saattaa olla likainen. Tällöin se on puhdistettava. Puhdistuksen jälkeen ilman tiheys mitataan uudelleen. Jos tarkistus ei anna tyydyttävää tulosta, laite on viritettävä.

Myös veden tiheys on tarkistettava. Jos teoreettisen tiheyden ja mitatun tiheyden välinen ero on yli 0,00008 g/ml, laite on viritettävä.

Jos kennon lämpötilan tarkistaminen on vaikeaa, voidaan tarkistaa suoraan sellaisen vesi-alkoholiseoksen tiheys, jonka tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus vastaa analysoitujen tisleiden alkoholipitoisuutta.

1.5.5   Tarkistusmittaus

Jos vertailunesteen teoreettisen tiheyden (joka tiedetään +/- 0,00005 g:n/ml tarkkuudella) ja mitatun tiheyden välinen ero on yli 0,00008 g/ml, kennon lämpötila on tarkistettava.

1.6   Näytteenotto ja näytteiden valmistelu

(vrt. tämän luvun 3 kohta ’Tisleen valmistaminen’)

1.7   Suoritus

Tisleen valmistamisen jälkeen mitataan sen tiheys tai sen tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus tiheysmittarilla.

Toimijan on varmistettava mittakennon lämpötilan vakaus. Tiheysmittarin kennossa olevassa tisleessä ei saa olla ilmakuplia, ja sen on oltava homogeeninen. Jos käytössä on valaistus, jonka avulla voidaan tarkistaa, ettei ilmakuplia ole, se on sammutettava nopeasti tarkistamisen jälkeen, koska lampun tuottama lämpö vaikuttaa mittauslämpötilaan.

Jos laite ilmoittaa vain värähtelytaajuuden, tiheys lasketaan vakioiden A ja B avulla (vrt. 1.3). Jos laite ei ilmoita tilavuusprosentteina ilmaistua alkoholipitoisuutta suoraan, se voidaan laskea taulukoiden avulla tiheyden perusteella.

1.8   Tulosten ilmoittaminen

Viinin tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus on tisleestä mitattu alkoholipitoisuus. Se ilmoitetaan tilavuusprosentteina, ”til.-%”.

Jos lämpötilavaatimuksia ei ole noudatettu, tulosta on korjattava sen ilmoittamiseksi 20 °C:n lämpötilassa. Tulos ilmoitetaan kahden desimaalin tarkkuudella.

1.9   Huomautukset

Kennossa on oltava riittävä määrä nestettä, jotta vältetään edellisen näytteen mahdollisesti aiheuttama kontaminaatio. Sen vuoksi määrityksiä on tehtävä vähintään kaksi. Jos niissä saadut tulokset eivät ole toistettavuuden rajoissa, on tehtävä kolmas määritys. Yleensä kahden viimeisen määrityksen tulokset ovat yhtenevät, ja ensimmäinen tulos jätetään pois.

1.10   Toistettavuus ja uusittavuus

Näytteet, joiden tilavuusprosentteina ilmaistu alkoholipitoisuus on 4–18 til.-%

| Toistettavuus (r) | = | 0,067 (til.-%), |
| --- | --- | --- |
| Uusittavuus (R) | = | 0,0454 + 0,0105 x alkoholipitoisuus til.-% |

Toistettavuus (r)

=

0,067 (til.-%),

Uusittavuus (R)

=

0,0454 + 0,0105 x alkoholipitoisuus til.-%

2.   Laboratorioiden välinen koe. Toistettavuus, uusittavuus ja tarkkuus

Edellä 1.10 alakohdassa ilmoitetut menetelmän toistettavuus- ja uusittavuusominaisuudet perustuvat laboratorioiden väliseen kokeeseen, joka suoritettiin kansainvälisesti sovittujen menettelyjen mukaisesti kuudesta näytteestä 11 eri laboratoriossa.

Kaikki yksityiskohdat sekä kokeen toistettavuutta ja uusittavuutta koskevat laskelmat on kuvattu kansainvälisen viinijärjestön ’Recueil International des Méthodes d’Analyses’ -teoksen (vuoden 2004 painos) luvussa ’TITRE ALCOOMETRIQUE VOLUMIQUE’ (4.B.2 kohta).”

---

| 2.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 56/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 56/8

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 356/2005,

annettu 1 päivänä maaliskuuta 2005,

passiivisten pyydysten ja puomitroolien merkitsemistä ja tunnistamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan c alakohdan ja 20 a artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | On tarpeen varmistaa kalastustoimien ja erityisesti eräiden teknisten säilyttämistoimenpiteiden seuranta ja valvonta täsmentämällä muun muassa silmäkoot, pyyntiaikojen rajoitukset ja muut passiivisten pyydysten ominaisuudet. Tätä tarkoitusta varten kalastusalusten käyttämät pyydykset on voitava tunnistaa ja tarkastaa helposti. Näiden vaatimusten täyttämiseksi olisi vahvistettava tiettyjen yhteisön vesillä käytettyjen pyydysten merkitsemistä ja tunnistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

(1)

On tarpeen varmistaa kalastustoimien ja erityisesti eräiden teknisten säilyttämistoimenpiteiden seuranta ja valvonta täsmentämällä muun muassa silmäkoot, pyyntiaikojen rajoitukset ja muut passiivisten pyydysten ominaisuudet. Tätä tarkoitusta varten kalastusalusten käyttämät pyydykset on voitava tunnistaa ja tarkastaa helposti. Näiden vaatimusten täyttämiseksi olisi vahvistettava tiettyjen yhteisön vesillä käytettyjen pyydysten merkitsemistä ja tunnistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

| (2) | Tämän asetuksen moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi on aiheellista kieltää pyydysten käyttö tavalla, joka ei vastaa tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, sekä sellaisten pyydysten pitäminen aluksilla, jotka eivät ole tiettyjen tämän asetuksen säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

(2)

Tämän asetuksen moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi on aiheellista kieltää pyydysten käyttö tavalla, joka ei vastaa tässä asetuksessa säädettyjä vaatimuksia, sekä sellaisten pyydysten pitäminen aluksilla, jotka eivät ole tiettyjen tämän asetuksen säännösten mukaisia.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Asiasisältö

Tässä asetuksessa vahvistetaan passiivisten pyydysten ja puomitroolien merkitsemistä ja tunnistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

2 artikla

Soveltamisala

1.   Tätä asetusta sovelletaan kalastusaluksiin ja yhteisön vesillä kalastaviin aluksiin.

2.   Tämä asetus ei koske jäsenvaltion vesiä, jotka sijaitsevat 12 merimailin sisäpuolella peruslinjasta mitattuna.

3 artikla

Määritelmät

Tätä asetusta sovellettaessa:

| a) | ’passiivisella pyydyksellä’ tarkoitetaan:






  i) | pitkäsiimoja; |
| --- | --- | --- |

a)

’passiivisella pyydyksellä’ tarkoitetaan:

i)

pitkäsiimoja;

| ii) | verkkoja, pussiverkkoja, riimuverkkoja, yhdestä tai useammasta toisiinsa ylä- ja alaköysillä sekä yhdistävillä köysillä liitetystä erillisverkosta muodostuvia ajoverkkoja, jotka on voitu varustaa ankkurointi-, kellutus- ja paikannusvälineillä; |
| --- | --- |

ii)

verkkoja, pussiverkkoja, riimuverkkoja, yhdestä tai useammasta toisiinsa ylä- ja alaköysillä sekä yhdistävillä köysillä liitetystä erillisverkosta muodostuvia ajoverkkoja, jotka on voitu varustaa ankkurointi-, kellutus- ja paikannusvälineillä;

| b) | ’puomitroolilla’ tarkoitetaan troolia, jossa pyydystä vedetään puomien avulla. |
| --- | --- |

b)

’puomitroolilla’ tarkoitetaan troolia, jossa pyydystä vedetään puomien avulla.

4 artikla

Kiellot

1.   On kiellettyä käyttää kalastukseen passiivisia pyydyksiä, poijuja tai puomitrooleja, jotka eivät ole tämän asetuksen säännösten mukaisesti merkittyjä ja tunnistettavissa.

2.   On kiellettyä pitää aluksella:

| a) | puomitroolin puomeja, joihin ei ole merkitty näkyville ulkoisia rekisterikirjaimia ja -numeroita 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

puomitroolin puomeja, joihin ei ole merkitty näkyville ulkoisia rekisterikirjaimia ja -numeroita 5 artiklan mukaisesti;

| b) | passiivisia pyydyksiä, joita ei ole merkitty 7 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

passiivisia pyydyksiä, joita ei ole merkitty 7 artiklan mukaisesti;

| c) | poijuja, joita ei ole merkitty 10 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

poijuja, joita ei ole merkitty 10 artiklan mukaisesti.

II LUKU

PUOMITROOLIT

5 artikla

Puomitrooleja koskevat velvollisuudet

Kalastusaluksen päällikön tai häntä edustavan henkilön on varmistettava, että jokaisessa aluksella olevan tai kalastukseen käytettävän puomitroolin puomissa tai puomin jalaksessa on pysyvästi näkyvissä sen aluksen ulkoiset rekisterikirjaimet ja -numerot, jolle puomit kuuluvat.

III LUKU

PASSIIVISET PYYDYKSET

6 artikla

Passiivisia pyydyksiä koskevat velvollisuudet

Kalastusaluksen päällikön tai häntä edustavan henkilön on varmistettava, että jokainen aluksella pidettävä tai kalastukseen käytettävä passiivinen pyydys on selvästi merkitty ja tunnistettavissa tämän asetuksen säännösten mukaisesti.

7 artikla

Tunnistustietojen merkitseminen

Jokaisessa kalastukseen käytettävässä passiivisessa pyydyksessä on oltava pysyvästi näkyvissä sen aluksen runkoon merkityt ulkoiset rekisterikirjaimet ja -numerot, jolle pyydys kuuluu

| a) | kaikkien passiivisten pyydysten kummankin pään ylimpään silmäriviin kiinnitetyssä merkissä; |
| --- | --- |

a)

kaikkien passiivisten pyydysten kummankin pään ylimpään silmäriviin kiinnitetyssä merkissä;

| b) | yli yhden meripeninkulman pituisten passiivisten pyydysten ylimpään silmäriviin säännöllisin, enintään yhden meripeninkulman välein kiinnitetyssä merkissä siten, että yksikään yli yhden meripeninkulman pituinen passiivisen pyydyksen osa ei jää merkitsemättä. |
| --- | --- |

b)

yli yhden meripeninkulman pituisten passiivisten pyydysten ylimpään silmäriviin säännöllisin, enintään yhden meripeninkulman välein kiinnitetyssä merkissä siten, että yksikään yli yhden meripeninkulman pituinen passiivisen pyydyksen osa ei jää merkitsemättä.

8 artikla

Merkit

1.   Merkin on oltava:

| a) | kestävästä materiaalista valmistettu; |
| --- | --- |

a)

kestävästä materiaalista valmistettu;

| b) | pitävästi pyydykseen kiinnitetty; |
| --- | --- |

b)

pitävästi pyydykseen kiinnitetty;

| c) | vähintään 65 millimetriä leveä; |
| --- | --- |

c)

vähintään 65 millimetriä leveä;

| d) | vähintään 75 millimetriä pitkä. |
| --- | --- |

d)

vähintään 75 millimetriä pitkä.

2.   Merkissä olevia kirjaimia ja numeroita ei saa hangata pois, muuttaa tai tehdä mahdottomiksi lukea.

IV LUKU

MERKKIPOIJUT

9 artikla

Merkkipoijuja koskevat velvollisuudet

Kalastusaluksen päällikön tai häntä edustavan henkilön on varmistettava, että jokaiseen kalastukseen käytettävään passiiviseen pyydykseen kiinnitetään tämän luvun säännösten mukaisesti kaksi päätypoijua ja välipoijut, jotka on varusteltu tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

10 artikla

Tunnistustietojen merkitseminen

1.   Kussakin pääty- ja välipoijussa on oltava seuraavalla tavalla näkyvissä sen aluksen runkoon merkityt ulkoiset rekisterikirjaimet ja -numerot, jolle pyydys kuuluu:

| a) | kirjaimet ja numerot on merkittävä mahdollisimman korkealle vedenpinnan yläpuolelle, jotta ne olisivat selvästi näkyviä; |
| --- | --- |

a)

kirjaimet ja numerot on merkittävä mahdollisimman korkealle vedenpinnan yläpuolelle, jotta ne olisivat selvästi näkyviä;

| b) | merkintöjen värin on oltava selvästi niiden taustasta erottuva. |
| --- | --- |

b)

merkintöjen värin on oltava selvästi niiden taustasta erottuva.

2.   Merkkipoijuun merkittyjä kirjaimia ja numeroita ei saa hangata pois, muuttaa eikä tehdä mahdottomiksi lukea.

11 artikla

Köydet

1.   Poijut passiiviseen pyydykseen yhdistävien köysien on oltava uppoavaa ainetta, tai ne on painotettava.

2.   Köydet, joilla päätypoijut yhdistetään pyydykseen, on kiinnitettävä pyydyksen päihin.

12 artikla

Päätypoijut

1.   Päätypoijut on kiinnitettävä siten, että pyydyksen molempien päiden sijainti voidaan määrittää milloin tahansa.

2.   Päätypoijun maston on ulotuttava vähintään 1,5 metriä merenpinnan yläpuolelle kohon yläreunasta mitattuna.

3.   Poijujen on oltava värillisiä, ei kuitenkaan punaisia tai vihreitä.

4.   Päätypoijuissa on oltava:

| a) | yksi tai kaksi suorakulmaista lippua, joiden sivu on vähintään 40 senttimetriä; jos samassa poijussa tarvitaan kaksi lippua, niiden välisen etäisyyden on oltava vähintään 20 senttimetriä; vedenpinnan ja ensimmäisen lipun välisen etäisyyden on oltava vähintään 80 senttimetriä; saman verkon eri päitä ilmaisevien lippujen on oltava samanvärisiä, ei kuitenkaan valkoisia, ja samankokoisia; |
| --- | --- |

a)

yksi tai kaksi suorakulmaista lippua, joiden sivu on vähintään 40 senttimetriä; jos samassa poijussa tarvitaan kaksi lippua, niiden välisen etäisyyden on oltava vähintään 20 senttimetriä; vedenpinnan ja ensimmäisen lipun välisen etäisyyden on oltava vähintään 80 senttimetriä; saman verkon eri päitä ilmaisevien lippujen on oltava samanvärisiä, ei kuitenkaan valkoisia, ja samankokoisia;

| b) | yksi tai kaksi valoa, joiden on oltava keltaisia, välähdettävä viiden sekunnin välein (F1 Y5s) ja nähtävissä vähintään kahden meripeninkulman etäisyydeltä; |
| --- | --- |

b)

yksi tai kaksi valoa, joiden on oltava keltaisia, välähdettävä viiden sekunnin välein (F1 Y5s) ja nähtävissä vähintään kahden meripeninkulman etäisyydeltä;

| c) | poijun yläosassa ylätuntomerkki, joka on läpimitaltaan vähintään 25 senttimetriä oleva pallo, jonka päällä on yksi tai kaksi heijastinraitaa, jotka eivät ole punaisia tai vihreitä ja joiden leveys on vähintään 6 senttimetriä; myös pyöreää tutkaheijastinta voidaan käyttää poijun ylätuntomerkkinä; |
| --- | --- |

c)

poijun yläosassa ylätuntomerkki, joka on läpimitaltaan vähintään 25 senttimetriä oleva pallo, jonka päällä on yksi tai kaksi heijastinraitaa, jotka eivät ole punaisia tai vihreitä ja joiden leveys on vähintään 6 senttimetriä; myös pyöreää tutkaheijastinta voidaan käyttää poijun ylätuntomerkkinä;

| d) | tutkaheijastimen on annettava kaiku vähintään kahden meripeninkulman etäisyydelle. |
| --- | --- |

d)

tutkaheijastimen on annettava kaiku vähintään kahden meripeninkulman etäisyydelle.

13 artikla

Päätypoijujen kiinnittäminen

Päätypoijut on kiinnitettävä passiivisiin pyydyksiin seuraavasti:

| a) | länsisektorin poijussa (puoli kompassin kierrosta etelästä lännen kautta pohjoiseen) on oltava kaksi lippua, kaksi heijastinraitaa, kaksi valoa ja 8 artiklan säännösten mukainen merkki; |
| --- | --- |

a)

länsisektorin poijussa (puoli kompassin kierrosta etelästä lännen kautta pohjoiseen) on oltava kaksi lippua, kaksi heijastinraitaa, kaksi valoa ja 8 artiklan säännösten mukainen merkki;

| b) | itäsektorin poijussa (puoli kompassin kierrosta pohjoisesta idän kautta etelään) on oltava yksi lippu, yksi heijastinraita, yksi valo ja 8 artiklan säännösten mukainen merkki. |
| --- | --- |

b)

itäsektorin poijussa (puoli kompassin kierrosta pohjoisesta idän kautta etelään) on oltava yksi lippu, yksi heijastinraita, yksi valo ja 8 artiklan säännösten mukainen merkki.

Merkissä on oltava 10 artiklassa mainitut tiedot.

14 artikla

Välipoijut

1.   Passiivisessa pyydyksessä, jonka pituus on enemmän kuin yksi meripeninkulma, on oltava välipoijuja.

2.   Välipoijuja on oltava vähintään yhden meripeninkulman välein niin, ettei mikään yli yhden meripeninkulman pituinen osa jää merkitsemättä.

3.   Välipoijuilla on oltava samat ominaisuudet kuin itäsektorin poijuilla, paitsi että:

| a) | lippujen on oltava valkoisia; ja |
| --- | --- |

a)

lippujen on oltava valkoisia; ja

| b) | joka viides välipoiju on varustettava tutkaheijastimella, joka antaa kaiun vähintään kahden meripeninkulman etäisyydelle. |
| --- | --- |

b)

joka viides välipoiju on varustettava tutkaheijastimella, joka antaa kaiun vähintään kahden meripeninkulman etäisyydelle.

V LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

15 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä lokakuuta 2005.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä maaliskuuta 2005.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1954/2003 (EUVL L 289, 7.11.2003, s. 1).

1

---

LIITE

PÄÄTYPOIJUJEN JA VÄLIPOIJUJEN OMINAISUUDET

Image

---

| 2.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 56/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 56/12

---

NEUVOSTON DIREKTIIVI 2005/15/EY,

annettu 28 päivänä helmikuuta 2005,

kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä annetun direktiivin 2000/29/EY liitteen IV muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY (1) ja erityisesti sen 14 artiklan toisen kohdan d alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Direktiivillä 2004/102/EY (2) muutetaan direktiivin 2000/29/EY liitteitä II, III, IV ja V, ja jäsenvaltioiden on pantava se täytäntöön 1 päivään maaliskuuta 2005 mennessä. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivillä 2004/102/EY (2) muutetaan direktiivin 2000/29/EY liitteitä II, III, IV ja V, ja jäsenvaltioiden on pantava se täytäntöön 1 päivään maaliskuuta 2005 mennessä.

| (2) | Direktiivi 2004/102/EY sisältää puuta ja puutuotteita koskevia säännöksiä. Kuormalavoja, pakkausrasioita ja sälytyspuita koskevilla toimilla mukautetaan yhteisön toimet vastaamaan FAOn kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevaa kansainvälistä standardia nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade), jonka neljäs kasvinsuojelutoimenpiteitä käsittelevä tilapäiskomitea hyväksyi maaliskuussa 2002. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2004/102/EY sisältää puuta ja puutuotteita koskevia säännöksiä. Kuormalavoja, pakkausrasioita ja sälytyspuita koskevilla toimilla mukautetaan yhteisön toimet vastaamaan FAOn kasvinsuojelutoimenpiteitä koskevaa kansainvälistä standardia nro 15 (Guidelines for regulating wood packaging material in international trade), jonka neljäs kasvinsuojelutoimenpiteitä käsittelevä tilapäiskomitea hyväksyi maaliskuussa 2002.

| (3) | Standardin nro 15 mukaan havupuusta tai muusta raakapuusta valmistetulle pakkausmateriaalille (mukaan luettuna sälytyspuut) on tehtävä hyväksyttyjä toimenpiteitä, kuten lämpökäsittely (56 °C:ssa vähintään 30 minuutin ajan) tai metyylibromidikaasutus. Puu on myös varustettava erityisellä merkinnällä sen osoittamiseksi, että sille on tehty hyväksytty toimenpide. |
| --- | --- |

(3)

Standardin nro 15 mukaan havupuusta tai muusta raakapuusta valmistetulle pakkausmateriaalille (mukaan luettuna sälytyspuut) on tehtävä hyväksyttyjä toimenpiteitä, kuten lämpökäsittely (56 °C:ssa vähintään 30 minuutin ajan) tai metyylibromidikaasutus. Puu on myös varustettava erityisellä merkinnällä sen osoittamiseksi, että sille on tehty hyväksytty toimenpide.

| (4) | Lisäksi standardin mukaan maat voivat teknisen perusteen täyttyessä vaatia, että maahantuotu puinen pakkausmateriaali, jolle on tehty hyväksytty toimenpide, on valmistettu kuoritusta puusta ja varustettu asianmukaisella merkinnällä. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi standardin mukaan maat voivat teknisen perusteen täyttyessä vaatia, että maahantuotu puinen pakkausmateriaali, jolle on tehty hyväksytty toimenpide, on valmistettu kuoritusta puusta ja varustettu asianmukaisella merkinnällä.

| (5) | Eräät kolmannet maat ovat pyytäneet yhteisöä harkitsemaan vaihtoehtoisia menetelmiä saman tavoitteen saavuttamiseksi. Tämän vuoksi käynnissä on tutkimus puun kuorinnan teknisistä näkökohdista ja erityisesti siitä, kuinka tehokkaasti tuholaisriskiä voidaan vähentää kuorinnalla muiden käsittelyjen ohessa. |
| --- | --- |

(5)

Eräät kolmannet maat ovat pyytäneet yhteisöä harkitsemaan vaihtoehtoisia menetelmiä saman tavoitteen saavuttamiseksi. Tämän vuoksi käynnissä on tutkimus puun kuorinnan teknisistä näkökohdista ja erityisesti siitä, kuinka tehokkaasti tuholaisriskiä voidaan vähentää kuorinnalla muiden käsittelyjen ohessa.

| (6) | Kyseisen tutkimuksen tuloksia odotellessa on asianmukaista lykätä vastaavan vaatimuksen soveltamista kuoritun puun osalta. |
| --- | --- |

(6)

Kyseisen tutkimuksen tuloksia odotellessa on asianmukaista lykätä vastaavan vaatimuksen soveltamista kuoritun puun osalta.

| (7) | Tämän vuoksi direktiivi 2000/29/EY olisi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(7)

Tämän vuoksi direktiivi 2000/29/EY olisi muutettava vastaavasti.

| (8) | Pysyvä kasvinsuojelukomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa, |
| --- | --- |

(8)

Pysyvä kasvinsuojelukomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,

ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivi 2000/29/EY seuraavasti:

| 1) | Lisätään liitteessä IV olevan A osan I jakson 2 kohdan oikeanpuoleisen sarakkeen loppuun alakohta seuraavasti:
  ”Ensimmäistä luetelmakohtaa, jonka mukaan puisen pakkausmateriaalin on oltava valmistettu kuoritusta pyöreästä puusta, sovelletaan vasta 1 päivästä maaliskuuta 2006.” |
| --- | --- |

1)

Lisätään liitteessä IV olevan A osan I jakson 2 kohdan oikeanpuoleisen sarakkeen loppuun alakohta seuraavasti:

”Ensimmäistä luetelmakohtaa, jonka mukaan puisen pakkausmateriaalin on oltava valmistettu kuoritusta pyöreästä puusta, sovelletaan vasta 1 päivästä maaliskuuta 2006.”

| 2) | Lisätään liitteessä IV olevan A osan I jakson 8 kohdan oikeanpuoleisen sarakkeen loppuun alakohta seuraavasti:
  ”Edellä olevan a alakohdan ensimmäistä riviä, jonka mukaan puisen pakkausmateriaalin on oltava valmistettu kuoritusta pyöreästä puusta, sovelletaan vasta 1 päivästä maaliskuuta 2006.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään liitteessä IV olevan A osan I jakson 8 kohdan oikeanpuoleisen sarakkeen loppuun alakohta seuraavasti:

”Edellä olevan a alakohdan ensimmäistä riviä, jonka mukaan puisen pakkausmateriaalin on oltava valmistettu kuoritusta pyöreästä puusta, sovelletaan vasta 1 päivästä maaliskuuta 2006.”

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 28 päivänä helmikuuta 2005. Niiden on toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset sekä kyseisiä säännöksiä ja tätä direktiiviä koskeva vastaavuustaulukko viipymättä.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä maaliskuuta 2005.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 28 päivänä helmikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

F. BODEN

---

(1)  EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 2004/102/EY (EYVL L 309, 6.10.2004, s. 9).

1

(2)  EUVL L 309, 6.10.2004, s. 9.

2

---

II Säädökset, joita ei tarvitse julkaista

Neuvosto

| 2.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 56/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 56/14

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 24 päivänä helmikuuta 2005,

Europolin johtajan valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut sopimuksista kolmansien valtioiden ja muiden kuin Euroopan unioniin liittyvien elinten kanssa 27 päivänä maaliskuuta 2000 tehdyn päätöksen muuttamisesta

(2005/169/EY)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan poliisiviraston perustamisesta tehdyn yleissopimuksen (Europol-yleissopimuksen) (1) 42 artiklan 2 kohdan, 10 artiklan 4 kohdan sekä 18 artiklan,

ottaa huomioon Europolin ulkosuhteita kolmansiin valtioihin ja muihin kuin Euroopan unioniin liittyviin elimiin koskevista säännöistä 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston säädöksen (2) ja erityisesti sen 2 artiklan,

ottaa huomioon Europolin toimesta tapahtuvaa kolmansien osapuolten välittämien tietojen vastaanottamista koskevista säännöistä 3 päivänä marraskuuta 1998 annetun neuvoston säädöksen (3) ja erityisesti sen 2 artiklan,

ottaa huomioon Europolin toimesta tapahtuvaa henkilötietojen välittämistä kolmansille valtioille ja kolmansille elimille koskevista säännöistä 12 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston säädöksen (4) ja erityisesti sen 2 ja 3 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Operatiiviset vaatimukset ja tarve torjua Europolin avulla tehokkaasti järjestäytyneen rikollisuuden muotoja edellyttävät, että Israel lisätään niiden kolmansien valtioiden luetteloon, joiden kanssa Europolin johtaja valtuutetaan aloittamaan neuvottelut. |
| --- | --- |

(1)

Operatiiviset vaatimukset ja tarve torjua Europolin avulla tehokkaasti järjestäytyneen rikollisuuden muotoja edellyttävät, että Israel lisätään niiden kolmansien valtioiden luetteloon, joiden kanssa Europolin johtaja valtuutetaan aloittamaan neuvottelut.

| (2) | Tämän vuoksi 27 päivänä maaliskuuta 2000 tehty neuvoston päätös (5) olisi muutettava, |
| --- | --- |

(2)

Tämän vuoksi 27 päivänä maaliskuuta 2000 tehty neuvoston päätös (5) olisi muutettava,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Muutetaan 27 päivänä maaliskuuta 2000 tehty neuvoston päätös seuraavasti:

| | Lisätään 2 artiklan 1 kohdassa otsikon ”Kolmannet valtiot” alle aakkosjärjestyksessä valtio seuraavasti:






  ”— | Israel”. |
| --- | --- | --- |

Lisätään 2 artiklan 1 kohdassa otsikon ”Kolmannet valtiot” alle aakkosjärjestyksessä valtio seuraavasti:

”—

Israel”.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se tehdään.

Tehty Brysselissä 24 päivänä helmikuuta 2005.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  EYVL C 316, 27.11.1995, s. 2.

1

(2)  EYVL C 26, 30.1.1999, s. 19.

2

(3)  EYVL C 26, 30.1.1999, s. 17.

3

(4)  EYVL C 88, 30.3.1999, s. 1.

4

(5)  EYVL C 106, 13.4.2000, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 2 päivänä joulukuuta 2004 tehdyllä päätöksellä (EUVL C 317, 22.12.2004, s. 1).

5

---

Komissio

| 2.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 56/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 56/15

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 16 päivänä kesäkuuta 2004,

Belgian, Saksan ja Alankomaiden ilmoittamista tuista propeeniputkijohdon rakentamiseen Rotterdamin, Antwerpenin ja Ruhrin alueen välille

C 67/03 (ex N 355/03) – C 68/03 (ex N 400/03) – C 69/03 (ex N 473/03)

(tiedoksiannettu numerolla K(2004) 2031)

(Ainoastaan hollannin-, ranskan- ja saksankieliset tekstit ovat todistusvoimaiset)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/170/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Komissio on ollut syksystä 2002 epävirallisesti yhteydessä Saksan ja Alankomaiden viranomaisiin saadakseen tietoja valtiontuista, jotka aiotaan myöntää propeeniputkijohdon rakennushankkeen Saksassa ja Alankomaissa toteutettaviin osuuksiin. Komissio otti yhteyttä Saksaan 13 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 27 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Komissio on ollut sittemmin epävirallisesti yhteydessä myös Belgian viranomaisiin. Euroopan petrokemian teollisuuden tuottajajärjestö (L'association des producteurs pétrochimiques européens, APPE) toimitti komissiolle 15 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä selvityksen kyseisen hankkeen tueksi. Saksan, Alankomaiden ja Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24 päivänä heinäkuuta 2003, 4 päivänä syyskuuta 2003 ja 16 päivänä lokakuuta 2003 päivätyillä kirjeillä tuista, jotka ne aikoivat myöntää alueellaan toteutettaviin osuuksiin hankkeesta. Kirjeet kirjattiin viitteillä N 355/03, N 400/03 ja N 473/03. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on ollut syksystä 2002 epävirallisesti yhteydessä Saksan ja Alankomaiden viranomaisiin saadakseen tietoja valtiontuista, jotka aiotaan myöntää propeeniputkijohdon rakennushankkeen Saksassa ja Alankomaissa toteutettaviin osuuksiin. Komissio otti yhteyttä Saksaan 13 päivänä helmikuuta 2002 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 27 päivänä maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä. Komissio on ollut sittemmin epävirallisesti yhteydessä myös Belgian viranomaisiin. Euroopan petrokemian teollisuuden tuottajajärjestö (L'association des producteurs pétrochimiques européens, APPE) toimitti komissiolle 15 päivänä toukokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä selvityksen kyseisen hankkeen tueksi. Saksan, Alankomaiden ja Belgian viranomaiset ilmoittivat komissiolle 24 päivänä heinäkuuta 2003, 4 päivänä syyskuuta 2003 ja 16 päivänä lokakuuta 2003 päivätyillä kirjeillä tuista, jotka ne aikoivat myöntää alueellaan toteutettaviin osuuksiin hankkeesta. Kirjeet kirjattiin viitteillä N 355/03, N 400/03 ja N 473/03.

| (2) | Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 27 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 6, 15 ja 28 päivänä lokakuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 27 päivänä elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä, johon Saksa vastasi 6, 15 ja 28 päivänä lokakuuta 2003 päivätyillä kirjeillä.

| (3) | Komissio aloitti 11 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä päätöksellään K(2003) 4080 perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee sille ilmoitettuja toimenpiteitä. Komissio antoi jo samana päivänä päätöksensä tiedoksi Saksalle, Alankomaille ja Belgialle. Kyseiset menettelyt on kirjattu viitteillä C 67/03 (Saksa), C 68/03 (Alankomaat) ja C 69/03 (Belgia). Saksa, Alankomaat ja Belgia esittivät 12, 18 ja 22 päivänä joulukuuta 2003 päivätyillä kirjeillä huomautuksensa kyseisestä päätöksestä. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä, joihin kyseiset jäsenvaltiot vastasivat 20 päivänä helmikuuta 2004, 27 päivänä helmikuuta 2004 ja 2 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(3)

Komissio aloitti 11 päivänä marraskuuta 2003 tehdyllä päätöksellään K(2003) 4080 perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee sille ilmoitettuja toimenpiteitä. Komissio antoi jo samana päivänä päätöksensä tiedoksi Saksalle, Alankomaille ja Belgialle. Kyseiset menettelyt on kirjattu viitteillä C 67/03 (Saksa), C 68/03 (Alankomaat) ja C 69/03 (Belgia). Saksa, Alankomaat ja Belgia esittivät 12, 18 ja 22 päivänä joulukuuta 2003 päivätyillä kirjeillä huomautuksensa kyseisestä päätöksestä. Komissio pyysi lisätietoja 23 päivänä tammikuuta 2004 päivätyillä kirjeillä, joihin kyseiset jäsenvaltiot vastasivat 20 päivänä helmikuuta 2004, 27 päivänä helmikuuta 2004 ja 2 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä.

| (4) | Komission päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on saanut huomautuksia kolmelta asianomaiselta ja antanut huomautukset tiedoksi Saksalle, Alankomaille ja Belgialle. Nämä ottivat kantaa huomautuksiin 5, 11 ja 29 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Lisäksi ne lähettivät komissiolle lisätietoja 25 päivänä toukokuuta 2004 ja 4 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on saanut huomautuksia kolmelta asianomaiselta ja antanut huomautukset tiedoksi Saksalle, Alankomaille ja Belgialle. Nämä ottivat kantaa huomautuksiin 5, 11 ja 29 päivänä maaliskuuta 2004 päivätyillä kirjeillä. Lisäksi ne lähettivät komissiolle lisätietoja 25 päivänä toukokuuta 2004 ja 4 päivänä kesäkuuta 2004 päivätyillä kirjeillä.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS KYSEISISTÄ TOIMENPITEISTÄ

2.1   Yleistiedot ja tuensaaja

2.1.1   Propeeni ja propeenin kuljetus

| (5) | Öljyn johdannaistuotetta propeenia käytetään polymeerien tuotantoon. Polymeereja puolestaan käytetään muovien valmistukseen. Länsi-Euroopassa noin 70 prosenttia propeenin kokonaistuotannosta tuotetaan eteenin valmistusprosessin sivutuotteina. Propeenin tuotantoyksiköiden sijoituspaikka määräytyy sen vuoksi usein eteenin markkina-alueiden mukaan. Länsi-Euroopan propeenimarkkinoiden arvioitu koko vuonna 2001 oli yhteensä 14,7 miljoonaa tonnia, josta puolet käytetään alueella, jolle aiotaan kuljettaa propeenia tuen kohteena olevaa putkijohtoa pitkin. Arviot propeenimarkkinoiden kasvusta tulevien vuosien aikana vaihtelevat 3,7 prosentista 4,0 prosenttiin. Eteenimarkkinoiden kasvu on selkeästi hitaampaa jääden noin 2 prosenttiin. |
| --- | --- |

(5)

Öljyn johdannaistuotetta propeenia käytetään polymeerien tuotantoon. Polymeereja puolestaan käytetään muovien valmistukseen. Länsi-Euroopassa noin 70 prosenttia propeenin kokonaistuotannosta tuotetaan eteenin valmistusprosessin sivutuotteina. Propeenin tuotantoyksiköiden sijoituspaikka määräytyy sen vuoksi usein eteenin markkina-alueiden mukaan. Länsi-Euroopan propeenimarkkinoiden arvioitu koko vuonna 2001 oli yhteensä 14,7 miljoonaa tonnia, josta puolet käytetään alueella, jolle aiotaan kuljettaa propeenia tuen kohteena olevaa putkijohtoa pitkin. Arviot propeenimarkkinoiden kasvusta tulevien vuosien aikana vaihtelevat 3,7 prosentista 4,0 prosenttiin. Eteenimarkkinoiden kasvu on selkeästi hitaampaa jääden noin 2 prosenttiin.

| (6) | Rotterdamin, Antwerpenin ja Kölnin muodostamalle kolmionmuotoiselle alueelle saapuu tällä hetkellä vuosittain noin 550 proomua (joista kunkin kuljetuskapasiteetti on 1 500 tonnia) ja 4 800 säiliövaunua (joista kunkin kuljetuskapasiteetti on 50 tonnia). On odotettavissa, että alueelle syntyy vuonna 2010 noin 1,7 miljoonan tonnin propeenivaje. Kemikaalialan rakenteellisen kehityksen vaikutuksesta putkijohdolla on tarkoitus kuljettaa vuoteen 2010 mennessä 2,5 miljoonaa tonnia propeenia. |
| --- | --- |

(6)

Rotterdamin, Antwerpenin ja Kölnin muodostamalle kolmionmuotoiselle alueelle saapuu tällä hetkellä vuosittain noin 550 proomua (joista kunkin kuljetuskapasiteetti on 1 500 tonnia) ja 4 800 säiliövaunua (joista kunkin kuljetuskapasiteetti on 50 tonnia). On odotettavissa, että alueelle syntyy vuonna 2010 noin 1,7 miljoonan tonnin propeenivaje. Kemikaalialan rakenteellisen kehityksen vaikutuksesta putkijohdolla on tarkoitus kuljettaa vuoteen 2010 mennessä 2,5 miljoonaa tonnia propeenia.

| (7) | Luvut poikkeavat hieman tästä, kun tarkastellaan pelkästään Rotterdamista Etelä-Limburgiin ja Ruhrin alueelle suuntautuvia kuljetuksia. Kuljetetun propeenin määrä vuonna 1997 oli 93,4 miljoonaa tonnia/kilometri. Tästä määrästä noin 4 miljoonaa tonnia kuljetettiin rautateitse ja noin 89,4 miljoonaa tonnia proomuilla. Ruhrin alueelle on tarkoitus kuljettaa vuodesta 2010 vuosittain noin 1,5 miljoonaa tonnia eli 750 proomulastillista propeenia. Rotterdamista Etelä-Limburgiin kuljetettavan propeenin vuotuinen kokonaismäärä arvioidaan noin 180 000 tonniksi eli 900 säiliövaunulastilliseksi ja 70 proomulastilliseksi vuotta kohden. |
| --- | --- |

(7)

Luvut poikkeavat hieman tästä, kun tarkastellaan pelkästään Rotterdamista Etelä-Limburgiin ja Ruhrin alueelle suuntautuvia kuljetuksia. Kuljetetun propeenin määrä vuonna 1997 oli 93,4 miljoonaa tonnia/kilometri. Tästä määrästä noin 4 miljoonaa tonnia kuljetettiin rautateitse ja noin 89,4 miljoonaa tonnia proomuilla. Ruhrin alueelle on tarkoitus kuljettaa vuodesta 2010 vuosittain noin 1,5 miljoonaa tonnia eli 750 proomulastillista propeenia. Rotterdamista Etelä-Limburgiin kuljetettavan propeenin vuotuinen kokonaismäärä arvioidaan noin 180 000 tonniksi eli 900 säiliövaunulastilliseksi ja 70 proomulastilliseksi vuotta kohden.

2.1.2   Tuensaaja

| (8) | Tuensaaja on kemikaalialan yritysten yhteenliittymä European Pipeline Company BV (EPC), jonka edeltäjä oli European Pipeline Development Company (EPDC). Yhteenliittymän osakkaat ovat BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil&Refining&Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH ja SABIC Europe. Yhteenliittymä omistaa alankomaalaiset omaisuuserät, 100 prosenttia belgialaisesta omaisuudenhoitoyhtiöstä EPDC Flanders NV:stä ja 49,9 prosenttia saksalaisesta omaisuudenhoitoyhtiöstä Propylenpipeline Ruhr GmbH:sta (PRG). (3) Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) -yhtiö (4) omistaa loput eli 50,1 prosenttia PRG:n osakkeista; sillä ei kuitenkaan ole PRG:hen nähden pääomaosakkuutensa lisäksi muita rahoitussitoumuksia. EPC sekä belgialainen ja saksalainen omaisuudenhoitoyhtiö ovat perustaneet yhdessä European Pipeline Administration Company -yhteisyrityksen (EPAC), joka vastaa koko putkijohdon hallinnoinnista. |
| --- | --- |

(8)

Tuensaaja on kemikaalialan yritysten yhteenliittymä European Pipeline Company BV (EPC), jonka edeltäjä oli European Pipeline Development Company (EPDC). Yhteenliittymän osakkaat ovat BASF AG, Celanese Chemical Europe GmbH, Shell Nederland Chemie BV, DSM NV, Rütgers Chemicals AG, Sasol Germany GmbH, Veba Oil&Refining&Petrochemicals GmbH, Westgas GmbH ja SABIC Europe. Yhteenliittymä omistaa alankomaalaiset omaisuuserät, 100 prosenttia belgialaisesta omaisuudenhoitoyhtiöstä EPDC Flanders NV:stä ja 49,9 prosenttia saksalaisesta omaisuudenhoitoyhtiöstä Propylenpipeline Ruhr GmbH:sta (PRG). (3) Landesentwicklungsgesellschaft Nordrhein-Westfalen (LEG) -yhtiö (4) omistaa loput eli 50,1 prosenttia PRG:n osakkeista; sillä ei kuitenkaan ole PRG:hen nähden pääomaosakkuutensa lisäksi muita rahoitussitoumuksia. EPC sekä belgialainen ja saksalainen omaisuudenhoitoyhtiö ovat perustaneet yhdessä European Pipeline Administration Company -yhteisyrityksen (EPAC), joka vastaa koko putkijohdon hallinnoinnista.

2.1.3   Putkijohtohanke

| (9) | Ilmoitukset koskevat putkijohtoa, joka rakennetaan propeenin kuljettamiseksi Rotterdamista Antwerpenin, Tessenderloon, Geleenin ja Kölnin kautta Ruhrin alueella sijaitsevaan Oberhauseniin. Putkijohtoverkoston pituus tulee olemaan noin 520 kilometriä. Yhdeksään osuuteen jakautuvan putkijohdon kulkureitti noudattelee mahdollisimman tarkoin nykyisten eteeniputkien reittejä. Saksan tekemä ilmoitus koskee vain Saksan ja Alankomaiden väliseltä rajalta Kölnin kautta Oberhauseniin kulkevaa osuutta putkijohdosta (”Pilot 2”). Alankomaiden rajalta alkava Ruhrin alueen pohjoisosan kattava alue muodostaa toisen putkijohto-osuuden (”Pilot 1”). Putkijohtoon tehtävän investoinnin lisäksi rakennetaan uutta varastointikapasiteettia alankomaalaisiin ja belgialaisiin satamiin sekä Saksassa sijaitsevaan Duisburgiin. Tuensaaja toteuttaa tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (5) mukaisen arvioinnin putkijohdon ympäristövaikutuksista. |
| --- | --- |

(9)

Ilmoitukset koskevat putkijohtoa, joka rakennetaan propeenin kuljettamiseksi Rotterdamista Antwerpenin, Tessenderloon, Geleenin ja Kölnin kautta Ruhrin alueella sijaitsevaan Oberhauseniin. Putkijohtoverkoston pituus tulee olemaan noin 520 kilometriä. Yhdeksään osuuteen jakautuvan putkijohdon kulkureitti noudattelee mahdollisimman tarkoin nykyisten eteeniputkien reittejä. Saksan tekemä ilmoitus koskee vain Saksan ja Alankomaiden väliseltä rajalta Kölnin kautta Oberhauseniin kulkevaa osuutta putkijohdosta (”Pilot 2”). Alankomaiden rajalta alkava Ruhrin alueen pohjoisosan kattava alue muodostaa toisen putkijohto-osuuden (”Pilot 1”). Putkijohtoon tehtävän investoinnin lisäksi rakennetaan uutta varastointikapasiteettia alankomaalaisiin ja belgialaisiin satamiin sekä Saksassa sijaitsevaan Duisburgiin. Tuensaaja toteuttaa tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY (5) mukaisen arvioinnin putkijohdon ympäristövaikutuksista.

| (10) | Kokonaisinvestointikustannukset ovat 148,5 miljoonaa euroa, kuten taulukosta 1 ilmenee (6).
  Taulukko 1
  Kokonaisinvestointikustannukset






  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Osuus | Investointikustannukset |
| Saksa, ”Pilot 2” | 67,134 |
| Alankomaat | 26,0 |
| Belgia | 55,4 |
| Yhteensä | 148,5 |

(10)

Kokonaisinvestointikustannukset ovat 148,5 miljoonaa euroa, kuten taulukosta 1 ilmenee (6).

Taulukko 1

Kokonaisinvestointikustannukset

(miljoonaa euroa)

Osuus

Investointikustannukset

Saksa, ”Pilot 2”

67,134

Alankomaat

26,0

Belgia

55,4

Yhteensä

148,5

| (11) | Putkijohtoa hallinnoidaan yhteiskäyttöä (”open access/common carrier”) ja rajoitettua voittoa koskevien periaatteiden mukaisesti. Kenellä tahansa tuottajalla tai käyttäjällä on halutessaan syrjimätön käyttöoikeus putkijohtoon. Putkijohdon kapasiteetin on tarkoitus riittää vastaamaan odotettavissa olevaan kasvuun 20 seuraavan vuoden ajan. Kuljetusmaksut ovat samat kaikille käyttäjille riippumatta siitä, onko kyse osakkaista. Maksut perustuvat niiden osuuksien lukumäärään, joiden kautta kuljetus tapahtuu. |
| --- | --- |

(11)

Putkijohtoa hallinnoidaan yhteiskäyttöä (”open access/common carrier”) ja rajoitettua voittoa koskevien periaatteiden mukaisesti. Kenellä tahansa tuottajalla tai käyttäjällä on halutessaan syrjimätön käyttöoikeus putkijohtoon. Putkijohdon kapasiteetin on tarkoitus riittää vastaamaan odotettavissa olevaan kasvuun 20 seuraavan vuoden ajan. Kuljetusmaksut ovat samat kaikille käyttäjille riippumatta siitä, onko kyse osakkaista. Maksut perustuvat niiden osuuksien lukumäärään, joiden kautta kuljetus tapahtuu.

| (12) | Maksut vahvistetaan avoimesti rautatie- ja sisävesikuljetuksiin sovellettavia maksuja vastaavalle tasolle. Vuosiksi 2006–2008 [...] (7). Määrään perustuvia alennuksia ei myönnetä. Maksujen pitämiseksi ajan tasalla eri kuljetustavoista laaditaan tutkimus kahden vuoden välein. |
| --- | --- |

(12)

Maksut vahvistetaan avoimesti rautatie- ja sisävesikuljetuksiin sovellettavia maksuja vastaavalle tasolle. Vuosiksi 2006–2008 [...] (7). Määrään perustuvia alennuksia ei myönnetä. Maksujen pitämiseksi ajan tasalla eri kuljetustavoista laaditaan tutkimus kahden vuoden välein.

| (13) | Urakka- ja palveluhankintojen osalta EPAC:n ja PRG:n on noudatettava yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla tehtävistä julkisista hankinnoista annetun lainsäädännön mukaisia hankintamenettelyitä. |
| --- | --- |

(13)

Urakka- ja palveluhankintojen osalta EPAC:n ja PRG:n on noudatettava yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla tehtävistä julkisista hankinnoista annetun lainsäädännön mukaisia hankintamenettelyitä.

2.1.4   Tuet

| (14) | Saksa aikoo myöntää alueelleen sijoittuvaan putkijohto-osuuteen (”Pilot 2”) suoran avustuksen, jonka osuus tavanomaisen tuottoasteen perusteella lasketusta alijäämästä (”unrentierlichen investiven Kosten”) on 80 prosenttia, kuitenkin enintään 50 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista. Tukikelpoisia kustannuksia ovat investointikustannukset, jotka kattavat putkijohdon suunnittelun, rakentamisen ja ensimmäisen täytön. Kyseisistä kustannuksista vähennetään diskontatuista kassavirroista laaditun analyysin perusteella laskettavat tulojen ylijäämät ensimmäisten 15 vuoden ajalta. Tuen määrä on 18 682 000 euroa. Saksan viranomaisten komissiolle toimittaman laskelman mukaan hankkeen sisäinen tuottoaste nousee tuen ansiosta 25 vuoden kuluessa 5,6 prosenttiin. |
| --- | --- |

(14)

Saksa aikoo myöntää alueelleen sijoittuvaan putkijohto-osuuteen (”Pilot 2”) suoran avustuksen, jonka osuus tavanomaisen tuottoasteen perusteella lasketusta alijäämästä (”unrentierlichen investiven Kosten”) on 80 prosenttia, kuitenkin enintään 50 prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista. Tukikelpoisia kustannuksia ovat investointikustannukset, jotka kattavat putkijohdon suunnittelun, rakentamisen ja ensimmäisen täytön. Kyseisistä kustannuksista vähennetään diskontatuista kassavirroista laaditun analyysin perusteella laskettavat tulojen ylijäämät ensimmäisten 15 vuoden ajalta. Tuen määrä on 18 682 000 euroa. Saksan viranomaisten komissiolle toimittaman laskelman mukaan hankkeen sisäinen tuottoaste nousee tuen ansiosta 25 vuoden kuluessa 5,6 prosenttiin.

| (15) | Alankomaat aikoo myöntää hankkeeseen 4 miljoonan euron avustuksen. Kyseinen määrä on välttämätön, jotta hankkeen Alankomaihin sijoittuvan osuuden tuotto saataisiin nostettua teollisuutta edustavien hankekumppaneiden kannalta hyväksyttävälle tasolle. Saksan ja Alankomaiden myöntämät tuet ovat tapauskohtaisia eivätkä perustu tiettyyn tukiohjelmaan. |
| --- | --- |

(15)

Alankomaat aikoo myöntää hankkeeseen 4 miljoonan euron avustuksen. Kyseinen määrä on välttämätön, jotta hankkeen Alankomaihin sijoittuvan osuuden tuotto saataisiin nostettua teollisuutta edustavien hankekumppaneiden kannalta hyväksyttävälle tasolle. Saksan ja Alankomaiden myöntämät tuet ovat tapauskohtaisia eivätkä perustu tiettyyn tukiohjelmaan.

| (16) | Belgia aikoo myöntää hankkeeseen 2 919 480 euron suoran avustuksen ja viisi vuotta voimassa olevan vapautuksen kiinteistöverosta, josta saatava etu arvioidaan 766 000 euroksi. Belgian osalta kokonaisinvestointikustannukset arvioidaan 55,4 miljoonaksi euroksi, josta Belgian viranomaiset katsovat tukikelpoisiksi 40 885 000 euroa. Kun tästä on vähennetty toiminnasta saatava 16 556 000 euron tuotto (8), tukikelpoiseksi määräksi saadaan 24 329 000 euroa. Belgian viranomaiset katsovat, että tuki myönnetään komission hyväksymän valtiontukiohjelman (9) puitteissa. Kyseisen ohjelman mukainen tuki-intensiteetti tämäntyyppiseen investointiin on 12 prosenttia, joka vastaa 2 919 480 euron tukimäärää. Ohjelmasta ei voida myöntää tukea kustannuksiin, jotka liittyvät yleiseen tutkimustoimintaan, maanhankintaan ja provisioihin. |
| --- | --- |

(16)

Belgia aikoo myöntää hankkeeseen 2 919 480 euron suoran avustuksen ja viisi vuotta voimassa olevan vapautuksen kiinteistöverosta, josta saatava etu arvioidaan 766 000 euroksi. Belgian osalta kokonaisinvestointikustannukset arvioidaan 55,4 miljoonaksi euroksi, josta Belgian viranomaiset katsovat tukikelpoisiksi 40 885 000 euroa. Kun tästä on vähennetty toiminnasta saatava 16 556 000 euron tuotto (8), tukikelpoiseksi määräksi saadaan 24 329 000 euroa. Belgian viranomaiset katsovat, että tuki myönnetään komission hyväksymän valtiontukiohjelman (9) puitteissa. Kyseisen ohjelman mukainen tuki-intensiteetti tämäntyyppiseen investointiin on 12 prosenttia, joka vastaa 2 919 480 euron tukimäärää. Ohjelmasta ei voida myöntää tukea kustannuksiin, jotka liittyvät yleiseen tutkimustoimintaan, maanhankintaan ja provisioihin.

| (17) | Belgia on antanut ilmoituksen kyseisestä tuesta taatakseen oikeusvarmuuden ja toimittaakseen komissiolle investointihanketta koskevan yhteenvetotaulukon, jossa ilmoitetaan tuen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(17)

Belgia on antanut ilmoituksen kyseisestä tuesta taatakseen oikeusvarmuuden ja toimittaakseen komissiolle investointihanketta koskevan yhteenvetotaulukon, jossa ilmoitetaan tuen kokonaismäärä.

| (18) | Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat asettaneet tukien myöntämisen ehdoksi yhteiskäyttö- ja syrjimättömyysperiaatteiden noudattamisen 25 vuoden eli putkijohdon taloudellisen elinkaaren ajan. Kyseisten periaatteiden noudattamisesta määrätään EPMC:n perussäännössä. Tämän 25 vuoden jakson päätyttyä kyseistä perussäännön kohtaa voidaan muuttaa vain kaikkien osallistujien yksimielisellä päätöksellä. |
| --- | --- |

(18)

Kaikki kolme jäsenvaltiota ovat asettaneet tukien myöntämisen ehdoksi yhteiskäyttö- ja syrjimättömyysperiaatteiden noudattamisen 25 vuoden eli putkijohdon taloudellisen elinkaaren ajan. Kyseisten periaatteiden noudattamisesta määrätään EPMC:n perussäännössä. Tämän 25 vuoden jakson päätyttyä kyseistä perussäännön kohtaa voidaan muuttaa vain kaikkien osallistujien yksimielisellä päätöksellä.

| (19) | Lisäksi tarkasteltavana on mahdollisuus ottaa EIP:ltä laina, jolla katettaisiin 30 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Osakkaiden oma pääomapanos olisi 8 miljoonaa euroa. Rahoituksen loppuosasta vastaisivat pankit. Osakkaiden olisi otettava vastatakseen myös ensimmäisten toimintavuosien tappiot, eli noin 38 miljoonaa euroa vuoteen 2008 mennessä (noin 18 miljoonaa euroa korkojen ja verojen jälkeen). |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi tarkasteltavana on mahdollisuus ottaa EIP:ltä laina, jolla katettaisiin 30 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Osakkaiden oma pääomapanos olisi 8 miljoonaa euroa. Rahoituksen loppuosasta vastaisivat pankit. Osakkaiden olisi otettava vastatakseen myös ensimmäisten toimintavuosien tappiot, eli noin 38 miljoonaa euroa vuoteen 2008 mennessä (noin 18 miljoonaa euroa korkojen ja verojen jälkeen).

2.1.5   Euroopan olefiiniputkijohtoverkoston laajentaminen

| (20) | APPE on toimittanut komissiolle selvityksen olefiiniputkijohtoverkoston laajentamishankkeesta, johon tässä tarkasteltavana oleva putkijohtohanke sisältyy (10). Euroopassa on tällä hetkellä viisi erillistä eteeninkuljetusjärjestelmää, joita ei ole liitetty toisiinsa kattavan verkoston luomiseksi ja joihin on liitetty vain noin 50 prosenttia kokonaiskapasiteetista. Benelux-maiden läheisyydessä toimii useita erillisiä propeenin kuljetusjärjestelmiä. Olefiiniverkoston tarkoituksena on liittää eri järjestelmät toisiinsa ja laajentaa niitä. Selvitykseen sisältyy useita karttoja, joissa kuvataan meneillään tai suunnitteluvaiheessa olevia putkijohtojen rakennushankkeita kokonaisverkoston toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

APPE on toimittanut komissiolle selvityksen olefiiniputkijohtoverkoston laajentamishankkeesta, johon tässä tarkasteltavana oleva putkijohtohanke sisältyy (10). Euroopassa on tällä hetkellä viisi erillistä eteeninkuljetusjärjestelmää, joita ei ole liitetty toisiinsa kattavan verkoston luomiseksi ja joihin on liitetty vain noin 50 prosenttia kokonaiskapasiteetista. Benelux-maiden läheisyydessä toimii useita erillisiä propeenin kuljetusjärjestelmiä. Olefiiniverkoston tarkoituksena on liittää eri järjestelmät toisiinsa ja laajentaa niitä. Selvitykseen sisältyy useita karttoja, joissa kuvataan meneillään tai suunnitteluvaiheessa olevia putkijohtojen rakennushankkeita kokonaisverkoston toteuttamiseksi.

2.2   Saksan, Alankomaiden ja Belgian viranomaisten esittämät perustelut tuen myöntämiselle

| (21) | Hanketta perustellaan ympäristöön, kuljetusturvallisuuteen ja teollisuuspolitiikkaan liittyvillä näkökohdilla. |
| --- | --- |

(21)

Hanketta perustellaan ympäristöön, kuljetusturvallisuuteen ja teollisuuspolitiikkaan liittyvillä näkökohdilla.

2.2.1   Hankkeen myönteiset ympäristövaikutukset

| (22) | Propeenikuljetusten odotetaan lisääntyvän voimakkaasti, mikä puolestaan kasvattaa laiva- ja säiliöautokuljetuskapasiteettiin kohdistuvaa painetta. Putkijohdon tarkoituksena on keventää tätä painetta ja ehkäistä kuljetusten pullonkaulat. Liikenneruuhkia voitaisiin vähentää huomattavasti putkijohdon ansiosta. |
| --- | --- |

(22)

Propeenikuljetusten odotetaan lisääntyvän voimakkaasti, mikä puolestaan kasvattaa laiva- ja säiliöautokuljetuskapasiteettiin kohdistuvaa painetta. Putkijohdon tarkoituksena on keventää tätä painetta ja ehkäistä kuljetusten pullonkaulat. Liikenneruuhkia voitaisiin vähentää huomattavasti putkijohdon ansiosta.

| (23) | Taulukossa 2 esitetään perinteisten kuljetustapojen ja putkijohtokuljetusten päästöerot.
  Taulukko 2
  Päästöt | Yksiköt | Rautatiet | Proomut | Yhteensä | Putkijohto | Delta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuormat | Tekm | 7 100 000 | 158 200 000 | 165 300 000 | 165 300 000 | |
| CO2 | kg/tekm | 312 | 6 960 | 7 237 | 4 496 | 2 741 |
| NOx | kg/tekm | 1,99 | 124 | 126 | 5,12 | 121 |
| CO | kg/tekm | 0,14 | 6,33 | 6,47 | 0,5 | 5,97 |
| VOC | kg/tekm | 0,07 | 6,33 | 6,4 | 0,17 | 6,23 |
| SO2 | kg/tekm | 0,14 | 9,49 | 9,63 | 2,15 | 7,48 |

(23)

Taulukossa 2 esitetään perinteisten kuljetustapojen ja putkijohtokuljetusten päästöerot.

Taulukko 2

Päästöt

Yksiköt

Rautatiet

Proomut

Yhteensä

Putkijohto

Delta

Kuormat

Tekm

7 100 000

158 200 000

165 300 000

165 300 000

CO2

kg/tekm

312

6 960

7 237

4 496

2 741

NOx

kg/tekm

1,99

124

126

5,12

121

CO

kg/tekm

0,14

6,33

6,47

0,5

5,97

VOC

kg/tekm

0,07

6,33

6,4

0,17

6,23

SO2

kg/tekm

0,14

9,49

9,63

2,15

7,48

| (24) | Päästöjä vähentäisi lisäksi se, että putkijohto mahdollistaisi investoinnit uusiin sijaintipaikkoihin, joilla tarvitaan vähemmän olefiinikuljetuksia. |
| --- | --- |

(24)

Päästöjä vähentäisi lisäksi se, että putkijohto mahdollistaisi investoinnit uusiin sijaintipaikkoihin, joilla tarvitaan vähemmän olefiinikuljetuksia.

2.2.2   Kuljetusturvallisuus ja liikenneruuhkat

| (25) | Putkijohto mahdollistaisi kuljetusturvallisuuden tuntuvan parantamisen. Propeeni kuuluu korkeimpaan riskiluokkaan. Jos putkijohtoa ei rakenneta, propeenimarkkinoiden kasvu lisää jatkossa huomattavasti propeenin muiden kuljetustapojen käyttöä sekä pahentaa niihin liittyviä turvallisuus- ja ruuhkaongelmia. |
| --- | --- |

(25)

Putkijohto mahdollistaisi kuljetusturvallisuuden tuntuvan parantamisen. Propeeni kuuluu korkeimpaan riskiluokkaan. Jos putkijohtoa ei rakenneta, propeenimarkkinoiden kasvu lisää jatkossa huomattavasti propeenin muiden kuljetustapojen käyttöä sekä pahentaa niihin liittyviä turvallisuus- ja ruuhkaongelmia.

| (26) | Alankomaissa ollaan huolissaan erityisesti proomu- ja rautatiekuljetuksista. Rautatiekuljetusten lisääminen pahentaisi radan turvallisuusongelmia ja propeenin uudelleenlastaukseen liittyviä ongelmia. Tätä riskiä voitaisiin kuitenkin pienentää putkijohdon ansiosta, sillä se vähentäisi tarvetta rautatieasemilla toteutettaviin raidejärjestelyihin ja propeenin uudelleenlastaukseen. Yksi riskialtteimmista etapeista Rotterdamin ja Geleenin välisellä rataosuudella lienee Venlon asema. Ongelman ratkaiseminen edellyttäisi aseman siirtämistä, josta aiheutuisi noin 134 miljoonan euron kustannukset. Putkijohto kuitenkin vähentää tarvetta aseman siirtämiseen. |
| --- | --- |

(26)

Alankomaissa ollaan huolissaan erityisesti proomu- ja rautatiekuljetuksista. Rautatiekuljetusten lisääminen pahentaisi radan turvallisuusongelmia ja propeenin uudelleenlastaukseen liittyviä ongelmia. Tätä riskiä voitaisiin kuitenkin pienentää putkijohdon ansiosta, sillä se vähentäisi tarvetta rautatieasemilla toteutettaviin raidejärjestelyihin ja propeenin uudelleenlastaukseen. Yksi riskialtteimmista etapeista Rotterdamin ja Geleenin välisellä rataosuudella lienee Venlon asema. Ongelman ratkaiseminen edellyttäisi aseman siirtämistä, josta aiheutuisi noin 134 miljoonan euron kustannukset. Putkijohto kuitenkin vähentää tarvetta aseman siirtämiseen.

| (27) | Alankomaat on arvioinut avustuksen välittömän yhteiskunnallisen tuottoasteen (liikenneturvallisuus sekä päästöjen ja melun väheneminen) 12 prosentiksi. |
| --- | --- |

(27)

Alankomaat on arvioinut avustuksen välittömän yhteiskunnallisen tuottoasteen (liikenneturvallisuus sekä päästöjen ja melun väheneminen) 12 prosentiksi.

2.2.3   Teollisuuspolitiikka ja työllisyysnäkökohdat

| (28) | Putkijohdolla olisi suuri strateginen merkitys kyseisen alueen kemianteollisuuden elinkelpoisuuden kannalta. Vuonna 1998 toteutetun tutkimuksen mukaan asianmukaisten infrastruktuurien puute heikentää eniten alan kilpailukykyä. Tilanne on toisenlainen Yhdysvalloissa, jossa on kattava infrastruktuuriverkosto. Putkijohto lisäisi huomattavasti kuljetusten joustavuutta, sillä se toimii samalla propeenin varastointipaikkana, joka on välittömästi kaikkien käyttäjien ulottuvilla. Putkijohto lisäisi myös propeenin toimitusvarmuutta, jota höyrykrakkerilaitoksessa ilmenevät tuotantohäiriöt heikentävät. |
| --- | --- |

(28)

Putkijohdolla olisi suuri strateginen merkitys kyseisen alueen kemianteollisuuden elinkelpoisuuden kannalta. Vuonna 1998 toteutetun tutkimuksen mukaan asianmukaisten infrastruktuurien puute heikentää eniten alan kilpailukykyä. Tilanne on toisenlainen Yhdysvalloissa, jossa on kattava infrastruktuuriverkosto. Putkijohto lisäisi huomattavasti kuljetusten joustavuutta, sillä se toimii samalla propeenin varastointipaikkana, joka on välittömästi kaikkien käyttäjien ulottuvilla. Putkijohto lisäisi myös propeenin toimitusvarmuutta, jota höyrykrakkerilaitoksessa ilmenevät tuotantohäiriöt heikentävät.

| (29) | Saksassa sijaitsevan Emscher–Lippen alueen kemiallisten raaka-aineiden tuotantolaitokset työllistivät vuonna 1999 yhteensä 5 233 henkilöä. Työpaikoista noin 1 906 liittyy välittömästi propeenipohjaisten tuotteiden tuotantoon (1 506 raaka-ainetuotantoon ja 400 muovin jalostukseen). Ilman propeenikuljetuksiin käytettävää putkijohtoa alueen kapasiteetista olisi käytössä enintään 50 prosenttia. Putkijohdon vaikutusta Emscher–Lippen alueen työpaikkojen määrään arvioidaan asiantuntijalausunnossa. Lausunnon mukaan raaka-aineteollisuudessa syntyisi hankkeen myötä 658 uutta työpaikkaa vuoteen 2010 mennessä ottamatta huomioon kerrannaisvaikutuksia. Integroituihin tuotantolaitoksiin puolestaan syntyisi 2 697 työpaikkaa. Vaikka absoluuttisina lukuina ilmaistu työpaikkojen määrä alenisi joka tapauksessa, putkijohto hidastaisi tätä kehitystä. |
| --- | --- |

(29)

Saksassa sijaitsevan Emscher–Lippen alueen kemiallisten raaka-aineiden tuotantolaitokset työllistivät vuonna 1999 yhteensä 5 233 henkilöä. Työpaikoista noin 1 906 liittyy välittömästi propeenipohjaisten tuotteiden tuotantoon (1 506 raaka-ainetuotantoon ja 400 muovin jalostukseen). Ilman propeenikuljetuksiin käytettävää putkijohtoa alueen kapasiteetista olisi käytössä enintään 50 prosenttia. Putkijohdon vaikutusta Emscher–Lippen alueen työpaikkojen määrään arvioidaan asiantuntijalausunnossa. Lausunnon mukaan raaka-aineteollisuudessa syntyisi hankkeen myötä 658 uutta työpaikkaa vuoteen 2010 mennessä ottamatta huomioon kerrannaisvaikutuksia. Integroituihin tuotantolaitoksiin puolestaan syntyisi 2 697 työpaikkaa. Vaikka absoluuttisina lukuina ilmaistu työpaikkojen määrä alenisi joka tapauksessa, putkijohto hidastaisi tätä kehitystä.

| (30) | Etelä-Limburgissa kemianteollisuus työllisti vuonna 2002 noin 9 740 henkilöä. Näistä 500–550 työskentelee propeenituotannon alalla ja polypropeenista johdettujen tuotteiden tuotannon ja jalostuksen alalla. |
| --- | --- |

(30)

Etelä-Limburgissa kemianteollisuus työllisti vuonna 2002 noin 9 740 henkilöä. Näistä 500–550 työskentelee propeenituotannon alalla ja polypropeenista johdettujen tuotteiden tuotannon ja jalostuksen alalla.

3.   SYYT PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDAN MUKAISEN MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (31) | Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä selvitetään syyt, joiden perusteella tarkasteltavana olevat toimenpiteet olisi katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtiontuiksi, ja esitetään epäilyjä siitä, voidaanko tukien katsoa olevan perustamissopimuksen mukaisia. Kyseiset tuet eivät kuulu valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (11) (jäljempänä ’ympäristötukea koskevat suuntaviivat’), alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12) eivätkä muiden komission antamien suuntaviivojen ja puitteiden soveltamisalaan. Tarkasteltavana oleva asia eroaa lisäksi muista liikenneinfrastruktuurihankkeisiin myönnetyistä tuista, jotka komissio on hyväksynyt. Valtiontukien arviointiin sovellettavien yleisperusteiden osalta komissio toteaa, ettei ole selvää, onko koko tukimäärän myöntäminen välttämätöntä ja ovatko tuet oikeasuhteisia. Osa nykyisistä putkijohdoista on rahoitettu kokonaan yksityisin varoin. Lisäksi tuki-intensiteetit vaihtelevat hankkeen eri osissa; intensiteetti on suhteellisen korkea erityisesti Saksaan sijoittuvassa osassa. Myös tuottolaskelmien perustana käytettyihin olettamuksiin liittyy joitakin kysymyksiä. Komissio pohtii lisäksi, voivatko tuet aiheuttaa perusteettomia kilpailun vääristymiä erityisesti hankkeeseen suoraan osallistuvien kemianteollisuusyritysten sekä muiden kemianteollisuudessa ja siihen liittyvillä aloilla toimivien yritysten välillä samoin kuin kyseisen alueen kemianteollisuuden ja yhteisön muiden alueiden kemianteollisuuden välillä. |
| --- | --- |

(31)

Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskevassa komission päätöksessä selvitetään syyt, joiden perusteella tarkasteltavana olevat toimenpiteet olisi katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuiksi valtiontuiksi, ja esitetään epäilyjä siitä, voidaanko tukien katsoa olevan perustamissopimuksen mukaisia. Kyseiset tuet eivät kuulu valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen yhteisön suuntaviivojen (11) (jäljempänä ’ympäristötukea koskevat suuntaviivat’), alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (12) eivätkä muiden komission antamien suuntaviivojen ja puitteiden soveltamisalaan. Tarkasteltavana oleva asia eroaa lisäksi muista liikenneinfrastruktuurihankkeisiin myönnetyistä tuista, jotka komissio on hyväksynyt. Valtiontukien arviointiin sovellettavien yleisperusteiden osalta komissio toteaa, ettei ole selvää, onko koko tukimäärän myöntäminen välttämätöntä ja ovatko tuet oikeasuhteisia. Osa nykyisistä putkijohdoista on rahoitettu kokonaan yksityisin varoin. Lisäksi tuki-intensiteetit vaihtelevat hankkeen eri osissa; intensiteetti on suhteellisen korkea erityisesti Saksaan sijoittuvassa osassa. Myös tuottolaskelmien perustana käytettyihin olettamuksiin liittyy joitakin kysymyksiä. Komissio pohtii lisäksi, voivatko tuet aiheuttaa perusteettomia kilpailun vääristymiä erityisesti hankkeeseen suoraan osallistuvien kemianteollisuusyritysten sekä muiden kemianteollisuudessa ja siihen liittyvillä aloilla toimivien yritysten välillä samoin kuin kyseisen alueen kemianteollisuuden ja yhteisön muiden alueiden kemianteollisuuden välillä.

4.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (32) | Komissio on saanut huomautuksia Deutsche Bahnilta ja kahdelta kilpailevalta kemianteollisuusyritykseltä. |
| --- | --- |

(32)

Komissio on saanut huomautuksia Deutsche Bahnilta ja kahdelta kilpailevalta kemianteollisuusyritykseltä.

| (33) | Deutsche Bahn antaa huomautuksissaan tukensa komission esittämälle analyysille ja ilmoittaa katsovansa, että tuki vahingoittaa sen etuja, sillä rautatiekuljetusten korvaaminen putkijohtokuljetuksilla alentaa sen vuotuista liikevaihtoa noin 13 miljoonalla eurolla. Deutsche Bahnin liikevaihtoa voi lisäksi alentaa myös se, jos Ruhrin alueen asiakkaat päättävät irtisanoa toimitussopimuksensa Etelä-Saksassa sijaitsevien propeenituotantolaitosten kanssa. Deutsche Bahn mainitsee huomautuksissaan useita esimerkkejä putkijohtojen rakentamisesta aiheutuneista liikevaihtotappioista. |
| --- | --- |

(33)

Deutsche Bahn antaa huomautuksissaan tukensa komission esittämälle analyysille ja ilmoittaa katsovansa, että tuki vahingoittaa sen etuja, sillä rautatiekuljetusten korvaaminen putkijohtokuljetuksilla alentaa sen vuotuista liikevaihtoa noin 13 miljoonalla eurolla. Deutsche Bahnin liikevaihtoa voi lisäksi alentaa myös se, jos Ruhrin alueen asiakkaat päättävät irtisanoa toimitussopimuksensa Etelä-Saksassa sijaitsevien propeenituotantolaitosten kanssa. Deutsche Bahn mainitsee huomautuksissaan useita esimerkkejä putkijohtojen rakentamisesta aiheutuneista liikevaihtotappioista.

| (34) | Ensimmäinen kilpailija ilmoittaa kannattavansa olefiinikuljetuksiin käytettävän putkijohtoinfrastruktuurin kehittämistä Eurooppaan mutta toteaa, ettei ole vakuuttunut siitä, onko hankkeeseen myönnetylle tuelle riittäviä perusteita. Putkijohtoa käytetään ensiksikin vain polymeerien tuotannossa käytettävän propeenilaadun kuljetuksiin eikä sitä pitkin kuljeteta kemiallisia eikä jalostamolaatuja, joiden propeenipitoisuus on pienempi. Polymeerilaadun osuus kokonaismarkkinoista on vain 60 prosenttia. Voidakseen käyttää uutta putkijohtoa kemiallisen laadun tuottajien on tehtävä huomattavia investointeja tuotteidensa laadun nostamiseksi polymeerilaatua vastaavalle tasolle. Toiseksi kemianteollisuuden heikkoa kilpailukykyä ei voida perustella propeenikuljetuksiin käytettävän putkijohtoverkoston puuttumisella Euroopasta, sillä kuljetusmaksut ovat samaa luokkaa kuin muita kuljetustapoja käytettäessä. Koska putkijohto kilpailee muiden kuljetustapojen kanssa, tuki vääristää kilpailua suhteessa yrityksiin, jotka investoivat jo nyt huomattavia summia sijoituspaikkojen valintaan, aallonmurtajiin jne. Kolmanneksi proomu- ja rautatiekuljetusten myönteisistä ympäristövaikutuksista on myös saatu näyttöä. Neljänneksi putkijohto voi johtaa Benelux-maiden rannikkoalueiden sijoituspaikkoihin tehtävien investointien siirtämiseen esimerkiksi Saksaan. |
| --- | --- |

(34)

Ensimmäinen kilpailija ilmoittaa kannattavansa olefiinikuljetuksiin käytettävän putkijohtoinfrastruktuurin kehittämistä Eurooppaan mutta toteaa, ettei ole vakuuttunut siitä, onko hankkeeseen myönnetylle tuelle riittäviä perusteita. Putkijohtoa käytetään ensiksikin vain polymeerien tuotannossa käytettävän propeenilaadun kuljetuksiin eikä sitä pitkin kuljeteta kemiallisia eikä jalostamolaatuja, joiden propeenipitoisuus on pienempi. Polymeerilaadun osuus kokonaismarkkinoista on vain 60 prosenttia. Voidakseen käyttää uutta putkijohtoa kemiallisen laadun tuottajien on tehtävä huomattavia investointeja tuotteidensa laadun nostamiseksi polymeerilaatua vastaavalle tasolle. Toiseksi kemianteollisuuden heikkoa kilpailukykyä ei voida perustella propeenikuljetuksiin käytettävän putkijohtoverkoston puuttumisella Euroopasta, sillä kuljetusmaksut ovat samaa luokkaa kuin muita kuljetustapoja käytettäessä. Koska putkijohto kilpailee muiden kuljetustapojen kanssa, tuki vääristää kilpailua suhteessa yrityksiin, jotka investoivat jo nyt huomattavia summia sijoituspaikkojen valintaan, aallonmurtajiin jne. Kolmanneksi proomu- ja rautatiekuljetusten myönteisistä ympäristövaikutuksista on myös saatu näyttöä. Neljänneksi putkijohto voi johtaa Benelux-maiden rannikkoalueiden sijoituspaikkoihin tehtävien investointien siirtämiseen esimerkiksi Saksaan.

| (35) | Toinen kilpailija myöntää, että kevyiden hiilivetyjen kuljettaminen putkijohtoja pitkin on tehokasta ja turvallista ja että hyvä infrastruktuuri lisää investointeja ja työpaikkoja putkijohdon toisiinsa liittämillä alueilla. Se huomauttaa kuitenkin, että lännestä itään kuljetettavan propeenin nykyinen menekki ei ole riittävä peruste putkijohdon rakennushankkeeseen tehtävälle investoinnille. Jotta tuki voitaisiin katsoa oikeutetuksi, putkijohdon molemmissa päissä tarvitaan propeenimäärien lisäystä: propeenikulutuksen kasvua Alankomaiden Limburgissa ja putkijohdon Saksan osuuden alueella sekä propeenituotannon kasvua rannikkoalueella. SABIC on kuitenkin ilmoittanut aikovansa laajentaa Alankomaiden Limburgissa sijaitsevaa krakkeria, mikä vähentäisi propeenikuljetuksia Antwerpenin, Rotterdamin ja Amsterdamin suunnalta (ARA-alueelta) putkijohdon itäiseen osioon. Putkijohdon käyttö jäisi liian vähäiseksi ilman ARA-alueella propeenin tuotantoon tehtäviä investointeja. |
| --- | --- |

(35)

Toinen kilpailija myöntää, että kevyiden hiilivetyjen kuljettaminen putkijohtoja pitkin on tehokasta ja turvallista ja että hyvä infrastruktuuri lisää investointeja ja työpaikkoja putkijohdon toisiinsa liittämillä alueilla. Se huomauttaa kuitenkin, että lännestä itään kuljetettavan propeenin nykyinen menekki ei ole riittävä peruste putkijohdon rakennushankkeeseen tehtävälle investoinnille. Jotta tuki voitaisiin katsoa oikeutetuksi, putkijohdon molemmissa päissä tarvitaan propeenimäärien lisäystä: propeenikulutuksen kasvua Alankomaiden Limburgissa ja putkijohdon Saksan osuuden alueella sekä propeenituotannon kasvua rannikkoalueella. SABIC on kuitenkin ilmoittanut aikovansa laajentaa Alankomaiden Limburgissa sijaitsevaa krakkeria, mikä vähentäisi propeenikuljetuksia Antwerpenin, Rotterdamin ja Amsterdamin suunnalta (ARA-alueelta) putkijohdon itäiseen osioon. Putkijohdon käyttö jäisi liian vähäiseksi ilman ARA-alueella propeenin tuotantoon tehtäviä investointeja.

5.   SAKSAN, ALANKOMAIDEN JA BELGIAN HUOMAUTUKSET

5.1   Saksan, Alankomaiden ja Belgian yhteiset huomautukset

| (36) | Kaikki kolme jäsenvaltiota vahvistavat, että kyse on ympäristön, kuljetusturvallisuuden ja teollisuuspolitiikan kannalta erittäin tärkeästä hankkeesta. Ne korostavat, että putkijohdon hallinnoinnissa noudatetaan vapaan käyttöoikeuden, syrjimättömyyden ja yleisen kuljetuspalvelun (common carrier) periaatteita. |
| --- | --- |

(36)

Kaikki kolme jäsenvaltiota vahvistavat, että kyse on ympäristön, kuljetusturvallisuuden ja teollisuuspolitiikan kannalta erittäin tärkeästä hankkeesta. Ne korostavat, että putkijohdon hallinnoinnissa noudatetaan vapaan käyttöoikeuden, syrjimättömyyden ja yleisen kuljetuspalvelun (common carrier) periaatteita.

| (37) | Tuensaajia ei voitu valita tarjouskilpailulla, sillä eräät petrokemian alan yritykset osallistuvat hankkeeseen suoraan joidenkin nykyisten putkijohto-osuuksien omistajina. Tarjouskilpailun järjestäminen olisi ollut myös taloudellisesti kannattamatonta. Kilpailunvääristymät ovat tarkasteltavana olevassa tapauksessa poissuljettuja, sillä mikä tahansa yritys voi liittyä yhteenliittymän osakkaaksi. |
| --- | --- |

(37)

Tuensaajia ei voitu valita tarjouskilpailulla, sillä eräät petrokemian alan yritykset osallistuvat hankkeeseen suoraan joidenkin nykyisten putkijohto-osuuksien omistajina. Tarjouskilpailun järjestäminen olisi ollut myös taloudellisesti kannattamatonta. Kilpailunvääristymät ovat tarkasteltavana olevassa tapauksessa poissuljettuja, sillä mikä tahansa yritys voi liittyä yhteenliittymän osakkaaksi.

5.2   Saksan huomautukset

| (38) | Saksa painottaa sitä seikkaa, että julkinen tuki ei ole valtiontukea, sillä yksikään yritys ei saa siitä valikoivaa etua. Putkijohto on katsottava liikenneinfrastruktuuriksi muiden samankaltaisten hankkeiden tavoin, kuten aiemmissa komission päätöksissä (13) todetaan. Hanke on käynnistetty ympäristö- ja teollisuuspoliittisista syistä. Tuki ei perustu pelkästään yksityiseen aloitteeseen. Myös se, että muita kuljetustapoja (sisävesi- ja rautatiekuljetuksia) on rahoitettu julkisin varoin, on otettu huomioon tukipäätöksessä. |
| --- | --- |

(38)

Saksa painottaa sitä seikkaa, että julkinen tuki ei ole valtiontukea, sillä yksikään yritys ei saa siitä valikoivaa etua. Putkijohto on katsottava liikenneinfrastruktuuriksi muiden samankaltaisten hankkeiden tavoin, kuten aiemmissa komission päätöksissä (13) todetaan. Hanke on käynnistetty ympäristö- ja teollisuuspoliittisista syistä. Tuki ei perustu pelkästään yksityiseen aloitteeseen. Myös se, että muita kuljetustapoja (sisävesi- ja rautatiekuljetuksia) on rahoitettu julkisin varoin, on otettu huomioon tukipäätöksessä.

| (39) | Saksa katsoo lisäksi, että hankkeen tarkoituksena on organisoida propeenikuljetukset eri kuljetustapojen mukaan. Tarkasteltavana oleva toimenpide kuuluu sen vuoksi perustamissopimuksen 73 artiklan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(39)

Saksa katsoo lisäksi, että hankkeen tarkoituksena on organisoida propeenikuljetukset eri kuljetustapojen mukaan. Tarkasteltavana oleva toimenpide kuuluu sen vuoksi perustamissopimuksen 73 artiklan soveltamisalaan.

| (40) | Tuen seurauksena hankkeen sisäinen tuottoaste Saksassa olisi 5,6 prosenttia. Tuottoaste ei voi olla korkeampi, sillä jos tulot ylittävät tuottoennusteet 15 ensimmäisen toimintavuoden aikana, tuensaajalta peritään takaisin vastaava määrä varoja. Saksa korostaa, että hanke ei tuo siihen suoraan osallistuville yrityksille suhteetonta etua, sillä jokaiselle potentiaaliselle käyttäjälle tarjotaan syrjimätön käyttöoikeus putkijohtoon. Lisäksi myös muiden toimialojen yritykset voivat tulla mukaan yhteenliittymään. Putkijohto pysyy yrityksen omistuksessa 15 vuoden jälkeenkin, mikä ei kuitenkaan tuo sille etua. |
| --- | --- |

(40)

Tuen seurauksena hankkeen sisäinen tuottoaste Saksassa olisi 5,6 prosenttia. Tuottoaste ei voi olla korkeampi, sillä jos tulot ylittävät tuottoennusteet 15 ensimmäisen toimintavuoden aikana, tuensaajalta peritään takaisin vastaava määrä varoja. Saksa korostaa, että hanke ei tuo siihen suoraan osallistuville yrityksille suhteetonta etua, sillä jokaiselle potentiaaliselle käyttäjälle tarjotaan syrjimätön käyttöoikeus putkijohtoon. Lisäksi myös muiden toimialojen yritykset voivat tulla mukaan yhteenliittymään. Putkijohto pysyy yrityksen omistuksessa 15 vuoden jälkeenkin, mikä ei kuitenkaan tuo sille etua.

| (41) | Koska putkijohto on osa Euroopan laajuista verkostoa, se ei vääristä kilpailua yhteisön muiden alueiden kemianteollisuudessa. |
| --- | --- |

(41)

Koska putkijohto on osa Euroopan laajuista verkostoa, se ei vääristä kilpailua yhteisön muiden alueiden kemianteollisuudessa.

5.3   Alankomaiden huomautukset

| (42) | Alankomaat huomauttaa, että Luoteis-Euroopan eteeni- ja propeeniteollisuusyritykset muuttuivat 1990-luvulla nettoviejistä nettotuojiksi erityisesti Aasian maiden suunnalta tulevan tiukan kilpailun vuoksi. Luoteis-Euroopan eteeni- ja propeenimarkkinat ovat nykyisin suljetut markkinat riippumattomien kuljetus-, varastointi- ja uudelleenlastausjärjestelmien puuttumisen vuoksi. Tuen kohteena oleva hanke voisi pakottaa alan avaamaan markkinat. Alankomaat on toimittanut komissiolle kartan, johon on merkitty esimerkkejä eri puolilla Eurooppaa sijaitsevista rannikkoalueista, joilla on mahdollisuus toimittaa jatkuvasti tai tilapäisesti propeenia putkijohtoon. |
| --- | --- |

(42)

Alankomaat huomauttaa, että Luoteis-Euroopan eteeni- ja propeeniteollisuusyritykset muuttuivat 1990-luvulla nettoviejistä nettotuojiksi erityisesti Aasian maiden suunnalta tulevan tiukan kilpailun vuoksi. Luoteis-Euroopan eteeni- ja propeenimarkkinat ovat nykyisin suljetut markkinat riippumattomien kuljetus-, varastointi- ja uudelleenlastausjärjestelmien puuttumisen vuoksi. Tuen kohteena oleva hanke voisi pakottaa alan avaamaan markkinat. Alankomaat on toimittanut komissiolle kartan, johon on merkitty esimerkkejä eri puolilla Eurooppaa sijaitsevista rannikkoalueista, joilla on mahdollisuus toimittaa jatkuvasti tai tilapäisesti propeenia putkijohtoon.

| (43) | Alankomaat muistuttaa, että se on laskenut yrityksen saavan hankkeesta 12 prosentin tuottoasteen. Alankomaiden huomautuksiin on liitetty hankkeen sisäistä tuottoastetta (6,19 prosenttia) koskeva laskelma, johon liittyen Alankomaat huomauttaa, että myös kilpailevien kuljetustapojen tuottoasteet ovat alhaiset: tarkasteltavasta kuljetustavasta riippuen 1–8 prosenttia. Alankomaat katsoo, että tuki voitaisiin katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi, sillä kyse on Euroopan yhteistä etua koskevasta tärkeästä hankkeesta. |
| --- | --- |

(43)

Alankomaat muistuttaa, että se on laskenut yrityksen saavan hankkeesta 12 prosentin tuottoasteen. Alankomaiden huomautuksiin on liitetty hankkeen sisäistä tuottoastetta (6,19 prosenttia) koskeva laskelma, johon liittyen Alankomaat huomauttaa, että myös kilpailevien kuljetustapojen tuottoasteet ovat alhaiset: tarkasteltavasta kuljetustavasta riippuen 1–8 prosenttia. Alankomaat katsoo, että tuki voitaisiin katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi, sillä kyse on Euroopan yhteistä etua koskevasta tärkeästä hankkeesta.

5.4   Belgian huomautukset

| (44) | Belgia toteaa yleishuomautusten lisäksi, että sen ilmoittama tuki perustuu komission hyväksymään tukiohjelmaan ja että komission kanta, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuki ei kuuluisi ympäristötukea koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan, on ristiriidassa komission Belgian tukiohjelman soveltamisesta aiemmin laatiman arvioinnin kanssa. |
| --- | --- |

(44)

Belgia toteaa yleishuomautusten lisäksi, että sen ilmoittama tuki perustuu komission hyväksymään tukiohjelmaan ja että komission kanta, jonka mukaan tarkasteltavana oleva tuki ei kuuluisi ympäristötukea koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan, on ristiriidassa komission Belgian tukiohjelman soveltamisesta aiemmin laatiman arvioinnin kanssa.

5.5   Kommentit asianomaisten huomautuksista

| (45) | Vastauksessaan Deutsche Bahnin huomautuksiin Alankomaat, Belgia ja Saksa korostavat, että avustusta käytetään vain putkijohtoinfrastruktuuriin eikä varsinaiseen kuljetustoimintaan ja maksut vahvistetaan suhteessa kilpailevien kuljetustapojen käyttämiin maksuihin. Maksut ovat avoimia ja syrjimättömiä. Propeenin käyttäjille, jotka ovat jo investoineet sisävesi- tai rautatieliikenneinfrastruktuuriin, ei aiheudu haittaa, sillä putkijohdon käyttäjät vastaavat itse liitynnästään putkijohtoon. Lisäksi pääosa välttämättömistä sisävesi- tai rautatiekuljetusinvestoinneista ei liity pelkästään propeenikuljetuksiin vaan ne koskevat myös muiden nesteytettyjen kaasujen kuljetusta. Myös Deutsche Bahnilla on mahdollisuus liittyä EPDC:hen. Putkijohtohankkeen onnistumisella voi olla tärkeä merkitys Deutsche Bahnille, sille se mahdollistaa propeenikuljetukset maan sisäosiin. |
| --- | --- |

(45)

Vastauksessaan Deutsche Bahnin huomautuksiin Alankomaat, Belgia ja Saksa korostavat, että avustusta käytetään vain putkijohtoinfrastruktuuriin eikä varsinaiseen kuljetustoimintaan ja maksut vahvistetaan suhteessa kilpailevien kuljetustapojen käyttämiin maksuihin. Maksut ovat avoimia ja syrjimättömiä. Propeenin käyttäjille, jotka ovat jo investoineet sisävesi- tai rautatieliikenneinfrastruktuuriin, ei aiheudu haittaa, sillä putkijohdon käyttäjät vastaavat itse liitynnästään putkijohtoon. Lisäksi pääosa välttämättömistä sisävesi- tai rautatiekuljetusinvestoinneista ei liity pelkästään propeenikuljetuksiin vaan ne koskevat myös muiden nesteytettyjen kaasujen kuljetusta. Myös Deutsche Bahnilla on mahdollisuus liittyä EPDC:hen. Putkijohtohankkeen onnistumisella voi olla tärkeä merkitys Deutsche Bahnille, sille se mahdollistaa propeenikuljetukset maan sisäosiin.

| (46) | Ensimmäisen kilpailijan esittämien huomautusten osalta Alankomaat, Belgia ja Saksa toteavat, että polymeerien tuotantoon käytettävä propeenilaatu on ainoa kaikkiin käyttötarkoituksiin soveltuva laatu. Jalostamolaatua käytetään erittäin harvoin kemiallisissa prosesseissa, sillä sen käyttöprosessissa vapautuu runsaasti propaania, joka on käsiteltävä poistokaasuna. Jalostamolaadun ja kemiallisen laadun tuottajia on lisäksi erittäin vähän. Polymeerien tuotantoon käytettävän propeenilaadun käyttö uusissa kemiallisissa tuotantoprosesseissa lisääntyy koko ajan. Laatukysymystä on pohdittu perusteellisesti Nordrhein-Westfalenin osavaltion talousministeriön perustaman työryhmän aloitteesta. Itse asiassa putkijohdon myötä Eurooppaan avataan propeenin yhtenäismarkkinat. |
| --- | --- |

(46)

Ensimmäisen kilpailijan esittämien huomautusten osalta Alankomaat, Belgia ja Saksa toteavat, että polymeerien tuotantoon käytettävä propeenilaatu on ainoa kaikkiin käyttötarkoituksiin soveltuva laatu. Jalostamolaatua käytetään erittäin harvoin kemiallisissa prosesseissa, sillä sen käyttöprosessissa vapautuu runsaasti propaania, joka on käsiteltävä poistokaasuna. Jalostamolaadun ja kemiallisen laadun tuottajia on lisäksi erittäin vähän. Polymeerien tuotantoon käytettävän propeenilaadun käyttö uusissa kemiallisissa tuotantoprosesseissa lisääntyy koko ajan. Laatukysymystä on pohdittu perusteellisesti Nordrhein-Westfalenin osavaltion talousministeriön perustaman työryhmän aloitteesta. Itse asiassa putkijohdon myötä Eurooppaan avataan propeenin yhtenäismarkkinat.

| (47) | Vastauksena toisen kilpailijan esittämiin huomautuksiin kyseiset jäsenvaltiot toteavat, että sekä hankkeeseen osallistuvien yritysten että riippumattomien asiantuntijoiden esittämät ennusteet osoittavat, että propeenin kysyntä tulee kasvamaan voimakkaasti tulevien vuosikymmenten aikana. Ongelmana on ennemminkin pullonkaulojen välttäminen nykyisessä kuljetuskapasiteetissa. Krakkaamoissa tuotettu propeeni, johon SABIC on ilmoittanut aikovansa investoida, on otettu huomioon putkijohdon tuottolaskelmissa. Vaikka kyseisen investoinnin toteuttaminen näyttää tällä hetkellä todennäköiseltä, se ei kuitenkaan vaikuttaisi putkijohdon tuottonäkymiin. Jos SABIC toteuttaa hankkeensa, putkijohto on sitäkin tarpeellisempi Geleenin tuotantolaitoksen kannalta toiminnan sujuvuuden varmistamiseksi tuotannossa tai kulutuksessa ilmenevien odottamattomien häiriöiden varalta. Terneuzenissa sijaitsevia krakkaamoita ollaan lisäksi laajentamassa. Nämä vuonna 2002 käyttöön otetut krakkaamot toimittavat 300 kilotonnia propeenia Antwerpenista Rotterdamiin ulottuvan alueen kuluttajille. Putkijohto avaa täysin uusia investointinäkymiä propeenin käyttäjille toimittajien sijaintipaikasta riippumatta. Nykyiset putkijohdot ovat lisäksi muutaman suuryrityksen omistuksessa. |
| --- | --- |

(47)

Vastauksena toisen kilpailijan esittämiin huomautuksiin kyseiset jäsenvaltiot toteavat, että sekä hankkeeseen osallistuvien yritysten että riippumattomien asiantuntijoiden esittämät ennusteet osoittavat, että propeenin kysyntä tulee kasvamaan voimakkaasti tulevien vuosikymmenten aikana. Ongelmana on ennemminkin pullonkaulojen välttäminen nykyisessä kuljetuskapasiteetissa. Krakkaamoissa tuotettu propeeni, johon SABIC on ilmoittanut aikovansa investoida, on otettu huomioon putkijohdon tuottolaskelmissa. Vaikka kyseisen investoinnin toteuttaminen näyttää tällä hetkellä todennäköiseltä, se ei kuitenkaan vaikuttaisi putkijohdon tuottonäkymiin. Jos SABIC toteuttaa hankkeensa, putkijohto on sitäkin tarpeellisempi Geleenin tuotantolaitoksen kannalta toiminnan sujuvuuden varmistamiseksi tuotannossa tai kulutuksessa ilmenevien odottamattomien häiriöiden varalta. Terneuzenissa sijaitsevia krakkaamoita ollaan lisäksi laajentamassa. Nämä vuonna 2002 käyttöön otetut krakkaamot toimittavat 300 kilotonnia propeenia Antwerpenista Rotterdamiin ulottuvan alueen kuluttajille. Putkijohto avaa täysin uusia investointinäkymiä propeenin käyttäjille toimittajien sijaintipaikasta riippumatta. Nykyiset putkijohdot ovat lisäksi muutaman suuryrityksen omistuksessa.

6.   ARVIOINTI

6.1   Onko kyse perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta?

| (48) | Liikenneinfrastruktuurin rakentamiseen tai hallinnointiin myönnettävää julkista rahoitusta ei välttämättä aina ole syytä katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. Jos tukea saava infrastruktuurin hallinnointielin harjoittaa taloudellista toimintaa, tuki voi kuitenkin tuoda sille kilpailuedun. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa sekä EPC että sen osakkaat harjoittavat taloudellista toimintaa. Tapauksella on siten tältä kannalta tarkasteltuna monia yhtymäkohtia lentopetroliputken rakentamista Ateenaan koskeneen asian kanssa. (14) Julkinen avustus antaa yhteenliittymälle mahdollisuuden putkijohdon rakentamiseen ja käyttöön 25 vuoden ajan joutumatta vastaamaan siihen liittyvistä kokonaiskustannuksista. On otettava huomioon myös seuraavat seikat:






  a) | Kyseiset jäsenvaltiot eivät ole järjestäneet avoimia tarjouskilpailuja putkijohdon rakentamista ja hoitoa varten. Niiden viranomaiset ovat ainoastaan vastanneet yksityiseen aloitteeseen. |
| --- | --- | --- |

(48)

Liikenneinfrastruktuurin rakentamiseen tai hallinnointiin myönnettävää julkista rahoitusta ei välttämättä aina ole syytä katsoa perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi tueksi. Jos tukea saava infrastruktuurin hallinnointielin harjoittaa taloudellista toimintaa, tuki voi kuitenkin tuoda sille kilpailuedun. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa sekä EPC että sen osakkaat harjoittavat taloudellista toimintaa. Tapauksella on siten tältä kannalta tarkasteltuna monia yhtymäkohtia lentopetroliputken rakentamista Ateenaan koskeneen asian kanssa. (14) Julkinen avustus antaa yhteenliittymälle mahdollisuuden putkijohdon rakentamiseen ja käyttöön 25 vuoden ajan joutumatta vastaamaan siihen liittyvistä kokonaiskustannuksista. On otettava huomioon myös seuraavat seikat:

a)

Kyseiset jäsenvaltiot eivät ole järjestäneet avoimia tarjouskilpailuja putkijohdon rakentamista ja hoitoa varten. Niiden viranomaiset ovat ainoastaan vastanneet yksityiseen aloitteeseen.

| b) | Putkijohdosta tehtävät poistot jaksottuvat 25 vuoden ajalle ja tuen myöntämiselle asetettuja edellytyksiä sovelletaan 15–25 vuoden ajan. Putkijohto pysyy kuitenkin koko ajan omaisuudenhoitoyhtiöiden omistuksessa. |
| --- | --- |

b)

Putkijohdosta tehtävät poistot jaksottuvat 25 vuoden ajalle ja tuen myöntämiselle asetettuja edellytyksiä sovelletaan 15–25 vuoden ajan. Putkijohto pysyy kuitenkin koko ajan omaisuudenhoitoyhtiöiden omistuksessa.

| c) | Osakkuus putkijohtoyhtiössä on periaatteessa avoinna mille tahansa yritykselle, mutta käytännössä vain propeeni- ja eteenituottajat voivat osallistua suoraan hankkeeseen. |
| --- | --- |

c)

Osakkuus putkijohtoyhtiössä on periaatteessa avoinna mille tahansa yritykselle, mutta käytännössä vain propeeni- ja eteenituottajat voivat osallistua suoraan hankkeeseen.

| d) | Yhtiön toimintaperiaatteena on rajoitetun voiton periaate. Hankkeen Saksaan sijoittuvan osuuden sisäinen tuottoaste on tuen ansiosta 5,6 prosenttia. Maksut on kuitenkin asetettava samalle tasolle kilpailevien kuljetustapojen maksujen kanssa. Onkin mahdollista, että tuottoaste on korkeampi. |
| --- | --- |

d)

Yhtiön toimintaperiaatteena on rajoitetun voiton periaate. Hankkeen Saksaan sijoittuvan osuuden sisäinen tuottoaste on tuen ansiosta 5,6 prosenttia. Maksut on kuitenkin asetettava samalle tasolle kilpailevien kuljetustapojen maksujen kanssa. Onkin mahdollista, että tuottoaste on korkeampi.

| (49) | EPC saa näistä syistä hankkeesta valikoivaa etua suhteessa muihin yrityksiin, jotka olisivat voineet käynnistää vastaavan hankkeen, ja suhteessa vaihtoehtoisia kuljetuspalveluja tarjoaviin kilpailijoihin. Kyse on sen vuoksi yksityisestä aloitteesta, jota valtio tukee. Ei ole epäilystä siitä, että tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuensaajat ovat kemianteollisuuden alan suuryrityksiä, jotka toimivat poikkeuksetta maailmanmarkkinoilla. Hanke koskee lisäksi siihen osallistuvien kolmen jäsenvaltion välistä kuljetustoimintaa. |
| --- | --- |

(49)

EPC saa näistä syistä hankkeesta valikoivaa etua suhteessa muihin yrityksiin, jotka olisivat voineet käynnistää vastaavan hankkeen, ja suhteessa vaihtoehtoisia kuljetuspalveluja tarjoaviin kilpailijoihin. Kyse on sen vuoksi yksityisestä aloitteesta, jota valtio tukee. Ei ole epäilystä siitä, että tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuensaajat ovat kemianteollisuuden alan suuryrityksiä, jotka toimivat poikkeuksetta maailmanmarkkinoilla. Hanke koskee lisäksi siihen osallistuvien kolmen jäsenvaltion välistä kuljetustoimintaa.

| (50) | Saksa, Alankomaat ja Belgia ovat noudattaneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvollisuutta ilmoittaa tuesta komissiolle. Komissio toteaa, että investoinnin kokonaiskustannukset ovat yli 25 miljoonaa euroa ja kokonaistuki ylittää 5 miljoonan euron bruttoavustusekvivalentin. Tästä seuraa, että vaikka Belgian myöntämä tuki kuuluisi hyväksytyn tukiohjelman soveltamisalaan, siihen on sovellettava ympäristötuen suuntaviivojen 76 kohdassa määrättyä ilmoitusvelvollisuutta. |
| --- | --- |

(50)

Saksa, Alankomaat ja Belgia ovat noudattaneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvollisuutta ilmoittaa tuesta komissiolle. Komissio toteaa, että investoinnin kokonaiskustannukset ovat yli 25 miljoonaa euroa ja kokonaistuki ylittää 5 miljoonan euron bruttoavustusekvivalentin. Tästä seuraa, että vaikka Belgian myöntämä tuki kuuluisi hyväksytyn tukiohjelman soveltamisalaan, siihen on sovellettava ympäristötuen suuntaviivojen 76 kohdassa määrättyä ilmoitusvelvollisuutta.

6.2   Onko kyse yhteismarkkinoille soveltuvasta tuesta?

| (51) | Tuki myönnetään kuljetustoiminnan edistämiseksi. Propeenin kuljettamista putkijohtoa pitkin ei voida katsoa propeenin tuotantoprosessiin tehtäväksi mukautukseksi, sillä kyse on erillisestä palvelusta. Tästä on osoituksena se, että putkijohto rakennutetaan uusilla oikeushenkilöillä, jotka on muodostettu pelkästään propeenikuljetuspalveluiden tarjoamista varten. Vaikka EPC:n osakkaat tuottavat ja jalostavat propeenia, ne kilpailevat uutta toimintaa harjoittaessaan ensisijaisesti kuljetusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(51)

Tuki myönnetään kuljetustoiminnan edistämiseksi. Propeenin kuljettamista putkijohtoa pitkin ei voida katsoa propeenin tuotantoprosessiin tehtäväksi mukautukseksi, sillä kyse on erillisestä palvelusta. Tästä on osoituksena se, että putkijohto rakennutetaan uusilla oikeushenkilöillä, jotka on muodostettu pelkästään propeenikuljetuspalveluiden tarjoamista varten. Vaikka EPC:n osakkaat tuottavat ja jalostavat propeenia, ne kilpailevat uutta toimintaa harjoittaessaan ensisijaisesti kuljetusmarkkinoilla.

| (52) | Kyseiseen toimintaan ei kuitenkaan sovelleta perustamissopimuksen liikennettä koskevan osaston määräyksiä valtiontukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Perustamissopimuksen 73 artiklassa määrätään, että liikenteen yhteensovittamiseksi tarvittavat tuet ovat perustamissopimuksen mukaisia. Perustamissopimuksen 80 artiklassa asetetaan kuitenkin rajoituksia kyseisen osaston määräysten soveltamiselle, sillä siinä määrätään, että ”tämän osaston määräyksiä sovelletaan rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen”. Tästä seuraa, ettei tarkasteltavana oleva investointi kuulu 73 artiklan soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(52)

Kyseiseen toimintaan ei kuitenkaan sovelleta perustamissopimuksen liikennettä koskevan osaston määräyksiä valtiontukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille. Perustamissopimuksen 73 artiklassa määrätään, että liikenteen yhteensovittamiseksi tarvittavat tuet ovat perustamissopimuksen mukaisia. Perustamissopimuksen 80 artiklassa asetetaan kuitenkin rajoituksia kyseisen osaston määräysten soveltamiselle, sillä siinä määrätään, että ”tämän osaston määräyksiä sovelletaan rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen”. Tästä seuraa, ettei tarkasteltavana oleva investointi kuulu 73 artiklan soveltamisalaan.

| (53) | Tuen monista myönteisistä vaikutuksista huolimatta siihen ei voida soveltaa valtiontukien yhteismarkkinoille soveltuvuudesta annettuja sääntöjä, jotka komissio on johtanut 87 artiklan 2 ja 3 kohdasta. Vain pieni osa investoinnista toteutetaan tukialueilla, eivätkä kyseisten jäsenvaltioiden viranomaiset ole pyytäneet komissiota hyväksymään tukea aluetuen suuntaviivojen nojalla. Myöskään ympäristötukea koskevia suuntaviivoja ei voida soveltaa tarkasteltavaan tapaukseen. Putkijohtokuljetukset saastuttavat vähemmän kuin kilpailijoiden käyttämät muut kuljetustavat, jopa vähemmän kuin rautatie- tai sisävesikuljetukset. Hanke vähentää tämän seurauksena selvästi saastumista. Komissio ei kuitenkaan periaatteessa hyväksy investointitukia, jotka vähentävät tuensaajien kilpailijoiden aiheuttamaa saastumista. Komissio katsoo valtiontukien soveltuvan yhteismarkkinoille tietyin edellytyksin, kun tuensaaja vähentää itse aiheuttamaansa saastumista. |
| --- | --- |

(53)

Tuen monista myönteisistä vaikutuksista huolimatta siihen ei voida soveltaa valtiontukien yhteismarkkinoille soveltuvuudesta annettuja sääntöjä, jotka komissio on johtanut 87 artiklan 2 ja 3 kohdasta. Vain pieni osa investoinnista toteutetaan tukialueilla, eivätkä kyseisten jäsenvaltioiden viranomaiset ole pyytäneet komissiota hyväksymään tukea aluetuen suuntaviivojen nojalla. Myöskään ympäristötukea koskevia suuntaviivoja ei voida soveltaa tarkasteltavaan tapaukseen. Putkijohtokuljetukset saastuttavat vähemmän kuin kilpailijoiden käyttämät muut kuljetustavat, jopa vähemmän kuin rautatie- tai sisävesikuljetukset. Hanke vähentää tämän seurauksena selvästi saastumista. Komissio ei kuitenkaan periaatteessa hyväksy investointitukia, jotka vähentävät tuensaajien kilpailijoiden aiheuttamaa saastumista. Komissio katsoo valtiontukien soveltuvan yhteismarkkinoille tietyin edellytyksin, kun tuensaaja vähentää itse aiheuttamaansa saastumista.

| (54) | Komissio on sen vuoksi arvioinut toimenpiteen suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Kyseisen alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Käytettäessä putkijohtoa, johon osa rautatie-, maantie- tai sisävesikuljetuksista siirretään, harjoitetaan taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

(54)

Komissio on sen vuoksi arvioinut toimenpiteen suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Kyseisen alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Käytettäessä putkijohtoa, johon osa rautatie-, maantie- tai sisävesikuljetuksista siirretään, harjoitetaan taloudellista toimintaa.

| (55) | Komissio on hyväksynyt aiemmin tukien myöntämisen liikenneinfrastruktuureille, jos markkinat eivät tarjoa yritykselle kestävän liikkuvuuden varmistamiseksi tarvittavaa julkista liikenneinfrastruktuuria (15). Komission hyväksymä tuki-intensiteetti järjestelmille, jotka ovat kaikkien nykyisten ja potentiaalisten käyttäjien saatavilla syrjimättömin ehdoin, on enintään 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Johdanto-osan 38 kappaleessa tarkoitettujen liikenneinfrastruktuurihankkeiden tavoin putkijohtokuljetukset vähentävät päästöjä ja mahdollistavat muita kuljetustapoja turvallisemmat kuljetukset. Putkijohdon käyttöönotolla voidaan vähentää myös liikenneruuhkia. Lisäksi komissio on Alankomaiden, Belgian ja Saksan viranomaisten kanssa yhtä mieltä siitä, että hankkeesta saatavien myönteisten ympäristö- ja teollisuuspoliittisten vaikutusten lisäksi hankkeella on tärkeä strateginen merkitys alueen kemianteollisuudelle. Hanke hyödyttää propeenin tuottajia myös yhteisön muilla alueilla, joilla on propeenin ylitarjontaa, helpottamalla kyseisen tuotannon myyntiä. Yhteismarkkinoiden muilla alueilla toimivat kilpailijat eivät ole kiistäneet menettelyn kuluessa näitä myönteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(55)

Komissio on hyväksynyt aiemmin tukien myöntämisen liikenneinfrastruktuureille, jos markkinat eivät tarjoa yritykselle kestävän liikkuvuuden varmistamiseksi tarvittavaa julkista liikenneinfrastruktuuria (15). Komission hyväksymä tuki-intensiteetti järjestelmille, jotka ovat kaikkien nykyisten ja potentiaalisten käyttäjien saatavilla syrjimättömin ehdoin, on enintään 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Johdanto-osan 38 kappaleessa tarkoitettujen liikenneinfrastruktuurihankkeiden tavoin putkijohtokuljetukset vähentävät päästöjä ja mahdollistavat muita kuljetustapoja turvallisemmat kuljetukset. Putkijohdon käyttöönotolla voidaan vähentää myös liikenneruuhkia. Lisäksi komissio on Alankomaiden, Belgian ja Saksan viranomaisten kanssa yhtä mieltä siitä, että hankkeesta saatavien myönteisten ympäristö- ja teollisuuspoliittisten vaikutusten lisäksi hankkeella on tärkeä strateginen merkitys alueen kemianteollisuudelle. Hanke hyödyttää propeenin tuottajia myös yhteisön muilla alueilla, joilla on propeenin ylitarjontaa, helpottamalla kyseisen tuotannon myyntiä. Yhteismarkkinoiden muilla alueilla toimivat kilpailijat eivät ole kiistäneet menettelyn kuluessa näitä myönteisiä vaikutuksia.

| (56) | Propeenimarkkinoilla ilmenee hankkeen myötä vain vähäisiä kilpailunvääristymiä, sillä putkijohto on vapaasti kaikkien kilpailijoiden käytettävissä. Tämän periaatteen noudattaminen taataan 25 vuoden jaksolla, jolle putkijohdosta tehtävät poistot ajoittuvat. Jos mitään yllättävää ei tapahdu, putkijohtokapasiteetin odotetaan olevan riittävä pullonkaulojen välttämiseksi 20 seuraavan vuoden ajan. |
| --- | --- |

(56)

Propeenimarkkinoilla ilmenee hankkeen myötä vain vähäisiä kilpailunvääristymiä, sillä putkijohto on vapaasti kaikkien kilpailijoiden käytettävissä. Tämän periaatteen noudattaminen taataan 25 vuoden jaksolla, jolle putkijohdosta tehtävät poistot ajoittuvat. Jos mitään yllättävää ei tapahdu, putkijohtokapasiteetin odotetaan olevan riittävä pullonkaulojen välttämiseksi 20 seuraavan vuoden ajan.

| (57) | Ilmoitettujen tukien voidaan katsoa olevan välttämättömiä ja oikeassa suhteessa tavoitteisiinsa. Ilman tukia investointien tuottoaste olisi liian heikko eikä hanketta toteutettaisi. On lisäksi huomattava, että tuki rajoittuu määrään, jolla voidaan varmistaa, ettei kyseisten yritysten tekemien investointien sisäinen tuottoaste ylitä tavanomaista tuottoastetta. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa sisäinen tuottoaste olisi laskettava koko hankkeelle (”Pilot 1” mukaan luettuna) eikä sen eri osioille, sillä eri osiot liittyvät erottamattomasti toisiinsa eikä olisi loogista investoida pelkästään yhteen osioon. Jos putkijohto rakennetaan vain osittain, ennustetut propeenin kuljetusmäärät jäävät pienemmiksi, minkä vuoksi myös hankkeen sisäinen tuottoaste olisi huonompi eivätkä sen myönteiset ympäristö-, turvallisuus- ja teollisuuspoliittiset vaikutukset olisi yhtä merkittäviä. Koko hankkeen sisäinen tuottoaste on arvioitu 6,19 prosentiksi 25 vuoden jaksolla mutta jää vain 2,75 prosenttiin, jos laskelma kattaa vain 15 vuoden pituisen jakson. Ilman tukia tuottoasteet olisivat 3,80 prosenttia (25 vuotta) ja – 0,24 prosenttia (15 vuotta). Laskentaperusteina käytetyt olettamukset ovat todenmukaisia ja kohtuullisia riippumatta siitä, otetaanko niissä huomioon myös asianomaisten esittämät huomautukset. Myös 6,19 prosentin tuottoasteen voidaan katsoa vastaavan tämäntyyppisestä hankkeesta tavanomaisesti saatavaa tuottoastetta tai olevan jopa sitä alhaisempi. Muiden Eurooppaan rakennettujen kemikaali- ja öljykuljetuksiin käytettävien putkijohtojärjestelmien sisäinen tuottoaste verojen jälkeen vaihtelee 9 ja 13 prosentin välillä laskettuna 25 vuoden jaksolta. Yhdysvaltoihin rakennettujen vastaavien järjestelmien sisäinen tuottoaste on hieman korkeampi eli 11–15 prosenttia. Voimalaitosten ja muiden vastaavien laitteistojen tuottoasteet ovat 10–13 prosenttia laskettuina lyhyemmiltä jaksoilta, esimerkiksi 15 vuodelta. Kemianteollisuus odottaa uusista tuotantolaitoksista yleensä yli 15 prosentin tuottoa, mutta niiden tuottoaste jää yleensä alhaisemmaksi (9–15 prosenttiin) tuotantolaitostyypistä ja verojärjestelmästä riippuen. Hankkeelle laskettu sisäinen tuottoaste ylittää myös rautatiekuljetusten (1–3 prosenttia) ja maanteitse tapahtuvien irtotavarakuljetusten (3–4 prosenttia) keskimääräiset tuottoasteet mutta on verrattavissa kemikaalien sisävesikuljetusten tuottoasteisiin (7–8 prosenttia) |
| --- | --- |

(57)

Ilmoitettujen tukien voidaan katsoa olevan välttämättömiä ja oikeassa suhteessa tavoitteisiinsa. Ilman tukia investointien tuottoaste olisi liian heikko eikä hanketta toteutettaisi. On lisäksi huomattava, että tuki rajoittuu määrään, jolla voidaan varmistaa, ettei kyseisten yritysten tekemien investointien sisäinen tuottoaste ylitä tavanomaista tuottoastetta. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa sisäinen tuottoaste olisi laskettava koko hankkeelle (”Pilot 1” mukaan luettuna) eikä sen eri osioille, sillä eri osiot liittyvät erottamattomasti toisiinsa eikä olisi loogista investoida pelkästään yhteen osioon. Jos putkijohto rakennetaan vain osittain, ennustetut propeenin kuljetusmäärät jäävät pienemmiksi, minkä vuoksi myös hankkeen sisäinen tuottoaste olisi huonompi eivätkä sen myönteiset ympäristö-, turvallisuus- ja teollisuuspoliittiset vaikutukset olisi yhtä merkittäviä. Koko hankkeen sisäinen tuottoaste on arvioitu 6,19 prosentiksi 25 vuoden jaksolla mutta jää vain 2,75 prosenttiin, jos laskelma kattaa vain 15 vuoden pituisen jakson. Ilman tukia tuottoasteet olisivat 3,80 prosenttia (25 vuotta) ja – 0,24 prosenttia (15 vuotta). Laskentaperusteina käytetyt olettamukset ovat todenmukaisia ja kohtuullisia riippumatta siitä, otetaanko niissä huomioon myös asianomaisten esittämät huomautukset. Myös 6,19 prosentin tuottoasteen voidaan katsoa vastaavan tämäntyyppisestä hankkeesta tavanomaisesti saatavaa tuottoastetta tai olevan jopa sitä alhaisempi. Muiden Eurooppaan rakennettujen kemikaali- ja öljykuljetuksiin käytettävien putkijohtojärjestelmien sisäinen tuottoaste verojen jälkeen vaihtelee 9 ja 13 prosentin välillä laskettuna 25 vuoden jaksolta. Yhdysvaltoihin rakennettujen vastaavien järjestelmien sisäinen tuottoaste on hieman korkeampi eli 11–15 prosenttia. Voimalaitosten ja muiden vastaavien laitteistojen tuottoasteet ovat 10–13 prosenttia laskettuina lyhyemmiltä jaksoilta, esimerkiksi 15 vuodelta. Kemianteollisuus odottaa uusista tuotantolaitoksista yleensä yli 15 prosentin tuottoa, mutta niiden tuottoaste jää yleensä alhaisemmaksi (9–15 prosenttiin) tuotantolaitostyypistä ja verojärjestelmästä riippuen. Hankkeelle laskettu sisäinen tuottoaste ylittää myös rautatiekuljetusten (1–3 prosenttia) ja maanteitse tapahtuvien irtotavarakuljetusten (3–4 prosenttia) keskimääräiset tuottoasteet mutta on verrattavissa kemikaalien sisävesikuljetusten tuottoasteisiin (7–8 prosenttia)

| (58) | Hankkeeseen suoraan osallistuvien yritysten sekä muiden kemianteollisuudessa ja muilla siihen liittyvillä aloilla toimivien yritysten välisen kilpailun vääristyminen jää vähäiseksi. Putkijohto on ensinnäkin erittäin monien yritysten eikä pelkästään yhteenliittymään osallistuvien yritysten käytössä. Suuri osa kuljetettavasta propeenista käytetään integroiduissa kemianteollisuuslaitoksissa, joissa johdetut tuotteet syötetään välittömästi muiden yritysten (myös pk-yritysten) käyttämiin tuotantoprosesseihin. Toiseksi mikä tahansa yritys voi vapaasti liittyä yhteenliittymään syrjimättömin ehdoin. Se, että yhteenliittymään osallistuviin yrityksiin sovelletaan samoja ehtoja, osoittaa, ettei tuki tuo merkittävää etua yhdelle tai useammalle alan yritykselle. Ottaen huomioon rajoitetun voiton periaate sekä periaate maksujen vahvistamisesta tasolle, jolla putkijohto voi kilpailla muiden kuljetustapojen kanssa, hankkeesta saadaan etua ennemminkin joustavampien toimitusten ja propeenin välittömän saatavuuden muodossa kuin taloudellisena hyötynä. |
| --- | --- |

(58)

Hankkeeseen suoraan osallistuvien yritysten sekä muiden kemianteollisuudessa ja muilla siihen liittyvillä aloilla toimivien yritysten välisen kilpailun vääristyminen jää vähäiseksi. Putkijohto on ensinnäkin erittäin monien yritysten eikä pelkästään yhteenliittymään osallistuvien yritysten käytössä. Suuri osa kuljetettavasta propeenista käytetään integroiduissa kemianteollisuuslaitoksissa, joissa johdetut tuotteet syötetään välittömästi muiden yritysten (myös pk-yritysten) käyttämiin tuotantoprosesseihin. Toiseksi mikä tahansa yritys voi vapaasti liittyä yhteenliittymään syrjimättömin ehdoin. Se, että yhteenliittymään osallistuviin yrityksiin sovelletaan samoja ehtoja, osoittaa, ettei tuki tuo merkittävää etua yhdelle tai useammalle alan yritykselle. Ottaen huomioon rajoitetun voiton periaate sekä periaate maksujen vahvistamisesta tasolle, jolla putkijohto voi kilpailla muiden kuljetustapojen kanssa, hankkeesta saadaan etua ennemminkin joustavampien toimitusten ja propeenin välittömän saatavuuden muodossa kuin taloudellisena hyötynä.

| (59) | Pitää paikkansa, että propeenintuottajat, joiden tuotteen puhtaustaso on polymeerilaatua heikompi, eivät välttämättä hyödy juurikaan putkijohdosta. Kaikki normit rajoittavat kuitenkin putkijohdon käyttöä tietyssä määrin, ja valitulla normilla voidaan varmistaa putkijohdon mahdollisimman kattava käyttö. Vaikka putkijohto voi jossain määrin heikentää laadulla käytävää kilpailua propeenintuottajien välillä, tämä vaikutus jäänee vähäiseksi, sillä useimmat kemianteollisuuden yritykset tarvitsevat teknisistä syistä polymeerilaatua eivätkä laadultaan heikompaa propeenia. Putkijohto ei estä muiden propeenilaatujen kuljettamista rautateitse ja sisävesikuljetuksina. Hankkeen tärkein myönteinen kilpailuvaikutus on toimitusten suurempi joustavuus ja polymeerilaadun muuttuminen standardilaaduksi, mikä helpottaa sellaisten käyttäjien asemaa, jotka haluavat mahdollisesti vaihtaa toimittajaa. |
| --- | --- |

(59)

Pitää paikkansa, että propeenintuottajat, joiden tuotteen puhtaustaso on polymeerilaatua heikompi, eivät välttämättä hyödy juurikaan putkijohdosta. Kaikki normit rajoittavat kuitenkin putkijohdon käyttöä tietyssä määrin, ja valitulla normilla voidaan varmistaa putkijohdon mahdollisimman kattava käyttö. Vaikka putkijohto voi jossain määrin heikentää laadulla käytävää kilpailua propeenintuottajien välillä, tämä vaikutus jäänee vähäiseksi, sillä useimmat kemianteollisuuden yritykset tarvitsevat teknisistä syistä polymeerilaatua eivätkä laadultaan heikompaa propeenia. Putkijohto ei estä muiden propeenilaatujen kuljettamista rautateitse ja sisävesikuljetuksina. Hankkeen tärkein myönteinen kilpailuvaikutus on toimitusten suurempi joustavuus ja polymeerilaadun muuttuminen standardilaaduksi, mikä helpottaa sellaisten käyttäjien asemaa, jotka haluavat mahdollisesti vaihtaa toimittajaa.

| (60) | Valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen suuntaviivojen 29 kohdan mukaan komissio voi hyväksyä investointituet, joiden avulla yritykset voivat ylittää sovellettavat yhteisön normit. Tuen osuus saa kuitenkin olla enintään 30 prosenttia brutto tukikelpoisista investointikustannuksista. Vaikka kyseiset investoinnit eivät kuulu ympäristötukia koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan, komissio toteaa, ettei yhteisössä ole voimassa normeja, joiden nojalla yhteenliittymään osallistuvat yritykset voitaisiin velvoittaa tekemään kyseinen investointi. Tuen kokonaismäärä kattaa alle 30 prosenttia kustannuksista, kun huomioon otetaan myös ”Pilot 1” -hankkeeseen myönnetty tuki. On kuitenkin havaittavissa seikkoja, jotka erottavat tarkasteltavana olevan hankkeen johdanto-osan 38 kappaleessa tarkoitetuista liikenneinfrastruktuureista ja joilla voidaan perustella sitä, ettei korkeampia tuki-intensiteettejä voida tarkasteltavana olevassa tapauksessa hyväksyä. Aiemmissa päätöksissä käsiteltiin esimerkiksi rautatie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurihankkeita, joilla oli tarkoitus korvata rekkakuljetuksia, eikä putkijohtokuljetuksia, joilla oli tarkoitus korvata rautatie- ja sisävesikuljetuksia. Putkijohdossa on lisäksi kyse pitkänmatkan kuljetuksiin käytettävästä infrastruktuurista eikä pelkästään määrätyssä paikassa tai rajatussa putkijohdon kulkureitin osassa käytettävästä järjestelmästä. On myös otettava huomioon, ettei kyseistä infrastruktuuria voida käyttää muiden tuotteiden kuin propeenin kuljetuksiin. Lisäksi putkijohto-operaattorit kuuluvat samalla sen tärkeimpiin käyttäjiin. Vaikka putkijohdosta saatava etu ei koostu ensisijaisesti kuljetuskustannusten alenemisesta vaan joustavammista toimituksista, putkijohto-operaattorit saavat joka tapauksessa hankkeesta merkittävää etua. Tuen kokonaismäärä vaikuttaa tämän vuoksi asianmukaiselta. |
| --- | --- |

(60)

Valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen suuntaviivojen 29 kohdan mukaan komissio voi hyväksyä investointituet, joiden avulla yritykset voivat ylittää sovellettavat yhteisön normit. Tuen osuus saa kuitenkin olla enintään 30 prosenttia brutto tukikelpoisista investointikustannuksista. Vaikka kyseiset investoinnit eivät kuulu ympäristötukia koskevien suuntaviivojen soveltamisalaan, komissio toteaa, ettei yhteisössä ole voimassa normeja, joiden nojalla yhteenliittymään osallistuvat yritykset voitaisiin velvoittaa tekemään kyseinen investointi. Tuen kokonaismäärä kattaa alle 30 prosenttia kustannuksista, kun huomioon otetaan myös ”Pilot 1” -hankkeeseen myönnetty tuki. On kuitenkin havaittavissa seikkoja, jotka erottavat tarkasteltavana olevan hankkeen johdanto-osan 38 kappaleessa tarkoitetuista liikenneinfrastruktuureista ja joilla voidaan perustella sitä, ettei korkeampia tuki-intensiteettejä voida tarkasteltavana olevassa tapauksessa hyväksyä. Aiemmissa päätöksissä käsiteltiin esimerkiksi rautatie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurihankkeita, joilla oli tarkoitus korvata rekkakuljetuksia, eikä putkijohtokuljetuksia, joilla oli tarkoitus korvata rautatie- ja sisävesikuljetuksia. Putkijohdossa on lisäksi kyse pitkänmatkan kuljetuksiin käytettävästä infrastruktuurista eikä pelkästään määrätyssä paikassa tai rajatussa putkijohdon kulkureitin osassa käytettävästä järjestelmästä. On myös otettava huomioon, ettei kyseistä infrastruktuuria voida käyttää muiden tuotteiden kuin propeenin kuljetuksiin. Lisäksi putkijohto-operaattorit kuuluvat samalla sen tärkeimpiin käyttäjiin. Vaikka putkijohdosta saatava etu ei koostu ensisijaisesti kuljetuskustannusten alenemisesta vaan joustavammista toimituksista, putkijohto-operaattorit saavat joka tapauksessa hankkeesta merkittävää etua. Tuen kokonaismäärä vaikuttaa tämän vuoksi asianmukaiselta.

| (61) | Deutsche Bahnin väite kilpailun vääristymisestä sisävesi- ja rautatiekuljetusten markkinoilla putkijohdon seurauksena pitää paikkansa. Komissio katsoo, että kilpailun vääristyminen on väistämätöntä, kun otetaan huomioon kyseisen hankkeen luonne. Komissio on hyväksynyt vastaavanlaisia vääristymiä aiemmissa liikenneinfrastruktuuriin liittyneissä asioissa sillä perusteella, että hankkeista saatavat edut ovat merkittävämpiä kuin niistä mahdollisesti aiheutuvat kilpailunvääristymät. Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että hankkeesta aiheutuvat kilpailunvääristymät ovat hyväksyttäviä suhteessa siitä saataviin etuihin, ja päättelee sen vuoksi, että ilmoitetusta tuesta johtuvia kilpailunvääristymiä ei ole syytä katsoa kohtuuttomiksi. |
| --- | --- |

(61)

Deutsche Bahnin väite kilpailun vääristymisestä sisävesi- ja rautatiekuljetusten markkinoilla putkijohdon seurauksena pitää paikkansa. Komissio katsoo, että kilpailun vääristyminen on väistämätöntä, kun otetaan huomioon kyseisen hankkeen luonne. Komissio on hyväksynyt vastaavanlaisia vääristymiä aiemmissa liikenneinfrastruktuuriin liittyneissä asioissa sillä perusteella, että hankkeista saatavat edut ovat merkittävämpiä kuin niistä mahdollisesti aiheutuvat kilpailunvääristymät. Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että hankkeesta aiheutuvat kilpailunvääristymät ovat hyväksyttäviä suhteessa siitä saataviin etuihin, ja päättelee sen vuoksi, että ilmoitetusta tuesta johtuvia kilpailunvääristymiä ei ole syytä katsoa kohtuuttomiksi.

7.   PÄÄTELMÄ

| (62) | Saksan ilmoittama 18 682 000 euron tuki, Alankomaiden ilmoittama 4 000 000 euron tuki ja Belgian ilmoittama 3 685 480 euron tuki propeenikuljetuksiin käytettävän putkijohdon rakentamiseen Rotterdamista Antwerpenin kautta Ruhrin alueelle ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(62)

Saksan ilmoittama 18 682 000 euron tuki, Alankomaiden ilmoittama 4 000 000 euron tuki ja Belgian ilmoittama 3 685 480 euron tuki propeenikuljetuksiin käytettävän putkijohdon rakentamiseen Rotterdamista Antwerpenin kautta Ruhrin alueelle ovat perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (63) | Kyseiset tuet soveltuvat yhteismarkkinoille seuraavien seikkojen perusteella: hanke vähentää saastepäästöjä ja liikenneruuhkia sekä parantaa kuljetusturvallisuutta, hankkeella on suuri merkitys kyseisten alueiden kemianteollisuudelle, kilpailunrajoitukset jäävät vähäisiksi rajoitettua voittoa, yhteiskäyttöä (”open access/common carrier”) ja syrjimättömyyttä koskevien periaatteiden noudattamisen ansiosta ja tuki rajoitetaan määrään, jolla tavanomaisen tuottoasteen ylittyminen on mahdotonta, |
| --- | --- |

(63)

Kyseiset tuet soveltuvat yhteismarkkinoille seuraavien seikkojen perusteella: hanke vähentää saastepäästöjä ja liikenneruuhkia sekä parantaa kuljetusturvallisuutta, hankkeella on suuri merkitys kyseisten alueiden kemianteollisuudelle, kilpailunrajoitukset jäävät vähäisiksi rajoitettua voittoa, yhteiskäyttöä (”open access/common carrier”) ja syrjimättömyyttä koskevien periaatteiden noudattamisen ansiosta ja tuki rajoitetaan määrään, jolla tavanomaisen tuottoasteen ylittyminen on mahdotonta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Belgian ilmoittama 3 685 480 euron tuki, Saksan ilmoittama 18 682 000 euron tuki ja Alankomaiden ilmoittama 4 000 000 euron tuki propeenikuljetuksiin käytettävän putkijohdon rakentamiseen Rotterdamista Antwerpenin kautta Ruhrin alueelle ovat yhteismarkkinoille soveltuvaa tukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Saksan liittotasavallalle ja Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 16 päivänä kesäkuuta 2004.

Komission puolesta

Mario MONTI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 315, 24.12.2003, s. 7.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Omaisuuserät kuuluvat seuraaville yhtiöille, joiden osakkaiden vastuu on rajoitettu: EPDC NL CV, EPDC BE CV ja PRG GmbH & CoKG. Näiden osakkaat ovat EPDC NL BV, EPDC BE BV ja PRG GmbH.

3

(4)  Nordrhein-Westfalenin osavaltio omistaa 68,15 prosenttia LEG:n osakkeista, WestLB 22,25 prosenttia, ja loput ovat yksityisten osakkaiden hallussa.

4

(5)  EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/35/EY (EUVL L 156, 25.6.2003, s. 17).

5

(6)  ”Pilot 1:n” investointikustannukset ovat 50,5 miljoonaa euroa. Tähän osuuteen hankkeesta myönnetään tukea noin 25 miljoonaa euroa.

6

(7)  Luottamuksellinen tieto.

7

(8)  Toiminnasta saatava tuotto on nettotuotos, josta vähennetään investoinneista tehtävät poistot ja maksettavat korot.

8

(9)  Flanderin alueen talouskasvusta annettu asetus, N 40/99 (EYVL C 284, 7.10.2000, s. 8) ja N 223/93 (EYVL C 282, 20.10.1993, s. 4).

9

(10)  The Development of a European Olefins Pipelines Network and Its Benefits (Euroopan olefiiniputkijohtoverkoston kehittäminen ja siitä saatava hyöty), toukokuu 2003. Ks. http://www.petrochemistry.net/templates/shwPressroom.asp?TID=4&SNID=16

10

(11)  EYVL C 37, 3.2.2001, s. 3.

11

(12)  EYVL C 74, 10.3.1998, s. 9.

12

(13)  Erityisesti asiat N 517/98, Yhdistynyt kuningaskunta – tuki Etelä-Walesin Euroopan rautatietavaraliikenteen terminaalille, Yhdistynyt kuningaskunta (EYVL C 81, 24.3.1999, s. 8), N 121/99, Itävalta – tuki yhdistettyjen kuljetusten käytön lisäämiseksi (EYVL C 245, 28.8.1999, s. 2), N 208/00, Alankomaat – julkisten sisämaan terminaalien tukijärjestelmä (EYVL C 315, 4.11.2000, s. 22) ja N 649/01, Yhdistynyt kuningaskunta – avustus rahtiliikenteen infrastruktuureja varten, Rosythin satamahanke (EYVL C 45, 19.2.2002, s. 2).

13

(14)  Asia N 527/2002. Kyse oli 35 prosentin investointituesta putken rakentamiseen kerosiinin kuljettamiseksi mereltä Ateenan kansainväliselle lentokentälle. Putki on julkisessa omistuksessa, mutta sen hoidosta vastaa yhteenliittymä, jonka jäseniä ovat lentokenttä, Olympic Airways ja kolme öljy-yhtiötä. Komissio katsoi kyseisen tuen aluetuen suuntaviivojen nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi tueksi (EUVL C 148, 25.6.2003, s. 11).

14

(15)  N 649/01, Yhdistynyt kuningaskunta – Rahtiliikenteen infrastruktuureille myönnettävät avustukset, ks. alaviite 12.

15

---

| 2.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 56/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 56/25

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä helmikuuta 2005,

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti välttämättömiin käyttötarkoituksiin sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamisesta yhteisössä vuonna 2004

(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 293)

(Ainoastaan tšekin-, tanskan-, hollannin-, englannin-, viron-, suomen-, ranskan-, saksan-, italian-, portugalin-, sloveenin- ja espanjankieliset tekstit ovat todistusvoimaisia)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2005/171/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista 29 kesäkuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisössä on jo luovuttu kloorifluorihiilivetyjen, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, halonien, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin tuotannosta ja käytöstä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisössä on jo luovuttu kloorifluorihiilivetyjen, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, halonien, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin tuotannosta ja käytöstä.

| (2) | Komission on joka vuosi päätettävä näiden valvottavien aineiden välttämättömistä käyttötarkoituksista, sallituista määristä sekä yrityksistä, jotka voivat käyttää aineita. |
| --- | --- |

(2)

Komission on joka vuosi päätettävä näiden valvottavien aineiden välttämättömistä käyttötarkoituksista, sallituista määristä sekä yrityksistä, jotka voivat käyttää aineita.

| (3) | Otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan, jäljempänä ’Montrealin pöytäkirja’, sopimuspuolten päätöksessä IV/25 määrätään perusteista, joita komissio käyttää määrittäessään välttämättömiä käyttötarkoituksia ja salliessaan sellaisen tuotannon ja kulutuksen, joka on tarpeen valvottavien aineiden välttämättömiin käyttötarkoituksiin kunkin sopimuspuolen osalta. |
| --- | --- |

(3)

Otsonikerrosta heikentäviä aineita koskevan Montrealin pöytäkirjan, jäljempänä ’Montrealin pöytäkirja’, sopimuspuolten päätöksessä IV/25 määrätään perusteista, joita komissio käyttää määrittäessään välttämättömiä käyttötarkoituksia ja salliessaan sellaisen tuotannon ja kulutuksen, joka on tarpeen valvottavien aineiden välttämättömiin käyttötarkoituksiin kunkin sopimuspuolen osalta.

| (4) | Montrealin pöytäkirjan sopimuspuolten päätöksessä XV/8 sallitaan tuotanto ja kulutus, joka on tarpeen Montrealin pöytäkirjan liitteissä A, B ja C mainittujen valvottavien aineiden (II ja III ryhmässä lueteltujen aineiden) välttämättömiin laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, jotka on lueteltu osapuolten seitsemättä kokousta koskevan kertomuksen liitteessä IV, jollei osapuolten kuudetta kokousta koskevan kertomuksen liitteessä II, Montrealin pöytäkirjan sopimuspuolten päätöksessä VII/11 ja päätöksessä XI/15 asetetuista edellytyksistä muuta johdu. |
| --- | --- |

(4)

Montrealin pöytäkirjan sopimuspuolten päätöksessä XV/8 sallitaan tuotanto ja kulutus, joka on tarpeen Montrealin pöytäkirjan liitteissä A, B ja C mainittujen valvottavien aineiden (II ja III ryhmässä lueteltujen aineiden) välttämättömiin laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, jotka on lueteltu osapuolten seitsemättä kokousta koskevan kertomuksen liitteessä IV, jollei osapuolten kuudetta kokousta koskevan kertomuksen liitteessä II, Montrealin pöytäkirjan sopimuspuolten päätöksessä VII/11 ja päätöksessä XI/15 asetetuista edellytyksistä muuta johdu.

| (5) | Kloorifluorihiilivetyjä sisältämättömien inhalaatiosumutteiden käyttöön siirtymistä edistäviä toimenpiteitä koskevassa Montrealin pöytäkirjan sopimuspuolten kahdennentoista kokouksen päätöksessä XII/2 olevan 3 kohdan mukaisesti Itävalta, Belgia, Tšekin tasavalta, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Luxemburg, Norja, Portugali, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelmalle (2), etteivät kloorifluorihiilivedyt (CFC-yhdisteet) ole enää välttämättömiä lyhytvaikutteisten beeta-agonistien luokkaan kuuluvien tiettyjen CFC-inhalaatiosumutteiden valmistukseen. Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan i alakohdan b alakohdassa kielletään CFC-yhdisteiden käyttö ja markkinoille saattaminen, jollei tätä katsota välttämättömäksi asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. Nämä määritykset, joiden mukaan CFC-yhdisteiden käyttö ei ole välttämätöntä, ovat vähentäneet CFC-yhdisteiden kysyntää yhteisössä. Lisäksi 4 artiklan 6 kohdassa kielletään CFC-inhalaatiosumutetuotteiden tuonti ja markkinoille saattaminen, jollei näiden tuotteiden sisältämiä CFC-yhdisteitä katsota välttämättömiksi asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. |
| --- | --- |

(5)

Kloorifluorihiilivetyjä sisältämättömien inhalaatiosumutteiden käyttöön siirtymistä edistäviä toimenpiteitä koskevassa Montrealin pöytäkirjan sopimuspuolten kahdennentoista kokouksen päätöksessä XII/2 olevan 3 kohdan mukaisesti Itävalta, Belgia, Tšekin tasavalta, Tanska, Suomi, Ranska, Saksa, Kreikka, Irlanti, Luxemburg, Norja, Portugali, Alankomaat, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ilmoittaneet Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelmalle (2), etteivät kloorifluorihiilivedyt (CFC-yhdisteet) ole enää välttämättömiä lyhytvaikutteisten beeta-agonistien luokkaan kuuluvien tiettyjen CFC-inhalaatiosumutteiden valmistukseen. Asetuksen (EY) N:o 2037/2000 4 artiklan 4 kohdan i alakohdan b alakohdassa kielletään CFC-yhdisteiden käyttö ja markkinoille saattaminen, jollei tätä katsota välttämättömäksi asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa. Nämä määritykset, joiden mukaan CFC-yhdisteiden käyttö ei ole välttämätöntä, ovat vähentäneet CFC-yhdisteiden kysyntää yhteisössä. Lisäksi 4 artiklan 6 kohdassa kielletään CFC-inhalaatiosumutetuotteiden tuonti ja markkinoille saattaminen, jollei näiden tuotteiden sisältämiä CFC-yhdisteitä katsota välttämättömiksi asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa määritellyissä olosuhteissa.

| (6) | Komissio julkaisi 11 päivänä heinäkuuta 2003 ilmoituksen (3) niille Euroopan yhteisössä toimiville yrityksille (15), jotka hakevat komissiolta lupaa käyttää valvottuja aineita välttämättömiin käyttötarkoituksiin yhteisössä vuonna 2004, ja toisen ilmoituksen kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle 11 päivänä toukokuuta 2004 (4), ja se on saanut ilmoituksia valvottujen aineiden aiotusta välttämättömästä käytöstä vuonna 2004. |
| --- | --- |

(6)

Komissio julkaisi 11 päivänä heinäkuuta 2003 ilmoituksen (3) niille Euroopan yhteisössä toimiville yrityksille (15), jotka hakevat komissiolta lupaa käyttää valvottuja aineita välttämättömiin käyttötarkoituksiin yhteisössä vuonna 2004, ja toisen ilmoituksen kymmenelle uudelle jäsenvaltiolle 11 päivänä toukokuuta 2004 (4), ja se on saanut ilmoituksia valvottujen aineiden aiotusta välttämättömästä käytöstä vuonna 2004.

| (7) | Komission 28 päivänä tammikuuta 2004 tekemää päätöstä 2004/209/EY (5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti välttämättömiin käyttötarkoituksiin sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamisesta yhteisössä vuonna 2004 olisi muutettava siten, että otetaan huomioon välttämättömiin käyttötarkoituksiin tarvittavien otsonikerrosta heikentävien aineiden yksittäiset määrät kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen. |
| --- | --- |

(7)

Komission 28 päivänä tammikuuta 2004 tekemää päätöstä 2004/209/EY (5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2037/2000 mukaisesti välttämättömiin käyttötarkoituksiin sallittujen valvottavien aineiden määrien jakamisesta yhteisössä vuonna 2004 olisi muutettava siten, että otetaan huomioon välttämättömiin käyttötarkoituksiin tarvittavien otsonikerrosta heikentävien aineiden yksittäiset määrät kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen.

| (8) | Päätös 2004/209/EY olisi sen vuoksi oikeudellisen selkeyden ja avoimuuden nimissä korvattava. |
| --- | --- |

(8)

Päätös 2004/209/EY olisi sen vuoksi oikeudellisen selkeyden ja avoimuuden nimissä korvattava.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdalla perustetun hallintokomitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 2037/2000 18 artiklan 1 kohdalla perustetun hallintokomitean lausunnon mukaisia,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty I ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden (kloorifluorihiilivedyt 11, 12, 113, 114 ja 115) määrä, jonka vuonna 2004 saa käyttää välttämättömiin lääketieteellisiin tarkoituksiin yhteisössä, on 1 428 533,000 ODP-kiloa (otsonia tuhoavalla ominaisvaikutuksella painotettu määrä kilogrammoissa).

2.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty I ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden (kloorifluorihiilivedyt 11, 12, 113, 114 ja 115) ja II ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden (muut täysin halogenoidut kloorifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2004 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 73 336,765 ODP-kiloa.

3.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty III ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden (halonit) määrä, jonka vuonna 2004 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 19 268,700 ODP-kiloa.

4.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty IV ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden (hiilitetrakloridi) määrä, jonka vuonna 2004 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 141 834,000 ODP-kiloa.

5.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty V ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden (1,1,1-trikloorietaani) määrä, jonka vuonna 2004 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 529,300 ODP-kiloa.

6.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty VII ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden (osittain halogenoidut bromifluorihiilivedyt) määrä, jonka vuonna 2004 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 3,070 ODP-kiloa.

7.   Asetuksella (EY) N:o 2037/2000 säännelty IX ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden (bromikloorimetaani) määrä, jonka vuonna 2004 saa käyttää välttämättömiin laboratoriotarkoituksiin yhteisössä, on 13,248 ODP-kiloa.

2 artikla

Liitteessä I mainittuja kloorifluorihiilivetyjä sisältäviä inhalaatiosumutteita ei saa saattaa markkinoille maissa, jotka ovat määrittäneet, ettei kloorifluorihiilivetyjen käyttö ole välttämätöntä kyseisten tuotteiden valmistukseen.

3 artikla

1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välisenä aikana sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| 1. | Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 kiintiöt välttämätöntä lääketieteellistä käyttöä varten myönnetään liitteessä II luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

1.

Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 kiintiöt välttämätöntä lääketieteellistä käyttöä varten myönnetään liitteessä II luetelluille yrityksille.

| 2. | Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä III luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

2.

Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115 ja muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä III luetelluille yrityksille.

| 3. | Halonien kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä IV luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

3.

Halonien kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä IV luetelluille yrityksille.

| 4. | Hiilitetrakloridin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä V luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

4.

Hiilitetrakloridin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä V luetelluille yrityksille.

| 5. | 1,1,1-trikloorietaanin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VI luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

5.

1,1,1-trikloorietaanin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VI luetelluille yrityksille.

| 6. | Osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VII luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

6.

Osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VII luetelluille yrityksille.

| 7. | Bromikloorimetaanin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VIII luetelluille yrityksille. |
| --- | --- |

7.

Bromikloorimetaanin kiintiöt välttämätöntä laboratoriokäyttöä varten myönnetään liitteessä VIII luetelluille yrityksille.

| 8. | Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin tuontikiintiöt ovat liitteen IX mukaiset. |
| --- | --- |

8.

Kloorifluorihiilivetyjen 11, 12, 113, 114 ja 115, muiden täysin halogenoitujen kloorifluorihiilivetyjen, hiilitetrakloridin, 1,1,1-trikloorietaanin, osittain halogenoitujen bromifluorihiilivetyjen ja bromikloorimetaanin tuontikiintiöt ovat liitteen IX mukaiset.

4 artikla

Kumotaan päätös 2004/209/EY.

Viittaukset kumottuun päätökseen katsotaan viittauksiksi tähän päätökseen.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu seuraaville yrityksille:

| | 3M Health Care Ltd |
| --- | --- |
| 3M House Morley Street |
| Loughborough |
| Leicestershire LE11 1EP |
| United Kingdom |

3M Health Care Ltd

3M House Morley Street

Loughborough

Leicestershire LE11 1EP

United Kingdom

| | Aventis |
| --- | --- |
| London Road, Holmes Chapel |
| Cheshire CW4 8BE |
| United Kingdom |

Aventis

London Road, Holmes Chapel

Cheshire CW4 8BE

United Kingdom

| | Bespak PLC |
| --- | --- |
| North Lynn Industrial Estate |
| King's Lynn |
| PE30 2JJ – Norfolk |
| United Kingdom |

Bespak PLC

North Lynn Industrial Estate

King's Lynn

PE30 2JJ – Norfolk

United Kingdom

| | Boehringer Ingelheim GmbH |
| --- | --- |
| Binger Strasse 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim GmbH

Binger Strasse 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

| | Chiesi Farmaceutici SpA. |
| --- | --- |
| Via Palermo 26/A |
| I-43100 Parma |

Chiesi Farmaceutici SpA.

Via Palermo 26/A

I-43100 Parma

| | GlaxoSmithKline |
| --- | --- |
| Speke Boulevard |
| Speke |
| L24 9JD – Liverpool |
| United Kingdom |

GlaxoSmithKline

Speke Boulevard

Speke

L24 9JD – Liverpool

United Kingdom

| | IG Sprühtechnik GmbH |
| --- | --- |
| Im Hemmet 1 |
| D-79664 Wehr |

IG Sprühtechnik GmbH

Im Hemmet 1

D-79664 Wehr

| | Inyx Pharmaceuticals Ltd |
| --- | --- |
| Astmoor Industrial Estate |
| 9 Arkwright Road Runcorn |
| Cheshire WA7 1NU |
| United Kingdom |

Inyx Pharmaceuticals Ltd

Astmoor Industrial Estate

9 Arkwright Road Runcorn

Cheshire WA7 1NU

United Kingdom

| | IVAX Ltd |
| --- | --- |
| Unit 301 Industrial Park |
| Waterford |
| Ireland |

IVAX Ltd

Unit 301 Industrial Park

Waterford

Ireland

| | Jaba Farmaceutica SA |
| --- | --- |
| Rua da Tapada Grande, no. 2 |
| P-2710-089, Abrunheira, Sintra |

Jaba Farmaceutica SA

Rua da Tapada Grande, no. 2

P-2710-089, Abrunheira, Sintra

| | Laboratorio Aldo Union SA |
| --- | --- |
| Baronesa de Maldá 73 |
| Espluges de Llobregat |
| E-08950 Barcelona |

Laboratorio Aldo Union SA

Baronesa de Maldá 73

Espluges de Llobregat

E-08950 Barcelona

| | Otsuka Pharmaceuticals(E) |
| --- | --- |
| Provenca, 388 |
| E-08025 Barcelona |

Otsuka Pharmaceuticals(E)

Provenca, 388

E-08025 Barcelona

| | SICOR S.p.A. |
| --- | --- |
| Via Terrazzano 77 |
| I-20017 RHO Milano |

SICOR S.p.A.

Via Terrazzano 77

I-20017 RHO Milano

| | Schering-Plough Labo N–V |
| --- | --- |
| Industriepark 30 |
| B-2220 Heist Op Den Berg |

Schering-Plough Labo N–V

Industriepark 30

B-2220 Heist Op Den Berg

| | Valvole Aerosol Research Italiana |
| --- | --- |
| (VARI) Spa – LINDAL Group Italia |
| Via del Pino, 10 |
| Olginate (LC) |
| I-23854 Italia |

Valvole Aerosol Research Italiana

(VARI) Spa – LINDAL Group Italia

Via del Pino, 10

Olginate (LC)

I-23854 Italia

| | Valeas S.p.A. Pharmaceuticals |
| --- | --- |
| Via Vallisneri, 10 |
| I-20133 Milano |

Valeas S.p.A. Pharmaceuticals

Via Vallisneri, 10

I-20133 Milano

| | Valois SA |
| --- | --- |
| 50 avenue de l’Europe |
| F-78160 Marly-Le-Roi |

Valois SA

50 avenue de l’Europe

F-78160 Marly-Le-Roi

| | Acros Organics bvba |
| --- | --- |
| Janssen Pharmaceuticalaan 3a |
| B-2440 Geel |

Acros Organics bvba

Janssen Pharmaceuticalaan 3a

B-2440 Geel

| | Airbus France |
| --- | --- |
| 316 route de Bayonne |
| F-31300 Toulouse |

Airbus France

316 route de Bayonne

F-31300 Toulouse

| | Agfa- Gevaert NV |
| --- | --- |
| Septestraat 27 |
| B-2640 Mortsel |

Agfa- Gevaert NV

Septestraat 27

B-2640 Mortsel

| | Bie & Berntsen |
| --- | --- |
| Sandbaekvej 7 |
| DK-2610 Roedovre |

Bie & Berntsen

Sandbaekvej 7

DK-2610 Roedovre

| | Biosolove BV |
| --- | --- |
| Waalreseweg 17 |
| 5554 HA Valkenswaard |
| The Netherlands |

Biosolove BV

Waalreseweg 17

5554 HA Valkenswaard

The Netherlands

| | Butterworth Laboratories Ltd |
| --- | --- |
| 54 Waldegrave Road, Teddington |
| Middlesex TW11 8NY |
| United Kingdom |

Butterworth Laboratories Ltd

54 Waldegrave Road, Teddington

Middlesex TW11 8NY

United Kingdom

| | Carl Roth GmbH |
| --- | --- |
| Schoemperlenstr. 1-5 |
| D-76185 Karlsruhe |

Carl Roth GmbH

Schoemperlenstr. 1-5

D-76185 Karlsruhe

| | Elcom Group |
| --- | --- |
| Okružní 988 |
| CZ-735 14 Orlová – Lutyně |

Elcom Group

Okružní 988

CZ-735 14 Orlová – Lutyně

| | Environnement SA |
| --- | --- |
| 111 Bld Robespierre |
| BP 4513 |
| F-78304 Poissy |

Environnement SA

111 Bld Robespierre

BP 4513

F-78304 Poissy

| | Fisher Scientific |
| --- | --- |
| Bishop Meadow Road |
| LE11 5RG – Loughborough |
| United Kingdom |

Fisher Scientific

Bishop Meadow Road

LE11 5RG – Loughborough

United Kingdom

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories |
| --- | --- |
| Paldiski mnt 81 |
| EE-10617 Tallinn |

Health Protection Inspectorate-Laboratories

Paldiski mnt 81

EE-10617 Tallinn

| | Honeywell Specialty Chemicals |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40 |
| Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Honeywell Specialty Chemicals

Wunstorfer Strasse 40

Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | Institut scientifique de service public (ISSeP) |
| --- | --- |
| Rue du Chéra 200 |
| B-4000 Liège |

Institut scientifique de service public (ISSeP)

Rue du Chéra 200

B-4000 Liège

| | Institut E. Malvoz (B) |
| --- | --- |
| Quai du Barbou, 4 |
| B-4000 Liège |

Institut E. Malvoz (B)

Quai du Barbou, 4

B-4000 Liège

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13, The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13, The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Katholieke Universiteit Leuven |
| --- | --- |
| Krakenstraat 3 |
| B-3000 Leuven |

Katholieke Universiteit Leuven

Krakenstraat 3

B-3000 Leuven

| | Laboratoires sérobiologiques |
| --- | --- |
| 3 rue de Seichamps |
| F-54425 Pulnoy |

Laboratoires sérobiologiques

3 rue de Seichamps

F-54425 Pulnoy

| | LGC Promochem GmbH |
| --- | --- |
| Mercatorstr. 51 |
| D-46485 Wesel |

LGC Promochem GmbH

Mercatorstr. 51

D-46485 Wesel

| | Mallinckrodt Baker BV |
| --- | --- |
| Teugseweg 20 |
| 7418 AM Deventer |
| Nederland |

Mallinckrodt Baker BV

Teugseweg 20

7418 AM Deventer

Nederland

| | Merck KgaA |
| --- | --- |
| Frankfurter Strasse 250 |
| D-64271 Darmstadt |

Merck KgaA

Frankfurter Strasse 250

D-64271 Darmstadt

| | Mikro+Polo d.o.o. |
| --- | --- |
| Lackova 78 |
| SLO-2000 Maribor |

Mikro+Polo d.o.o.

Lackova 78

SLO-2000 Maribor

| | Panreac Quimica SA |
| --- | --- |
| Riera de Sant Cugat 1 |
| E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona) |

Panreac Quimica SA

Riera de Sant Cugat 1

E-08110 Montcada I Reixac (Barcelona)

| | Rohs Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Berliner Str. 54 |
| D-53819 Neunkirchen-Seelsheid |

Rohs Chemie GmbH

Berliner Str. 54

D-53819 Neunkirchen-Seelsheid

| | Sanolabor d.d. |
| --- | --- |
| Leskoškova 4 |
| SLO-Ljubljana |

Sanolabor d.d.

Leskoškova 4

SLO-Ljubljana

| | SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA |
| --- | --- |
| Z.I. de Valdonne, BP 4 |
| F-13124 Peypin |

SDS Solvants, Documentation, Synthèses SA

Z.I. de Valdonne, BP 4

F-13124 Peypin

| | Sigma Aldrich Chemie GmbH |
| --- | --- |
| Riedstrasse 2 |
| D-89555 Steinheim |

Sigma Aldrich Chemie GmbH

Riedstrasse 2

D-89555 Steinheim

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80 rue de Luzais |
| L'Isle-d'Abeau Chesnes |
| F-38297 St-Quentin-Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80 rue de Luzais

L'Isle-d'Abeau Chesnes

F-38297 St-Quentin-Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien |
| --- | --- |
| Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262 |
| D-30918 Seelze |

Sigma Aldrich Laborchemikalien

Wunstorfer Strasse 40, Postfach 100262

D-30918 Seelze

| | VWR I.S.A.S. |
| --- | --- |
| 201 rue Carnot |
| F-94126 Fontenay-sous-bois |

VWR I.S.A.S.

201 rue Carnot

F-94126 Fontenay-sous-bois

| | University Of Technology Vienna |
| --- | --- |
| Institut of Industrial Electronics and Material Science |
| Gusshausstrasse 27-29 |
| A-1040 Wien |

University Of Technology Vienna

Institut of Industrial Electronics and Material Science

Gusshausstrasse 27-29

A-1040 Wien

| | YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland |
| --- | --- |
| Teerisuonkuja 4 |
| FI-00700 Helsinki |

YA-Kemia Oy – Sigma-Aldrich Finland

Teerisuonkuja 4

FI-00700 Helsinki

Tehty Brysselissä 23 päivänä helmikuuta 2005.

Komission puolesta

Stavros DIMAS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 244, 29.9.2000, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2077/2004 (EUVL L 359, 4.12.2004, s. 28).

1

(2)  www.unep.org/ozone/dec12-2-3.shtml

2

(3)  EUVL C 162, 11.7.2003, s. 19.

3

(4)  EUVL C 133, 11.5.2004, s. 12.

4

(5)  EUVL L 66, 4.3.2004, s. 36.

5

---

LIITE I

Kloorifluorihiilivetyjä sisältämättömien inhalaatiosumutteiden käyttöön siirtymistä edistäviä toimenpiteitä koskevassa Montrealin pöytäkirjan sopimuspuolten kahdennentoista kokouksen päätöksessä XII/2 olevan 3 kohdan mukaisesti seuraavat sopimuspuolet ovat päättäneet, että koska käytössä on soveltuvia inhalaatiosumutteita, jotka eivät sisällä CFC-yhdisteitä, CFC-yhdisteet eivät enää ole pöytäkirjan mukaisesti ”välttämättömiä” seuraavien tuotteiden yhteydessä:

| Tuote
  Maa | Salbutamoli | Terbutaliini | Fenoteroli | Orsiprenaliini | Reproteroli | Karbuteroli | Heksoprenaliini | Pirbuteroli | Klenbuteroli | Bitolteroli | Prokateroli | Beklometasoni | Deksametasoni | Flunisolidi | Flutikasoni | Budesonidi | Triamsinoloni | Ipratropiumbromidi | Oksitropiumbromidi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Belgia | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Tšekin tasavalta | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Tanska | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Suomi | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Ranska | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Saksa | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Kreikka | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Irlanti | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Luxemburg | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Portugali | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Alankomaat | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Norja | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | | | | | | | | |
| Ruotsi | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Yhdistynyt kuningaskunta | X | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Lähde: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf |

Tuote

Maa

Salbutamoli

Terbutaliini

Fenoteroli

Orsiprenaliini

Reproteroli

Karbuteroli

Heksoprenaliini

Pirbuteroli

Klenbuteroli

Bitolteroli

Prokateroli

Beklometasoni

Deksametasoni

Flunisolidi

Flutikasoni

Budesonidi

Triamsinoloni

Ipratropiumbromidi

Oksitropiumbromidi

Itävalta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Belgia

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tšekin tasavalta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Tanska

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Suomi

X

Ranska

X

Saksa

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Kreikka

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Irlanti

X

Luxemburg

X

Portugali

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Alankomaat

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Norja

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Ruotsi

X

Yhdistynyt kuningaskunta

X

Lähde: www.unep.org/ozone/dec12-2-3.pdf

---

LIITE II

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LÄÄKETIETEELLISET TARKOITUKSET

I ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää astman ja muiden pitkäaikaisten ahtauttavien keuhkosairauksien hoitoon tarkoitetuissa inhalaatiosumutteissa, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | 3M (UK) |
| --- | --- |

3M (UK)

| | Aventis (UK) |
| --- | --- |

Aventis (UK)

| | Bespak (UK) |
| --- | --- |

Bespak (UK)

| | Boehringer Ingelheim (DE) |
| --- | --- |

Boehringer Ingelheim (DE)

| | Chiesi (IT) |
| --- | --- |

Chiesi (IT)

| | Glaxo Smith Kline (UK) |
| --- | --- |

Glaxo Smith Kline (UK)

| | IG Sprühtechnik (DE) |
| --- | --- |

IG Sprühtechnik (DE)

| | Inyx Pharmaceuticals (UK) |
| --- | --- |

Inyx Pharmaceuticals (UK)

| | IVAX (IE) |
| --- | --- |

IVAX (IE)

| | Jaba Farmaceutica (PT) |
| --- | --- |

Jaba Farmaceutica (PT)

| | Lab. Aldo-Union (ES) |
| --- | --- |

Lab. Aldo-Union (ES)

| | Otsuka Pharmaceuticals (ES) |
| --- | --- |

Otsuka Pharmaceuticals (ES)

| | Sicor (IT) |
| --- | --- |

Sicor (IT)

| | Schering-Plough (BE) |
| --- | --- |

Schering-Plough (BE)

| | V.A.R.I. (IT) |
| --- | --- |

V.A.R.I. (IT)

| | Valeas (IT) |
| --- | --- |

Valeas (IT)

| | Valois (FR) |
| --- | --- |

Valois (FR)

---

LIITE III

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

I ja II ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Carl Roth (DE) |
| --- | --- |

Carl Roth (DE)

| | Elcom Group (CZ) |
| --- | --- |

Elcom Group (CZ)

| | Environnement SA (FR) |
| --- | --- |

Environnement SA (FR)

| | Honeywell Specialty Chemicals (DE) |
| --- | --- |

Honeywell Specialty Chemicals (DE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | LGC Promochem (DE) |
| --- | --- |

LGC Promochem (DE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | University Of Technology Vienna (AT) |
| --- | --- |

University Of Technology Vienna (AT)

| | Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI) |
| --- | --- |

Ya Kemia Oy – Sigma Aldrich (FI)

---

LIITE IV

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

III ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Airbus France (FR) |
| --- | --- |

Airbus France (FR)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

LIITE V

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

IV ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Biosolve (NL) |
| --- | --- |

Biosolve (NL)

| | Butterworth Laboratories (UK) |
| --- | --- |

Butterworth Laboratories (UK)

| | Fisher Scientific (UK) |
| --- | --- |

Fisher Scientific (UK)

| | Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE) |
| --- | --- |

Health Protection Inspectorate-Laboratories (EE)

| | Institut E. Malvoz (BE) |
| --- | --- |

Institut E. Malvoz (BE)

| | Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE) |
| --- | --- |

Institut Scientifique de Service Public (ISSeP) (BE)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Laboratoires Sérologiques (FR) |
| --- | --- |

Laboratoires Sérologiques (FR)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Merck KGaA (DE) |
| --- | --- |

Merck KGaA (DE)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Rohs Chemie (DE) |
| --- | --- |

Rohs Chemie (DE)

| | SDS Solvants (FR) |
| --- | --- |

SDS Solvants (FR)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

| | Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Laborchemikalien (DE)

| | VWR I.S.A.S. (FR) |
| --- | --- |

VWR I.S.A.S. (FR)

| | YA-Kemia Oy (FI) |
| --- | --- |

YA-Kemia Oy (FI)

---

LIITE VI

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

V ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Agfa-Gevaert (BE) |
| --- | --- |

Agfa-Gevaert (BE)

| | Bie & Berntsen (DK) |
| --- | --- |

Bie & Berntsen (DK)

| | Katholieke Universiteit Leuven (BE) |
| --- | --- |

Katholieke Universiteit Leuven (BE)

| | Mallinckrodt Baker (NL) |
| --- | --- |

Mallinckrodt Baker (NL)

| | Mikro + Polo (SI) |
| --- | --- |

Mikro + Polo (SI)

| | Panreac Química (ES) |
| --- | --- |

Panreac Química (ES)

| | Sanolabor d.d. (SI) |
| --- | --- |

Sanolabor d.d. (SI)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

LIITE VII

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

VII ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Acros Organics (BE) |
| --- | --- |

Acros Organics (BE)

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

| | Sigma Aldrich Company (UK) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Company (UK)

---

LIITE VIII

VÄLTTÄMÄTTÖMÄT LABORATORIOTARKOITUKSET

IX ryhmässä lueteltujen valvottujen aineiden kiintiöt, jotka voidaan käyttää laboratorio- ja analyysitarkoituksiin, myönnetään seuraaville yrityksille:

| | Ineos Fluor (UK) |
| --- | --- |

Ineos Fluor (UK)

| | Sigma Aldrich Chemie (DE) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chemie (DE)

| | Sigma Aldrich Chimie (FR) |
| --- | --- |

Sigma Aldrich Chimie (FR)

---

LIITE IX

(Tätä liitettä ei julkaista, koska se sisältää luottamuksellista kaupallista tietoa.)

---

Oikaisuja

| 2.3.2005 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 56/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.2005

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 56/35

---

Oikaistaan komission direktiivi 2004/104/EY, annettu 14 päivänä lokakuuta 2004, moottoriajoneuvojen radiohäiriöitä (sähkömagneettista yhteensopivuutta) koskevan neuvoston direktiivin 72/245/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen ja moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväksyntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 337, 13. marraskuuta 2004
  )

| 1. | Poistetaan direktiivin numero ja sitä seuraava yhdysmerkki liitteessä I olevien kaavioiden otsikoista






  — | lisäyksessä 2 (sivu 28) |
| --- | --- | --- |

1.

Poistetaan direktiivin numero ja sitä seuraava yhdysmerkki liitteessä I olevien kaavioiden otsikoista

—

lisäyksessä 2 (sivu 28)

| — | lisäyksessä 3 (sivu 29) |
| --- | --- |

—

lisäyksessä 3 (sivu 29)

| — | lisäyksessä 4 (sivu 30) |
| --- | --- |

—

lisäyksessä 4 (sivu 30)

| — | lisäyksessä 5 (sivu 31) |
| --- | --- |

—

lisäyksessä 5 (sivu 31)

| — | lisäyksessä 6 (sivu 32) |
| --- | --- |

—

lisäyksessä 6 (sivu 32)

| — | lisäyksessä 7 (sivu 33). |
| --- | --- |

—

lisäyksessä 7 (sivu 33).

| 2. | Sivulla 35, liitteen II A otsikossa: |
| --- | --- |

2.

Sivulla 35, liitteen II A otsikossa:

korvataan:

”Komission direktiivillä 2004/78/EY”

seuraavasti:

”direktiivillä 2004/104/EY”.

| 3. | Sivulla 38, liitteen II B otsikossa: |
| --- | --- |

3.

Sivulla 38, liitteen II B otsikossa:

korvataan:

”komission direktiivillä 95/54/EY”

seuraavasti:

”direktiivillä 2004/104/EY”.

| 4. | Sivulla 40, liitteen III A otsikossa: |
| --- | --- |

4.

Sivulla 40, liitteen III A otsikossa:

korvataan:

”Komission direktiivillä 95/54/EY”

seuraavasti:

”direktiivillä 2004/104/EY”.

| 5. | Sivulla 42, liitteen III B otsikossa: |
| --- | --- |

5.

Sivulla 42, liitteen III B otsikossa:

korvataan:

”Komission direktiivillä 95/54/EY”

seuraavasti:

”direktiivillä 2004/104/EY”.

| 6. | Sivulla 43, liitteen III C kuudennessa kappaleessa: |
| --- | --- |

6.

Sivulla 43, liitteen III C kuudennessa kappaleessa:

korvataan:

”direktiivillä 2004/XX/EY”

seuraavasti:

”direktiivillä 2004/104/EY”.

| 7. | Lisätään sivulle 45 seuraava kohta: |
| --- | --- |

7.

Lisätään sivulle 45 seuraava kohta:

| ”1.3 | Aluksi on mitattava FM-taajuusalueen (76–108 MHz) säteilypäästötasot ajoneuvon radioantennista keskiarvoilmaisimella. Jos liitteessä I olevassa 6.3.2.4 kohdassa määriteltyä tasoa ei ylitetä, ajoneuvon katsotaan täyttävän tämän liitteen vaatimukset edellä mainitun taajuusalueen osalta, eikä täyttä testausta tehdä.” |
| --- | --- |

”1.3

Aluksi on mitattava FM-taajuusalueen (76–108 MHz) säteilypäästötasot ajoneuvon radioantennista keskiarvoilmaisimella. Jos liitteessä I olevassa 6.3.2.4 kohdassa määriteltyä tasoa ei ylitetä, ajoneuvon katsotaan täyttävän tämän liitteen vaatimukset edellä mainitun taajuusalueen osalta, eikä täyttä testausta tehdä.”

---