# Euroopa Liidu L 68/15.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 68 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 48. köide15. märts 2005 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 68

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

48. köide15. märts 2005

---

| Sisukord | | I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 420/2005, 14. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 421/2005, 14. märts 2005, litsentside andmise kohta teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud tsitrusviljade (näiteks mandariinid jne) impordiks ajavahemikus 11. aprill 2005 kuni 10. aprill 2006 | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 422/2005, 14. märts 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 94/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 423/2005, 14. märts 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist | 28 |

Sisukord

I   Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

Komisjoni määrus (EÜ) nr 420/2005, 14. märts 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 421/2005, 14. märts 2005, litsentside andmise kohta teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud tsitrusviljade (näiteks mandariinid jne) impordiks ajavahemikus 11. aprill 2005 kuni 10. aprill 2006

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 422/2005, 14. märts 2005, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 94/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul üksikasjalikud rakenduseeskirjad

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 423/2005, 14. märts 2005, millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

28

| | | II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | NõukoguKomisjon |
| | * | 2005/205/EÜ, Euratom:Nõukogu ja komisjoni otsus, 21. veebruar 2005, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga | 30 |
| | | Nõukogu |
| | * | 2005/206/EÜ:Nõukogu otsus, 28. veebruar 2005, kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel lisaprotokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 32 |
| Kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel Lisaprotokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga | 33 |
| | * | 2005/207/EÜ:Nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta | 40 |
| | * | 2005/208/EÜ:EL–Bulgaaria assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2004, 28. september 2004, millega muudetakse Euroopa Lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli artikleid 2 ja 3 seoses Euroopa lepingu protokolli 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku pikendamisega | 41 |
| | | Komisjon |
| | * | 2005/209/EÜ:Komisjoni otsus, 11. märts 2005, millega muudetakse otsust 2004/288/EÜ seoses kõnealuse otsuse alusel Austraaliale ja Uus-Meremaale võimaldatud ajutise juurdepääsu pikendamisega suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 561 all)

   (
  1
  ) | 42 |
| | * | 2005/210/EÜ:Komisjoni otsus, 11. märts 2005, millega muudetakse teist korda otsust 2004/614/EÜ kaitsemeetmete kohaldamisperioodi suhtes seoses lindude gripiga Lõuna-Aafrika Vabariigis
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 559 all)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

NõukoguKomisjon

*

2005/205/EÜ, Euratom:Nõukogu ja komisjoni otsus, 21. veebruar 2005, mis käsitleb ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

30

Nõukogu

*

2005/206/EÜ:Nõukogu otsus, 28. veebruar 2005, kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel lisaprotokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

32

Kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel Lisaprotokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

33

*

2005/207/EÜ:Nõukogu soovitus, 8. märts 2005, Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta

40

*

2005/208/EÜ:EL–Bulgaaria assotsiatsiooninõukogu otsus nr 1/2004, 28. september 2004, millega muudetakse Euroopa Lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli artikleid 2 ja 3 seoses Euroopa lepingu protokolli 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku pikendamisega

41

Komisjon

*

2005/209/EÜ:Komisjoni otsus, 11. märts 2005, millega muudetakse otsust 2004/288/EÜ seoses kõnealuse otsuse alusel Austraaliale ja Uus-Meremaale võimaldatud ajutise juurdepääsu pikendamisega suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 561 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 561 all)

1

42

*

2005/210/EÜ:Komisjoni otsus, 11. märts 2005, millega muudetakse teist korda otsust 2004/614/EÜ kaitsemeetmete kohaldamisperioodi suhtes seoses lindude gripiga Lõuna-Aafrika Vabariigis
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 559 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 559 all)

1

43

| | | Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu otsus 2005/211/JSK, 24. veebruar 2005, Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta | 44 |
| | * | Nõukogu raamotsus 2005/212/JSK, 24. veebruar 2005, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist | 49 |

Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

*

Nõukogu otsus 2005/211/JSK, 24. veebruar 2005, Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta

44

*

Nõukogu raamotsus 2005/212/JSK, 24. veebruar 2005, mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Aktid, mille avaldamine on kohustuslik

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 420/2005,

14. märts 2005,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3223/94 puu- ja köögivilja impordikorra üksikasjalike eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 3223/94 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 3223/94 artiklis 4 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. märtsil 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 337, 24.12.1994, lk 66. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1947/2002 (EÜT L 299, 1.11.2002, lk 17).

1

---

LISA

Komisjoni 14. märtsi 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | 052 | 114,3 |
| 204 | 70,1 |
| 212 | 143,7 |
| 624 | 193,8 |
| 999 | 130,5 |
| 0707 00 05 | 052 | 162,2 |
| 068 | 170,0 |
| 096 | 128,5 |
| 204 | 70,7 |
| 999 | 132,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 18,4 |
| 999 | 18,4 |
| 0709 90 70 | 052 | 164,1 |
| 204 | 98,1 |
| 999 | 131,1 |
| 0805 10 20 | 052 | 54,5 |
| 204 | 50,9 |
| 212 | 56,9 |
| 220 | 47,8 |
| 400 | 51,1 |
| 624 | 64,6 |
| 999 | 54,3 |
| 0805 50 10 | 052 | 69,2 |
| 220 | 70,4 |
| 400 | 67,6 |
| 999 | 69,1 |
| 0808 10 80 | 388 | 83,6 |
| 400 | 96,9 |
| 404 | 74,7 |
| 508 | 64,2 |
| 512 | 75,9 |
| 528 | 64,0 |
| 720 | 59,8 |
| 999 | 74,2 |
| 0808 20 50 | 052 | 186,2 |
| 388 | 69,6 |
| 400 | 92,6 |
| 512 | 54,2 |
| 528 | 64,9 |
| 720 | 42,6 |
| 999 | 85,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

052

114,3

204

70,1

212

143,7

624

193,8

999

130,5

0707 00 05

052

162,2

068

170,0

096

128,5

204

70,7

999

132,9

0709 10 00

220

18,4

999

18,4

0709 90 70

052

164,1

204

98,1

999

131,1

0805 10 20

052

54,5

204

50,9

212

56,9

220

47,8

400

51,1

624

64,6

999

54,3

0805 50 10

052

69,2

220

70,4

400

67,6

999

69,1

0808 10 80

388

83,6

400

96,9

404

74,7

508

64,2

512

75,9

528

64,0

720

59,8

999

74,2

0808 20 50

052

186,2

388

69,6

400

92,6

512

54,2

528

64,9

720

42,6

999

85,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 2081/2003 (ELT L 313, 28.11.2003, lk 11). Kood 999 tähistab “muud päritolu”.

---

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 421/2005,

14. märts 2005,

litsentside andmise kohta teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud tsitrusviljade (näiteks mandariinid jne) impordiks ajavahemikus 11. aprill 2005 kuni 10. aprill 2006

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 3285/94 impordi ühiste eeskirjade ja määruse (EÜ) nr 518/94 kehtetuks tunnistamise kohta, (1)

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 1994. aasta määrust (EÜ) nr 519/94 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta ja määruste (EMÜ) nr 1765/82, (EMÜ) nr 1766/82 ja (EMÜ) nr 3420/83 kehtetuks tunnistamise kohta, (2)

võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 658/2004, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate toiduks valmistatud või konserveeritud tsitrusviljade (näiteks mandariinid jne) suhtes, (3) eriti selle artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kogused, millele tavapärased ning uued importijad on esitanud taotluse määruse (EÜ) nr 658/2004 artikli 5 kohaselt, ületavad Hiina Rahvavabariigist pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid. |
| --- | --- |

(1)

Kogused, millele tavapärased ning uued importijad on esitanud taotluse määruse (EÜ) nr 658/2004 artikli 5 kohaselt, ületavad Hiina Rahvavabariigist pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid.

| (2) | Nüüd on vaja kummagi importija kategooria suhtes kindlaks määrata see osa taotletud kogusest, mida võib importida litsentsi alusel, |
| --- | --- |

(2)

Nüüd on vaja kummagi importija kategooria suhtes kindlaks määrata see osa taotletud kogusest, mida võib importida litsentsi alusel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 658/2004 artikli 5 lõige 1 alusel taotletud impordilitsentsid väljastatakse käesolevas lisas sätestatud taotletud koguse protsendi ulatuses.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. aprillil 2005 ja seda kohaldatakse kuni 10. aprillini 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Peter MANDELSON

---

(1)  EÜT L 349, 31.12.1994, lk 53. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2200/2004 (ELT L 374, 22.12.2004, lk 1).

1

(2)  EÜT L 67, 10.3.1994, lk 89. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 427/2003 (ELT L 65, 8.3.2003, lk 1).

2

(3)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 67.

3

---

LISA

| Toote päritolu | Protsentuaalne jaotus |
| --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Muud kolmandad riigid |
| — | tavapärased importijad
  (Määruse (EÜ) nr 658/2004 artikli 2 punkt d) |

Toote päritolu

Protsentuaalne jaotus

Hiina Rahvavabariik

Muud kolmandad riigid

—

tavapärased importijad

(Määruse (EÜ) nr 658/2004 artikli 2 punkt d)

38,204 %

puudub

| — | muud importijad
  (Määruse (EÜ) nr 658/2004 artikli 2 punkt f) |
| --- | --- |

—

muud importijad

(Määruse (EÜ) nr 658/2004 artikli 2 punkt f)

4,725 %

puudub

---

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 422/2005,

14. märts 2005,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 94/2002, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja -toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2826/2000 põllumajandussaaduste ja toodete teavitamis- ja müügiedendusmeetmete kohta siseturul, (1) eelkõige selle artiklit 12,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 3 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse valdkonnad ja tooted, mille suhtes võib siseturul rakendada teavitamis- ja/või müügiedendusmeetmeid. Need teemad ja tooted on loetletud komisjoni määruse (EÜ) nr 94/2002 (2) I lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 3 on sätestatud kriteeriumid, mille alusel määratakse valdkonnad ja tooted, mille suhtes võib siseturul rakendada teavitamis- ja/või müügiedendusmeetmeid. Need teemad ja tooted on loetletud komisjoni määruse (EÜ) nr 94/2002 (2) I lisas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 4 on nõutud, et komisjon koostaks iga kahe aasta tagant loetelu nimetatud määruse artiklis 3 osutatud teemade ja toodete kohta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 2826/2000 artiklis 4 on nõutud, et komisjon koostaks iga kahe aasta tagant loetelu nimetatud määruse artiklis 3 osutatud teemade ja toodete kohta.

| (3) | Ühenduse päritolu seemneõlid ja eelkõige rapsiseemneõli ning samuti mesi ja mesindussaadused on saadused, mille osas võiks turu tasakaalu parandada teavitamis- ja/või üldiste müügiedendusmeetmete kaudu, eelkõige edastades tarbijatele asjakohast ja ajakohastatud teavet nende saaduste kvaliteedi, toiteväärtuse ja maitse ning nende suhtes kehtivate standardite ja märgistuse kohta. Seega tuleks need tooted lisada määruse (EÜ) nr 94/2002 I lisasse. |
| --- | --- |

(3)

Ühenduse päritolu seemneõlid ja eelkõige rapsiseemneõli ning samuti mesi ja mesindussaadused on saadused, mille osas võiks turu tasakaalu parandada teavitamis- ja/või üldiste müügiedendusmeetmete kaudu, eelkõige edastades tarbijatele asjakohast ja ajakohastatud teavet nende saaduste kvaliteedi, toiteväärtuse ja maitse ning nende suhtes kehtivate standardite ja märgistuse kohta. Seega tuleks need tooted lisada määruse (EÜ) nr 94/2002 I lisasse.

| (4) | Soodustamaks kvaliteettoodete tarbimist lihasektoris, on asjakohane, et kõikide ühenduse või riigi kvaliteedikava kohaselt toodetud kvaliteetsete lihatoodete suhtes saaks kohaldada müügiedendusmeetmeid. Seega tuleks need tooted lisada määruse (EÜ) nr 94/2002 I lisasse. |
| --- | --- |

(4)

Soodustamaks kvaliteettoodete tarbimist lihasektoris, on asjakohane, et kõikide ühenduse või riigi kvaliteedikava kohaselt toodetud kvaliteetsete lihatoodete suhtes saaks kohaldada müügiedendusmeetmeid. Seega tuleks need tooted lisada määruse (EÜ) nr 94/2002 I lisasse.

| (5) | Selguse ja lihtsustamise huvides on vaja ühendada määruse (EÜ) nr 94/2002 I lisa a osa teemad ja I lisa b osa tooted ühte loetellu, mis hõlmab nii teemasid kui tooteid ning iga toote ja teema kohta nendega seonduvaid sätteid vastavates suunistes müügiedenduse jaoks siseturul, mis sisalduvad kõnealuse määruse III lisas. |
| --- | --- |

(5)

Selguse ja lihtsustamise huvides on vaja ühendada määruse (EÜ) nr 94/2002 I lisa a osa teemad ja I lisa b osa tooted ühte loetellu, mis hõlmab nii teemasid kui tooteid ning iga toote ja teema kohta nendega seonduvaid sätteid vastavates suunistes müügiedenduse jaoks siseturul, mis sisalduvad kõnealuse määruse III lisas.

| (6) | Kaitstud päritolunimetusega tooted, kaitstud geograafilise tähisega tooted või garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega tooted kooskõlas nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta (3) või nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2082/92 põllumajandustoodete ja toiduainete eripärasertifikaatide kohta (4) ning mahepõllundustooted kooskõlas nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (5) on kvaliteettooted, mille tootmist ja tarbimist käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika kontekstis prioriteetsena. Seega tuleks need tooted lisada määruse (EÜ) nr 94/2002 I lisasse, tagamaks seda, et need saaksid kasu kõigist siseturu soodustamiskorraga ette nähtud teavitamis- ja müügiedendusmeetmetest. |
| --- | --- |

(6)

Kaitstud päritolunimetusega tooted, kaitstud geograafilise tähisega tooted või garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega tooted kooskõlas nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2081/92 põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ning päritolunimetuste kaitse kohta (3) või nõukogu 14. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2082/92 põllumajandustoodete ja toiduainete eripärasertifikaatide kohta (4) ning mahepõllundustooted kooskõlas nõukogu 24. juuni 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 2092/91 põllumajandustoodete mahepõllundustootmise ning põllumajandustoodete ja toiduainete puhul sellele viitavate märgiste kohta (5) on kvaliteettooted, mille tootmist ja tarbimist käsitletakse ühise põllumajanduspoliitika kontekstis prioriteetsena. Seega tuleks need tooted lisada määruse (EÜ) nr 94/2002 I lisasse, tagamaks seda, et need saaksid kasu kõigist siseturu soodustamiskorraga ette nähtud teavitamis- ja müügiedendusmeetmetest.

| (7) | Müügiedendusmeetmete oodatud tulemuste saavutamiseks on vaja koostada uued suunised viimati lisatud toodete kohta ning vaadata üle olemasolevad suunised, võttes arvesse arenguid turusituatsioonis ja ühises põllumajanduspoliitikas ning samuti kogemusi, mis on saadud kõige viimaste teavitamis- ja müügiedendusmeetmete hindamisel. |
| --- | --- |

(7)

Müügiedendusmeetmete oodatud tulemuste saavutamiseks on vaja koostada uued suunised viimati lisatud toodete kohta ning vaadata üle olemasolevad suunised, võttes arvesse arenguid turusituatsioonis ja ühises põllumajanduspoliitikas ning samuti kogemusi, mis on saadud kõige viimaste teavitamis- ja müügiedendusmeetmete hindamisel.

| (8) | Määrust (EÜ) nr 94/2002 tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Määrust (EÜ) nr 94/2002 tuleks seega vastavalt muuta.

| (9) | Pärast nende meetmete vastuvõtmist on müügiedendusprogrammidele ühenduse toetuse saamiseks taotluse esitamise järgmine tähtpäev 31. jaanuar. Ettepanekuid esitavatel organisatsioonidel ja liikmesriikidel on vähe aega kohandada või koostada ettepanekuid lähtuvalt viimati muudetud määruse eeskirjadest. Seega on vaja, et määrus jõustuks pärast 31. jaanuari. |
| --- | --- |

(9)

Pärast nende meetmete vastuvõtmist on müügiedendusprogrammidele ühenduse toetuse saamiseks taotluse esitamise järgmine tähtpäev 31. jaanuar. Ettepanekuid esitavatel organisatsioonidel ja liikmesriikidel on vähe aega kohandada või koostada ettepanekuid lähtuvalt viimati muudetud määruse eeskirjadest. Seega on vaja, et määrus jõustuks pärast 31. jaanuari.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandussaaduste ja -toodete ühise korralduskomitee kohtumisel avaldatud arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandussaaduste ja -toodete ühise korralduskomitee kohtumisel avaldatud arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EÜ) nr 94/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga. |
| --- | --- |

1)

I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.

| 2) | III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

2)

III lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. veebruarist 2005.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 328, 23.12.2000, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2060/2004 (ELT L 357, 2.12.2004, lk 3).

1

(2)  EÜT L 17, 19.1.2002, lk 20. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1803/2004 (ELT L 318, 19.10.2004, lk 4).

2

(3)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1215/2004 (ELT L 232, 1.7.2004, lk 21).

3

(4)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

4

(5)  EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2254/2004 (ELT L 385, 29.12.2004, lk 20).

5

---

I LISA

“I LISA

TOODETE JA TEEMADE LOETELU

| — | Värske puu- ja köögivili, |
| --- | --- |

—

Värske puu- ja köögivili,

| — | puu- ja köögiviljatooted, |
| --- | --- |

—

puu- ja köögiviljatooted,

| — | kiulina, |
| --- | --- |

—

kiulina,

| — | elustaimed ja iluaiandustooted, |
| --- | --- |

—

elustaimed ja iluaiandustooted,

| — | oliiviõli ja lauaoliivid, |
| --- | --- |

—

oliiviõli ja lauaoliivid,

| — | seemneõlid, |
| --- | --- |

—

seemneõlid,

| — | piim ja piimatooted, |
| --- | --- |

—

piim ja piimatooted,

| — | värske, jahutatud või külmutatud liha, mis on toodetud vastavalt ühenduse või riigi kvaliteedisüsteemile, |
| --- | --- |

—

värske, jahutatud või külmutatud liha, mis on toodetud vastavalt ühenduse või riigi kvaliteedisüsteemile,

| — | inimtoiduks ettenähtud munade märgistamine, |
| --- | --- |

—

inimtoiduks ettenähtud munade märgistamine,

| — | mesi ja mesindussaadused, |
| --- | --- |

—

mesi ja mesindussaadused,

| — | määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid, geograafilise tähisega lauaveinid, |
| --- | --- |

—

määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid, geograafilise tähisega lauaveinid,

| — | äärepoolseimate piirkondade graafiline sümbol, nagu on sätestatud põllumajandusõigusaktides, |
| --- | --- |

—

äärepoolseimate piirkondade graafiline sümbol, nagu on sätestatud põllumajandusõigusaktides,

| — | kaitstud päritolunimetused, kaitstud geograafilised tähised või garanteeritud traditsioonilised eritunnused kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2081/92 (1) või (EMÜ) nr 2082/92 (2) ja nende süsteemide alusel registreeritud tooted, |
| --- | --- |

—

kaitstud päritolunimetused, kaitstud geograafilised tähised või garanteeritud traditsioonilised eritunnused kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2081/92 (1) või (EMÜ) nr 2082/92 (2) ja nende süsteemide alusel registreeritud tooted,

| — | mahepõllumajandus kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2092/91 (3) ja selle määruse alusel registreeritud tooted. |
| --- | --- |

—

mahepõllumajandus kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2092/91 (3) ja selle määruse alusel registreeritud tooted.

---

(1)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 1.

1

(2)  EÜT L 208, 24.7.1992, lk 9.

2

(3)  EÜT L 198, 22.7.1991, lk 1.”

3

---

II LISA

“III LISA

SUUNISED MÜÜGIEDENDUSE JAOKS SISETURUL

Järgmised suunised annavad juhtnööre sõnumite, sihtrühmade ja kanalite kohta, mis peaksid erinevate tootekategooriate teavitamis- ja müügiedendusprogrammide puhul olema kesksel kohal.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 2826/2000 artikli 6 lõikes 4 esitletud prioriteete, tuleks programme käsitlevate ettepanekute puhul silmas pidada järgmisi põhimõtteid.

| — | Kui programmid on kavandatud enam kui ühe liikmesriigi poolt, peavad neil olema kooskõlastatud strateegiad, meetmed ja sõnumid. |
| --- | --- |

—

Kui programmid on kavandatud enam kui ühe liikmesriigi poolt, peavad neil olema kooskõlastatud strateegiad, meetmed ja sõnumid.

| — | Programmid peaksid eelistatavalt olema mitmeaastased ning nende rakendusala peaks olema piisav, et avaldada märkimisväärset mõju sihtturgudele. Vajadusel tuleks neid viia läbi enam kui ühe liikmesriigi turgudel. |
| --- | --- |

—

Programmid peaksid eelistatavalt olema mitmeaastased ning nende rakendusala peaks olema piisav, et avaldada märkimisväärset mõju sihtturgudele. Vajadusel tuleks neid viia läbi enam kui ühe liikmesriigi turgudel.

| — | Programmide sõnum peaks andma objektiivset teavet toote loomupäraste omaduste ja toiteväärtuse kohta, võttes aluseks tasakaalustatud toitumise, ning samuti tootmisviiside ja keskkonnasõbralikkuse kohta. |
| --- | --- |

—

Programmide sõnum peaks andma objektiivset teavet toote loomupäraste omaduste ja toiteväärtuse kohta, võttes aluseks tasakaalustatud toitumise, ning samuti tootmisviiside ja keskkonnasõbralikkuse kohta.

| — | Programmide keskseks sõnumiks peaks olema mitme liikmesriigi tarbijate, erialaspetsialistide ja/või kaubanduse huvides. |
| --- | --- |

—

Programmide keskseks sõnumiks peaks olema mitme liikmesriigi tarbijate, erialaspetsialistide ja/või kaubanduse huvides.

Värske puu- ja köögivili

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Ehkki puu- ja köögivilja tootmine ühenduses kasvab, on nende tarbimine tervikuna samal tasemel.

Alla 35 aasta vanuste tarbijate hulgas valitseb märgatav huvipuudus, mis on veelgi suurem kooliealiste hulgas. See ei soodusta aga tasakaalustatud toitumist.

2.   EESMÄRGID

Eesmärk on taastada nende toodete kui värskete ja looduslike maine, julgustades nooremaid inimesi asjaomaseid tooteid tarbima.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Noored pered, mille liikmed on alla 35 aasta vanused, |
| --- | --- |

—

Noored pered, mille liikmed on alla 35 aasta vanused,

| — | kooliealised lapsed, noorukid ja nende vanemad, |
| --- | --- |

—

kooliealised lapsed, noorukid ja nende vanemad,

| — | toitlustusettevõtted ja koolisööklad, |
| --- | --- |

—

toitlustusettevõtted ja koolisööklad,

| — | arstid ja toitumisspetsialistid. |
| --- | --- |

—

arstid ja toitumisspetsialistid.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Edendada lähenemist “5 päevas” (soovitus süüa vähemalt viis puu- või köögivilja päevas), |
| --- | --- |

—

Edendada lähenemist “5 päevas” (soovitus süüa vähemalt viis puu- või köögivilja päevas),

| — | tooted on looduslikud ja värsked, |
| --- | --- |

—

tooted on looduslikud ja värsked,

| — | kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, tootmisviisid, keskkonnakaitse, seotus toote päritoluga), |
| --- | --- |

—

kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, tootmisviisid, keskkonnakaitse, seotus toote päritoluga),

| — | nauding, |
| --- | --- |

—

nauding,

| — | tasakaalustatud toitumine, |
| --- | --- |

—

tasakaalustatud toitumine,

| — | mitmekesisus ja värskete toodete tarnimise hooajaline iseloom; teave nende maitse ja kasutusvõimaluste kohta, |
| --- | --- |

—

mitmekesisus ja värskete toodete tarnimise hooajaline iseloom; teave nende maitse ja kasutusvõimaluste kohta,

| — | tootmise jälgitavus, |
| --- | --- |

—

tootmise jälgitavus,

| — | kättesaadavus ja valmistamise lihtsus: paljud värsked puu- ja köögiviljad ei vaja mingit töötlemist. |
| --- | --- |

—

kättesaadavus ja valmistamise lihtsus: paljud värsked puu- ja köögiviljad ei vaja mingit töötlemist.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed, kus olemasolevaid tooteid tutvustatakse, koos lastele mõeldud on-line-mängudega), |
| --- | --- |

—

Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed, kus olemasolevaid tooteid tutvustatakse, koos lastele mõeldud on-line-mängudega),

| — | infotelefonid, |
| --- | --- |

—

infotelefonid,

| — | suhtekorraldus meedia ja reklaamitööstusega (nt erialane ajakirjandus, naisteajakirjad ja noorteajakirjad ja -ajalehed), |
| --- | --- |

—

suhtekorraldus meedia ja reklaamitööstusega (nt erialane ajakirjandus, naisteajakirjad ja noorteajakirjad ja -ajalehed),

| — | kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega, |
| --- | --- |

—

kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega,

| — | lastele ja noorukitele suunatud kasvatusliku iseloomuga meetmed, kaasates õpetajaid ja koolisööklate juhatajaid, |
| --- | --- |

—

lastele ja noorukitele suunatud kasvatusliku iseloomuga meetmed, kaasates õpetajaid ja koolisööklate juhatajaid,

| — | tarbijate teavitamine müügikohtades, |
| --- | --- |

—

tarbijate teavitamine müügikohtades,

| — | muud kanalid (infolehed ja brošüürid tooteid puudutava teabe ja retseptidega, lastemängud jne), |
| --- | --- |

—

muud kanalid (infolehed ja brošüürid tooteid puudutava teabe ja retseptidega, lastemängud jne),

| — | visuaalne meedia (kino, spetsialiseeritud telekanalid), |
| --- | --- |

—

visuaalne meedia (kino, spetsialiseeritud telekanalid),

| — | raadioreklaamid, |
| --- | --- |

—

raadioreklaamid,

| — | kaubandusmessidel osalemine. |
| --- | --- |

—

kaubandusmessidel osalemine.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on seatud eesmärgid.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

4 miljonit eurot.

Puu- ja köögiviljatooted

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

See sektor on silmitsi kasvava konkurentsiga mitmete kolmandate riikide poolt.

Sellal kui nõudlus järk-järgult kasvab – ja seda eelkõige nende toodete kasutajasõbralikkuse tõttu – on oluline, et ühenduse tootmisharu saaks sellest võimalusest kasu. Seega on põhjendatud teavitamis- ja müügiedendusmeetmete toetamine.

2.   EESMÄRGID

Toote mainet on vaja kaasajastada ja muuta nooruslikumaks, esitades tarbimise soodustamiseks vajalikku teavet.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Kodumajapidamised, |
| --- | --- |

—

Kodumajapidamised,

| — | toitlustusettevõtted ja koolisööklad, |
| --- | --- |

—

toitlustusettevõtted ja koolisööklad,

| — | arstid ja toitumisspetsialistid. |
| --- | --- |

—

arstid ja toitumisspetsialistid.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, valmistamisviisid), |
| --- | --- |

—

Kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, valmistamisviisid),

| — | kasutajasõbralikkus, |
| --- | --- |

—

kasutajasõbralikkus,

| — | nauding, |
| --- | --- |

—

nauding,

| — | toodete mitmekesisus ja kättesaadavus kogu aasta jooksul, |
| --- | --- |

—

toodete mitmekesisus ja kättesaadavus kogu aasta jooksul,

| — | tasakaalustatud toitumine, |
| --- | --- |

—

tasakaalustatud toitumine,

| — | tootmise jälgitavus. |
| --- | --- |

—

tootmise jälgitavus.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed), |
| --- | --- |

—

Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed),

| — | infotelefonid, |
| --- | --- |

—

infotelefonid,

| — | suhtekorraldus meedia ja reklaamitööstusega (nt erialaajakirjad, naisteajakirjad, kulinaariaalane ja ametialane ajakirjandus), |
| --- | --- |

—

suhtekorraldus meedia ja reklaamitööstusega (nt erialaajakirjad, naisteajakirjad, kulinaariaalane ja ametialane ajakirjandus),

| — | esitlused müügikohtades, |
| --- | --- |

—

esitlused müügikohtades,

| — | kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega, |
| --- | --- |

—

kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega,

| — | muud kanalid (infolehed ja brošüürid uute toodete ja retseptidega), |
| --- | --- |

—

muud kanalid (infolehed ja brošüürid uute toodete ja retseptidega),

| — | visuaalne meedia, |
| --- | --- |

—

visuaalne meedia,

| — | osalemine kaubandusmessidel. |
| --- | --- |

—

osalemine kaubandusmessidel.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on seatud eesmärgid.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

2 miljonit eurot.

Kiulina

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Rahvusvahelise tekstiil- ja rõivatoodete kaubanduse liberaliseerimine on toonud kaasa olukorra, kus ühenduse linale pakub tõsist konkurentsi väljastpoolt ühendust pärinev lina, mida pakutakse väga soodsate hindadega. Lisaks peab see konkureerima ka muude kiududega. Samal ajal võib tekstiiltoodete tarbimises täheldada seiskumist.

2.   EESMÄRGID

| — | Parandada ühenduse lina mainet ning rõhutada selle eriomadusi, |
| --- | --- |

—

Parandada ühenduse lina mainet ning rõhutada selle eriomadusi,

| — | suurendada selle toote tarbimist, |
| --- | --- |

—

suurendada selle toote tarbimist,

| — | teavitada tarbijaid turule toodud uute toodete omadustest. |
| --- | --- |

—

teavitada tarbijaid turule toodud uute toodete omadustest.

3.   SIHTRÜHMAD

| — | Kõnealuse sektori juhtivad kutsetöötajad (stilistid, disainerid, rõivavalmistajad, toimetajad), |
| --- | --- |

—

Kõnealuse sektori juhtivad kutsetöötajad (stilistid, disainerid, rõivavalmistajad, toimetajad),

| — | turustajad, |
| --- | --- |

—

turustajad,

| — | tekstiilide, moe ja sisekujundusega tegelevad haridusringkonnad (õpetajad ja õpilased), |
| --- | --- |

—

tekstiilide, moe ja sisekujundusega tegelevad haridusringkonnad (õpetajad ja õpilased),

| — | arvamusliidrid, |
| --- | --- |

—

arvamusliidrid,

| — | tarbijad. |
| --- | --- |

—

tarbijad.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Toote kvaliteet tuleneb selle toormaterjali tootmise tingimustest, sobivate sortide kasutamisest ja tootmisahela kõikides etappides kasutatud oskusteabest. |
| --- | --- |

—

Toote kvaliteet tuleneb selle toormaterjali tootmise tingimustest, sobivate sortide kasutamisest ja tootmisahela kõikides etappides kasutatud oskusteabest.

| — | Ühenduse linast saadud toodete skaala on lai (rõivad, sisustus- ja majapidamiskangad) ning see pakub võimalusi loovaks ja uuenduslikuks lähenemiseks. |
| --- | --- |

—

Ühenduse linast saadud toodete skaala on lai (rõivad, sisustus- ja majapidamiskangad) ning see pakub võimalusi loovaks ja uuenduslikuks lähenemiseks.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed), |
| --- | --- |

—

Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed),

| — | erialanäitused ja -messid, |
| --- | --- |

—

erialanäitused ja -messid,

| — | teavitamismeetmed, mis on suunatud tootmisahela lõpuosale (moekunstnikud, rõivavalmistajad, turustajad, toimetajad), |
| --- | --- |

—

teavitamismeetmed, mis on suunatud tootmisahela lõpuosale (moekunstnikud, rõivavalmistajad, turustajad, toimetajad),

| — | teavitamine müügikohtades, |
| --- | --- |

—

teavitamine müügikohtades,

| — | suhtlemine erialase ajakirjandusega, |
| --- | --- |

—

suhtlemine erialase ajakirjandusega,

| — | haridusliku iseloomuga teavitamismeetmed moekoolides, tekstiilitootjate kursustel jne. |
| --- | --- |

—

haridusliku iseloomuga teavitamismeetmed moekoolides, tekstiilitootjate kursustel jne.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on seatud eesmärgid.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

1 miljon eurot.

Elustaimed ja iluaiandustooted

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Sektori tarneolukorda iseloomustab suurenev konkurents ühenduse toodete ja kolmandate riikide toodete vahel.

Aastatel 1997–2000 läbi viidud müügiedenduskampaaniate hindamisuuringud näitavad, et ühenduse toodete müügi hõlbustamiseks Euroopa Liidus tuleb kogu ahelat tootjast kuni turustajani paremini organiseerida ja ratsionaliseerida ning tarbijaid tuleb paremini teavitada ühenduse toodete olulistest omadustest ja erinevatest sortidest.

2.   EESMÄRGID

| — | Suurendada ühenduse päritoluga lillede ja taimede tarbimist. |
| --- | --- |

—

Suurendada ühenduse päritoluga lillede ja taimede tarbimist.

| — | Soodustada keskkonnale kasulike meetodite kasutamist ja tõsta teadlikkust keskkonnasõbralikest kasvatusviisidest. |
| --- | --- |

—

Soodustada keskkonnale kasulike meetodite kasutamist ja tõsta teadlikkust keskkonnasõbralikest kasvatusviisidest.

| — | Tugevdada eri liikmesriikide erialaspetsialistide vahelist koostööd, võimaldades muu hulgas sektori uusimate teadmiste vahetamist ja tootmisahela kõigi osaliste paremat teavitamist. |
| --- | --- |

—

Tugevdada eri liikmesriikide erialaspetsialistide vahelist koostööd, võimaldades muu hulgas sektori uusimate teadmiste vahetamist ja tootmisahela kõigi osaliste paremat teavitamist.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Tootjad, puukoolid, turustajad ja muud sektorisse kuuluvad ettevõtjad, |
| --- | --- |

—

Tootjad, puukoolid, turustajad ja muud sektorisse kuuluvad ettevõtjad,

| — | üliõpilased ja õpilased, |
| --- | --- |

—

üliõpilased ja õpilased,

| — | arvamuskujundajad: ajakirjanikud, õpetajad, |
| --- | --- |

—

arvamuskujundajad: ajakirjanikud, õpetajad,

| — | tarbijad. |
| --- | --- |

—

tarbijad.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Teave ühenduse toodete kvaliteedi ja sortide kohta, |
| --- | --- |

—

Teave ühenduse toodete kvaliteedi ja sortide kohta,

| — | keskkonnasõbralikud tootmisviisid, |
| --- | --- |

—

keskkonnasõbralikud tootmisviisid,

| — | meetodid toodete pikaajalisema kestuse saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

meetodid toodete pikaajalisema kestuse saavutamiseks,

| — | taime- ja lillesortide optimaalne valik, |
| --- | --- |

—

taime- ja lillesortide optimaalne valik,

| — | taimede ja lillede osakaal heaolu ja elukvaliteedi tagamisel. |
| --- | --- |

—

taimede ja lillede osakaal heaolu ja elukvaliteedi tagamisel.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Kontaktid meediaga, |
| --- | --- |

—

Kontaktid meediaga,

| — | messid ja näitused: väljapanekud, kus esitletakse mitmetest liikmesriikidest pärinevaid tooteid, |
| --- | --- |

—

messid ja näitused: väljapanekud, kus esitletakse mitmetest liikmesriikidest pärinevaid tooteid,

| — | koolitusmeetmed erialaspetsialistide, tarbijate ja õpilaste jaoks, |
| --- | --- |

—

koolitusmeetmed erialaspetsialistide, tarbijate ja õpilaste jaoks,

| — | teadmiste vahetamine toodete pikaajalisema kestuse kohta, |
| --- | --- |

—

teadmiste vahetamine toodete pikaajalisema kestuse kohta,

| — | meetmed tarbijate teavitamiseks ajakirjanduse kaudu, samuti kataloogide, aianduskalendrite ja võimaluse korral ka “kuu taime” valimise kampaania kaudu, |
| --- | --- |

—

meetmed tarbijate teavitamiseks ajakirjanduse kaudu, samuti kataloogide, aianduskalendrite ja võimaluse korral ka “kuu taime” valimise kampaania kaudu,

| — | elektrooniliste meediavahendite laialdasem kasutamine (Internet, CD-ROM, jne). |
| --- | --- |

—

elektrooniliste meediavahendite laialdasem kasutamine (Internet, CD-ROM, jne).

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on ette nähtud strateegia ja nõuetekohaselt põhjendatud eesmärgid.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

3 miljonit eurot.

Oliiviõli ja lauaoliivid

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Kuigi oliiviõli ja lauaoliivide pakkumine suureneb, on ühenduse turu tasakaalustatuse kaitsmiseks olulised siseturgude ja rahvusvaheliste turgude turustusvõimalused. Siseturu tasandil on nõudlus nende toodete järele traditsiooniliselt tarbivatel turgudel ja nendel turgudel, kus need tooted on suhteliselt uus nähtus, väga erinev.

Oliiviõli ja lauaoliive “traditsiooniliselt tarbivates” liikmesriikides (Hispaania, Itaalia, Kreeka ja Portugal) on nimetatud tooted üldiselt hästi tuntud ning neid tarbitakse suurel määral. Tegemist on väljakujunenud turgudega, kus väljavaated üldise nõudluse kasvule on piiratud, kuid võttes arvesse nende praegust osakaalu oliiviõli tarbimises, on need jätkuvalt sektori huviorbiidis.

“Uute tarbijatena” määratletavates liikmesriikides on tarbimine ühe inimese kohta tõusnud, kuid on siiski oluliselt madalam (enne 1.5.2004 ühendusse kuuluvad riigid) või väheoluline (enamikus uutes liikmesriikides). Paljud tarbijad ei ole teadlikud oliiviõli ja lauaoliivide erinevatest omadustest või kasutusvõimalustest. Seega on tegemist turuga, kus on suuremad võimalused nõudluse kasvuks.

2.   EESMÄRGID

| — | Prioriteedina: suurendada tarbimist “uute tarbijatena” määratletavates liikmesriikides, parandades turu hõlvamist, mitmekesistades asjakohaste toodete kasutamist ning esitades vajalikku teavet. |
| --- | --- |

—

Prioriteedina: suurendada tarbimist “uute tarbijatena” määratletavates liikmesriikides, parandades turu hõlvamist, mitmekesistades asjakohaste toodete kasutamist ning esitades vajalikku teavet.

| — | Kindlustada ning arendada tarbimist “traditsiooniliselt tarbivates” liikmesriikides, täiustades tarbijatele suunatud teavet kõnealuste toodete vähemtuntud külgede kohta ja harjutades noori inimesi neid tooteid ostma. |
| --- | --- |

—

Kindlustada ning arendada tarbimist “traditsiooniliselt tarbivates” liikmesriikides, täiustades tarbijatele suunatud teavet kõnealuste toodete vähemtuntud külgede kohta ja harjutades noori inimesi neid tooteid ostma.

3.   SIHTRÜHMAD

| — | Ostude eest vastutavad isikud: “traditsiooniliselt tarbivates” liikmesriikides peamiselt 20–40 aasta vanused inimesed. |
| --- | --- |

—

Ostude eest vastutavad isikud: “traditsiooniliselt tarbivates” liikmesriikides peamiselt 20–40 aasta vanused inimesed.

| — | Arvamusliidrid (kulinaarid, peakokad, restoranid, ajakirjanikud) ning üldine ja erialane ajakirjandus (kulinaariaalased ajakirjad, naisteajakirjad ja elustiiliga seotud ajakirjad). |
| --- | --- |

—

Arvamusliidrid (kulinaarid, peakokad, restoranid, ajakirjanikud) ning üldine ja erialane ajakirjandus (kulinaariaalased ajakirjad, naisteajakirjad ja elustiiliga seotud ajakirjad).

| — | Meditsiinilised ja meditsiiniga seotud väljaanded. |
| --- | --- |

—

Meditsiinilised ja meditsiiniga seotud väljaanded.

| — | Turustajad (“uute tarbijatena” määratletavates liikmesriikides). |
| --- | --- |

—

Turustajad (“uute tarbijatena” määratletavates liikmesriikides).

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Neitsioliiviõli kulinaarsetel ja organoleptilistel omadustel (lõhn, värvus, maitse) on erinevaid nüansse, mis on seotud nende sortide, piirkondade, saagikoristuse, kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste jms teguritega. Need erinevused pakuvad palju kulinaarseid maitseelamusi ja võimalusi. |
| --- | --- |

—

Neitsioliiviõli kulinaarsetel ja organoleptilistel omadustel (lõhn, värvus, maitse) on erinevaid nüansse, mis on seotud nende sortide, piirkondade, saagikoristuse, kaitstud päritolunimetuste, kaitstud geograafiliste tähiste jms teguritega. Need erinevused pakuvad palju kulinaarseid maitseelamusi ja võimalusi.

| — | Oliiviõli erinevad kategooriad. |
| --- | --- |

—

Oliiviõli erinevad kategooriad.

| — | Oma toiteväärtuse tõttu on oliiviõli tervisliku ja tasakaalustatud toitumise oluline osa: selles on suurepäraselt ühendatud kulinaarsed naudingud ning tasakaalustatud ja tervisliku toitumise nõuded. |
| --- | --- |

—

Oma toiteväärtuse tõttu on oliiviõli tervisliku ja tasakaalustatud toitumise oluline osa: selles on suurepäraselt ühendatud kulinaarsed naudingud ning tasakaalustatud ja tervisliku toitumise nõuded.

| — | Teave oliiviõli kvaliteedikontrolli-, sertifitseerimis- ja märgistamissüsteemi kohta. |
| --- | --- |

—

Teave oliiviõli kvaliteedikontrolli-, sertifitseerimis- ja märgistamissüsteemi kohta.

| — | Teave kõikide oliiviõli ja/või lauaoliivide liikide kohta, mis on registreeritud ühenduses kaitstud päritolunimetuste/kaitstud geograafiliste tähistega. |
| --- | --- |

—

Teave kõikide oliiviõli ja/või lauaoliivide liikide kohta, mis on registreeritud ühenduses kaitstud päritolunimetuste/kaitstud geograafiliste tähistega.

| — | Lauaoliivid on tervislikud ja looduslikud tooted, mis on lisaks kasutajasõbralikkusele sobivad keerukamate toitude valmistamiseks. |
| --- | --- |

—

Lauaoliivid on tervislikud ja looduslikud tooted, mis on lisaks kasutajasõbralikkusele sobivad keerukamate toitude valmistamiseks.

| — | Lauaoliivisortide omadused. |
| --- | --- |

—

Lauaoliivisortide omadused.

Eelkõige “uute tarbijatena” määratletavates liikmesriikides:

| — | Oliiviõli ja eriti ekstra neitsioliiviõli on pikaajalise kasutustraditsiooni ja valmistusviisiga looduslik toode, mis sobib hästi maitseküllasesse kaasaegsesse kööki; lisaks Vahemeremaade köögile on seda kerge seostada kõikide kaasaegsete köökidega. |
| --- | --- |

—

Oliiviõli ja eriti ekstra neitsioliiviõli on pikaajalise kasutustraditsiooni ja valmistusviisiga looduslik toode, mis sobib hästi maitseküllasesse kaasaegsesse kööki; lisaks Vahemeremaade köögile on seda kerge seostada kõikide kaasaegsete köökidega.

| — | Nõuanded toiduvalmistamisel kasutamiseks. |
| --- | --- |

—

Nõuanded toiduvalmistamisel kasutamiseks.

Eelkõige “traditsiooniliselt tarbivates” liikmesriikides:

| — | Tingimustele vastava (tarbijale kasulikku teavet sisaldava märgistusega) oliiviõli ostmise eelised. |
| --- | --- |

—

Tingimustele vastava (tarbijale kasulikku teavet sisaldava märgistusega) oliiviõli ostmise eelised.

| — | Pika ajaloolise traditsiooni ja olulise kultuurilise mõõtmega toote maine kaasajastamine. |
| --- | --- |

—

Pika ajaloolise traditsiooni ja olulise kultuurilise mõõtmega toote maine kaasajastamine.

Ilma, et see piiraks artikli 2 lõike 3 kohaldamist, peab oliiviõli ja lauaoliivide toiteväärtust sisaldav teave põhinema üldtunnustatud teaduslikel andmetel ning see peab vastama direktiiviga 2000/13/EÜ kehtestatud nõuetele seoses toiduainete märgistuse, esitlemise ja reklaamimisega ning kõikidele asjakohastele eeskirjadele, mis on seoses sellega kehtestatud. (1)

5.   PEAMISED KANALID

| — | Internet ja muud elektroonilised vahendid (nt CD-ROM, DVD-d), |
| --- | --- |

—

Internet ja muud elektroonilised vahendid (nt CD-ROM, DVD-d),

| — | esitlused müügikohtades (degusteerimine, retseptid, teave), |
| --- | --- |

—

esitlused müügikohtades (degusteerimine, retseptid, teave),

| — | suhted ajakirjandusega ja avalikkussuhted (üritused, osalemine tarbijatele suunatud messidel jne), |
| --- | --- |

—

suhted ajakirjandusega ja avalikkussuhted (üritused, osalemine tarbijatele suunatud messidel jne),

| — | reklaam (või reklaamtrükised) ajakirjanduses (üldised, naisteajakirjad ja kulinaariaalased ajakirjad, elustiiliga seotud ajakirjad jne), |
| --- | --- |

—

reklaam (või reklaamtrükised) ajakirjanduses (üldised, naisteajakirjad ja kulinaariaalased ajakirjad, elustiiliga seotud ajakirjad jne),

| — | ühisettevõtmised meditsiini ja meditsiiniga seotud erialade esindajatega (meditsiinialased avalikud suhted), |
| --- | --- |

—

ühisettevõtmised meditsiini ja meditsiiniga seotud erialade esindajatega (meditsiinialased avalikud suhted),

| — | audiovisuaalne meedia (TV ja raadio), |
| --- | --- |

—

audiovisuaalne meedia (TV ja raadio),

| — | kaubandusmessidel osalemine. |
| --- | --- |

—

kaubandusmessidel osalemine.

6.   PROGRAMMI KESTUS JA ULATUS

12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on ette nähtud strateegia ja nõuetekohaselt põhjendatud eesmärgid.

Eelistatakse programme, mida viiakse läbi vähemalt kahes “uue tarbijana” määratletavas liikmesriigis.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

4 miljonit eurot.

Seemneõli

Selles sektoris eelistatakse programme, mis keskenduvad rapsiseemneõlile või erinevate seemneõlide omaduste tutvustamisele.

Soovituslik aastaeelarve seemneõlisektorile:

2 miljonit eurot.

A.   Rapsiseemneõli

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Uue ühise põllumajanduspoliitika tulemusel ei saa rapsiseemneõli tootmine mingit eritoetust ning see peab muutuma turule orienteerituks. Seoses paranenud tootmisvõimalustega ning selle toote poolt pakutava alternatiiviga teraviljatootmisele, mida iseloomustab struktuuriline ületootmine, aitab rapsiseemneõli müügi edendamine kaasa tasakaalu saavutamisele põllukultuuride turul ja erinevate taimeõlide tarbimisel ühenduses. Käesoleval ajal on ühendus rapsiseemneõli netoeksportija.

Viimaste kümnendite jooksul on välja aretatud kasulike toiteväärtuslike omadustega rapsisorte. See on aidanud tõsta kvaliteeti. Uute spetsiifiliste toodetena on välja töötatud külmpressitud rapsiseemneõlid, millel on eriline pähklimaitse.

Rapsiseemneõli toiteväärtus on olnud ülemaailmsete teadusuuringute objektiks, mille tulemused kinnitavad selle kasulikke toitumuslikke ja füsioloogilisi omadusi. Nendest viimaste uuringute tulemustest tuleks teavitada ka perearste, toitumisspetsialiste ning samuti tarbijaid.

2.   EESMÄRGID

| — | Suurendada teadmisi rapsiseemneõli omadustest ja selle viimastest arengutest, |
| --- | --- |

—

Suurendada teadmisi rapsiseemneõli omadustest ja selle viimastest arengutest,

| — | suurendada tarbimist, teavitades tarbijaid, meditsiiniliste ja meditsiiniga seotud elukutsete esindajaid rapsiseemneõli kasutusvõimalustest ja toiteväärtusest. |
| --- | --- |

—

suurendada tarbimist, teavitades tarbijaid, meditsiiniliste ja meditsiiniga seotud elukutsete esindajaid rapsiseemneõli kasutusvõimalustest ja toiteväärtusest.

3.   SIHTRÜHMAD

| — | Kodumajapidamised, eelkõige ostude eest vastutavad isikud, |
| --- | --- |

—

Kodumajapidamised, eelkõige ostude eest vastutavad isikud,

| — | arvamusliidrid (ajakirjanikud, peakokad, meditsiini ja toitumisega seotud erialade esindajad), |
| --- | --- |

—

arvamusliidrid (ajakirjanikud, peakokad, meditsiini ja toitumisega seotud erialade esindajad),

| — | turustajad, |
| --- | --- |

—

turustajad,

| — | meditsiinilised ja meditsiiniga seotud väljaanded, |
| --- | --- |

—

meditsiinilised ja meditsiiniga seotud väljaanded,

| — | põllumajanduslik toidutööstus. |
| --- | --- |

—

põllumajanduslik toidutööstus.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Rapsiseemneõli toiteväärtus muudab selle oluliseks osaks tasakaalustatud ja tervislikust toitumisest, |
| --- | --- |

—

Rapsiseemneõli toiteväärtus muudab selle oluliseks osaks tasakaalustatud ja tervislikust toitumisest,

| — | rapsiseemneõlis sisalduvad kasulikud rasvhapped, |
| --- | --- |

—

rapsiseemneõlis sisalduvad kasulikud rasvhapped,

| — | nõuanded toiduvalmistamisel kasutamiseks, |
| --- | --- |

—

nõuanded toiduvalmistamisel kasutamiseks,

| — | teave toote ja selle erinevate sortide arengu kohta. |
| --- | --- |

—

teave toote ja selle erinevate sortide arengu kohta.

Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 3 kohaldamist, peab rapsiseemneõli toiteväärtust sisaldav teave põhinema üldtunnustatud teaduslikel andmetel ning see peab vastama direktiiviga 2000/13/EÜ kehtestatud nõuetele seoses toiduainete märgistuse, esitlemise ja reklaamimisega ning kõikidele asjakohastele eeskirjadele, mis on seoses sellega kehtestatud.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Esitlused müügikohtades (degusteerimine, retseptid, teave), |
| --- | --- |

—

Esitlused müügikohtades (degusteerimine, retseptid, teave),

| — | reklaam (või reklaamtrükised) üldises ajakirjanduses, kulinaariaalastes ajakirjades, naisteajakirjades ja elustiiliga seotud ajakirjades, |
| --- | --- |

—

reklaam (või reklaamtrükised) üldises ajakirjanduses, kulinaariaalastes ajakirjades, naisteajakirjades ja elustiiliga seotud ajakirjades,

| — | avalikkussuhted (üritused, toidumessidel osalemine), |
| --- | --- |

—

avalikkussuhted (üritused, toidumessidel osalemine),

| — | ühisettevõtmised meditsiini ja meditsiiniga seotud erialade esindajatega, |
| --- | --- |

—

ühisettevõtmised meditsiini ja meditsiiniga seotud erialade esindajatega,

| — | ühisettevõtmised restoranidega, toitlustusettevõtetega ja peakokkadega, |
| --- | --- |

—

ühisettevõtmised restoranidega, toitlustusettevõtetega ja peakokkadega,

| — | Internet. |
| --- | --- |

—

Internet.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud.

B.   Päevalilleõli

Päevalilleõliga seotud programme eelistatakse vaid juhul kui turutingimused seda õigustavad.

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Päevalille kasvatatakse ühenduses enam kui 2 miljonil hektaril ja päevalilleseemnetoodang ületab 3,5 miljonit tonni aastas. Ühenduses tarbitav päevalilleõli on peamiselt toodetud ühenduses kasvatatud seemnetest. Siiski vähendab tampimise vähenemine EL päevalilleõli tootmist 2004/2005. turustusaastal. Kuna maailmahinnad on tõusmas ning on võimalik varude puudujäägi teke, siis ei eelistata programme, mis keskenduvad ainult päevalilleõlile. See võib siiski olla programmide osaks, millega tutvustatakse erinevaid ühenduse päritoluga seemneõlisid.

Päevalilleõlil kui tootel on erilised eelised teatud kasutusviiside, nagu näiteks praadimise puhul. Lisaks sisaldab see suures koguses küllastumata rasvu ja rikkalikult E-vitamiini. Nende kampaaniate eesmärgiks on teavitada tarbijaid ja kaupmehi/turustajaid päevalilleõli erinevatest kasutusvõimalustest, sortidest ja omadustest ning samuti selle kvaliteeti reguleerivatest ühenduse õigusaktidest. Kampaaniad tuleks kavandada objektiivse teabe edastamise vaimus.

2.   EESMÄRGID

Teavitada tarbijaid ja kaubandusettevõtteid järgmisest:

| — | päevalilleõli erinevatest kasutusvõimalustest, selle omadustest ja toiteväärtusest, |
| --- | --- |

—

päevalilleõli erinevatest kasutusvõimalustest, selle omadustest ja toiteväärtusest,

| — | õigusaktidest ja standarditest märgistust käsitlevate kvaliteedieeskirjade kohta. |
| --- | --- |

—

õigusaktidest ja standarditest märgistust käsitlevate kvaliteedieeskirjade kohta.

3.   SIHTRÜHMAD

| — | Kodumajapidamised, eelkõige ostude eest vastutavad isikud, |
| --- | --- |

—

Kodumajapidamised, eelkõige ostude eest vastutavad isikud,

| — | arvamusliidrid (ajakirjanikud, peakokad, meditsiini ja toitumisega seotud erialade esindajad), |
| --- | --- |

—

arvamusliidrid (ajakirjanikud, peakokad, meditsiini ja toitumisega seotud erialade esindajad),

| — | turustajad, |
| --- | --- |

—

turustajad,

| — | meditsiinilised ja meditsiiniga seotud väljaanded, |
| --- | --- |

—

meditsiinilised ja meditsiiniga seotud väljaanded,

| — | põllumajanduslik toidutööstus. |
| --- | --- |

—

põllumajanduslik toidutööstus.

4.   PEAMINE SÕNUM

Programmide peamine sõnum peaks sisaldama teavet järgmise kohta:

| — | päevalilleõli õigest kasutamisest tulenev kasu. Näiteks õlitootmiseks mõeldud päevalilleseemnetest toodetud päevalilleõli sisaldab palju enam E-vitamiini kui teised taimeõlid. Päevalilleõli on hästi tuntud oma kerge maitse ja praadimisomaduste poolest, |
| --- | --- |

—

päevalilleõli õigest kasutamisest tulenev kasu. Näiteks õlitootmiseks mõeldud päevalilleseemnetest toodetud päevalilleõli sisaldab palju enam E-vitamiini kui teised taimeõlid. Päevalilleõli on hästi tuntud oma kerge maitse ja praadimisomaduste poolest,

| — | päevalilleõli kvaliteeti käsitlevad õigusaktid ja standardid, |
| --- | --- |

—

päevalilleõli kvaliteeti käsitlevad õigusaktid ja standardid,

| — | päevalilleõlis sisalduvad rasvhapped ja õli toiteväärtus, |
| --- | --- |

—

päevalilleõlis sisalduvad rasvhapped ja õli toiteväärtus,

| — | teadusuuringute tulemused ja päevalilleõli ning teiste taimeõlide tootmise tehniline areng. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute tulemused ja päevalilleõli ning teiste taimeõlide tootmise tehniline areng.

Ilma, et see piiraks artikli 2 lõike 3 kohaldamist, peab päevalilleõli toiteväärtust sisaldav teave põhinema üldtunnustatud teaduslikel andmetel ning see peab vastama direktiiviga 2000/13/EÜ kehtestatud nõuetele seoses toiduainete märgistuse, esitlemise ja reklaamimisega ning kõikidele asjakohastele eeskirjadele, mis on seoses sellega kehtestatud.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Teabematerjalide levitamine müügikohtades (müügikohtadele ja kaubandusele), |
| --- | --- |

—

Teabematerjalide levitamine müügikohtades (müügikohtadele ja kaubandusele),

| — | reklaam (või reklaamtrükised) üldises ajakirjanduses, kulinaariaalastes ajakirjades ja ametialastes ajakirjades, |
| --- | --- |

—

reklaam (või reklaamtrükised) üldises ajakirjanduses, kulinaariaalastes ajakirjades ja ametialastes ajakirjades,

| — | avalikkussuhted (üritused, toidumessidel osalemine), |
| --- | --- |

—

avalikkussuhted (üritused, toidumessidel osalemine),

| — | Internet. |
| --- | --- |

—

Internet.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud.

Piim ja piimatooted

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Joogipiima tarbimine on langenud eelgõike suurema tarbijaskonnaga riikides ning seda peamiselt konkurentsi tõttu noortele suunatud karastusjookidega. Erinevad piimaasendajad vähendavad järk-järgult joogipiima tarbimist. Siiski on piimaekvivalendina väljendatud piimatoodete kogutarbimine tõusnud.

2.   EESMÄRGID

| — | Suurendada joogipiima tarbimist kasvupotentsiaaliga turgudel ning säilitada olemasolev tarbimise tase küllastunud turgudel, |
| --- | --- |

—

Suurendada joogipiima tarbimist kasvupotentsiaaliga turgudel ning säilitada olemasolev tarbimise tase küllastunud turgudel,

| — | suurendada piimatoodete tarbimist üldiselt, |
| --- | --- |

—

suurendada piimatoodete tarbimist üldiselt,

| — | soodustada tarbimist noorte kui tulevaste täiskasvanud tarbijate hulgas. |
| --- | --- |

—

soodustada tarbimist noorte kui tulevaste täiskasvanud tarbijate hulgas.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

Tarbijad üldiselt, keskendudes eelkõige

| — | lastele ja noorukitele, eelkõige tüdrukutele vanuses 8 kuni 13, |
| --- | --- |

—

lastele ja noorukitele, eelkõige tüdrukutele vanuses 8 kuni 13,

| — | erinevas vanuses naistele, |
| --- | --- |

—

erinevas vanuses naistele,

| — | eakatele inimestele. |
| --- | --- |

—

eakatele inimestele.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Piim ja piimatooted on tervislikud ja looduslikud, sobivad tänapäevase eluviisiga ning on tarbijale nauditavad. |
| --- | --- |

—

Piim ja piimatooted on tervislikud ja looduslikud, sobivad tänapäevase eluviisiga ning on tarbijale nauditavad.

| — | Piimal ja piimatoodetel on eriline eelkõige teatavas vanuserühmas inimestele kasulik toiteväärtus. |
| --- | --- |

—

Piimal ja piimatoodetel on eriline eelkõige teatavas vanuserühmas inimestele kasulik toiteväärtus.

| — | Sõnum peab olema positiivne ning võtma arvesse tarbimise eripära erinevatel turgudel. |
| --- | --- |

—

Sõnum peab olema positiivne ning võtma arvesse tarbimise eripära erinevatel turgudel.

| — | Saadaval on suur valik piimatooteid, mis sobivad erinevatele tarbijatele erinevas olukorras tarbimiseks. |
| --- | --- |

—

Saadaval on suur valik piimatooteid, mis sobivad erinevatele tarbijatele erinevas olukorras tarbimiseks.

| — | Saadaval on madalama rasvasusega piim ja piimatooted ning need võivad olla teatavate tarbijate jaoks paremini sobivad. |
| --- | --- |

—

Saadaval on madalama rasvasusega piim ja piimatooted ning need võivad olla teatavate tarbijate jaoks paremini sobivad.

| — | Tuleb tagada peamise sõnumi jätkuvus kogu programmi jooksul, et veenda tarbijaid piima ja piimatoodete regulaarsest tarbimisest tulenevast kasust. |
| --- | --- |

—

Tuleb tagada peamise sõnumi jätkuvus kogu programmi jooksul, et veenda tarbijaid piima ja piimatoodete regulaarsest tarbimisest tulenevast kasust.

Ilma, et see piiraks artikli 2 lõike 3 kohaldamist, peab piima ja piimatoodete toiteväärtust sisaldav teave põhinema üldtunnustatud teaduslikel andmetel ning see peab vastama direktiiviga 2000/13/EÜ kehtestatud nõuetele seoses toiduainete märgistuse, esitlemise ja reklaamimisega ning kõikidele asjakohastele eeskirjadele, mis on seoses sellega kehtestatud.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Elektroonilised kanalid, |
| --- | --- |

—

Elektroonilised kanalid,

| — | infotelefonid, |
| --- | --- |

—

infotelefonid,

| — | kontaktid meedia ja reklaamitööstusega (nt erialased ajakirjad, naisteajakirjad ja noorteajakirjad), |
| --- | --- |

—

kontaktid meedia ja reklaamitööstusega (nt erialased ajakirjad, naisteajakirjad ja noorteajakirjad),

| — | kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega, |
| --- | --- |

—

kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega,

| — | kontaktid õpetajate ja koolidega, |
| --- | --- |

—

kontaktid õpetajate ja koolidega,

| — | muud kanalid (infolehed ja brošüürid, lastemängud jne), |
| --- | --- |

—

muud kanalid (infolehed ja brošüürid, lastemängud jne),

| — | esitlused müügikohtades, |
| --- | --- |

—

esitlused müügikohtades,

| — | visuaalne meedia (kino, spetsialiseeritud telekanalid), |
| --- | --- |

—

visuaalne meedia (kino, spetsialiseeritud telekanalid),

| — | raadioreklaamid, |
| --- | --- |

—

raadioreklaamid,

| — | näitustel ja messidel osalemine. |
| --- | --- |

—

näitustel ja messidel osalemine.

6.   PROGRAMMI KESTUS JA ULATUS

12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on seatud eesmärgid.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

4 miljonit eurot.

Värske, jahutatud või külmutatud liha, mis on toodetud vastavalt ühenduse või riigi kvaliteedisüsteemile

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Paljude peamiste loomsete saadustega seotud terviseprobleemid on suurendanud vajadust tugevdada tarbijate usaldust ühenduse lihatoodete vastu.

See hõlmab vajadust edastada objektiivset teavet ühenduse ja riikide kvaliteedisüsteemide ja kontrollide kohta, mida nõutakse lisaks kontrolle ja toidu ohtust käsitlevatele üldistele õigusaktidele. Kõnealused eeskirjad ja kontrollid kujutavad endast lisatagatist, sest nendega nähakse ette tootekirjeldused ja täiendavad kontrollistruktuurid.

2.   EESMÄRGID

| — | Need teavitamiskampaaniad piirduvad toodetega, mis valmivad vastavalt Euroopa kvaliteedisüsteemide režiimile (kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline eritunnus ja mahepõllumajandus) ning vastavalt liikmesriikide poolt määruse 1257/1999 artikli 24 alusel tunnustatud ning kõnealuses artiklis määratletud kriteeriumidele vastavatele kvaliteedisüsteemidele. Käesoleva määruse alusel rahastatud teavitamiskampaaniaid ei tohiks rahastada ühtlasi määruse 1257/1999 alusel. |
| --- | --- |

—

Need teavitamiskampaaniad piirduvad toodetega, mis valmivad vastavalt Euroopa kvaliteedisüsteemide režiimile (kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline eritunnus ja mahepõllumajandus) ning vastavalt liikmesriikide poolt määruse 1257/1999 artikli 24 alusel tunnustatud ning kõnealuses artiklis määratletud kriteeriumidele vastavatele kvaliteedisüsteemidele. Käesoleva määruse alusel rahastatud teavitamiskampaaniaid ei tohiks rahastada ühtlasi määruse 1257/1999 alusel.

| — | Eesmärk on tagada objektiivne ja täielik teave lihatooteid käsitlevate ühenduse eeskirjade ja siseriiklike kvaliteedikavade kohta. Need peaksid tarbijatele, arvamusliidritele ja turustajatele andma teavet kõnealuste kvaliteedisüsteemidega rakendatavate tootekirjelduste ja tõhusate kontrollide kohta. |
| --- | --- |

—

Eesmärk on tagada objektiivne ja täielik teave lihatooteid käsitlevate ühenduse eeskirjade ja siseriiklike kvaliteedikavade kohta. Need peaksid tarbijatele, arvamusliidritele ja turustajatele andma teavet kõnealuste kvaliteedisüsteemidega rakendatavate tootekirjelduste ja tõhusate kontrollide kohta.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Tarbijad ja nende ühendused, |
| --- | --- |

—

Tarbijad ja nende ühendused,

| — | majapidamises ostude eest vastutavad isikud, |
| --- | --- |

—

majapidamises ostude eest vastutavad isikud,

| — | asutused (restoranid, haiglad, koolid jne), |
| --- | --- |

—

asutused (restoranid, haiglad, koolid jne),

| — | turustajad ja nende ühendused, |
| --- | --- |

—

turustajad ja nende ühendused,

| — | ajakirjandus ja arvamusliidrid. |
| --- | --- |

—

ajakirjandus ja arvamusliidrid.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Kvaliteedirežiimiga tagatakse konkreetne tootmismeetod ja rangemad kontrollid kui õigusaktidega nõutavad kontrollid. |
| --- | --- |

—

Kvaliteedirežiimiga tagatakse konkreetne tootmismeetod ja rangemad kontrollid kui õigusaktidega nõutavad kontrollid.

| — | Kvaliteetsetel lihatoodetel on konkreetsed omadused või kvaliteet, mis on kõrgem tavapärastest kaubanduslikest normidest. |
| --- | --- |

—

Kvaliteetsetel lihatoodetel on konkreetsed omadused või kvaliteet, mis on kõrgem tavapärastest kaubanduslikest normidest.

| — | Ühenduse ja riikide kvaliteedirežiimid on läbipaistvad ning nendega tagatakse toodete täielik jälgitavus. |
| --- | --- |

—

Ühenduse ja riikide kvaliteedirežiimid on läbipaistvad ning nendega tagatakse toodete täielik jälgitavus.

| — | Liha märgistamine võimaldab tarbijal tuvastada kvaliteettooteid, nende päritolu ja omadusi. |
| --- | --- |

—

Liha märgistamine võimaldab tarbijal tuvastada kvaliteettooteid, nende päritolu ja omadusi.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Internet, |
| --- | --- |

—

Internet,

| — | avalikkussuhted meedia ja reklaamitööstusega (teaduslik ja erialane ajakirjandus, naisteajakirjad ja kulinaariaalased ajakirjad), |
| --- | --- |

—

avalikkussuhted meedia ja reklaamitööstusega (teaduslik ja erialane ajakirjandus, naisteajakirjad ja kulinaariaalased ajakirjad),

| — | kontaktid tarbijaühendustega, |
| --- | --- |

—

kontaktid tarbijaühendustega,

| — | audiovisuaalne meedia, |
| --- | --- |

—

audiovisuaalne meedia,

| — | trükitud materjal (brošüürid, infolehed jne), |
| --- | --- |

—

trükitud materjal (brošüürid, infolehed jne),

| — | teavitamine müügikohtades. |
| --- | --- |

—

teavitamine müügikohtades.

6.   PROGRAMMI KESTUS JA ULATUS

Programmid peaksid hõlmama vähemalt ühte liikmesriiki tervikuna või mitut liikmesriiki.

12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on seatud põhjendatud eesmärgid.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

4 miljonit eurot.

Inimtoiduks ettenähtud munade märgistamine

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Alates 1. jaanuarist 2004 tembeldatakse kõikide inimtoiduks ettenähtud munade koorele kood, et tuvastada tootja ja munakanade kasvatamisel rakendatud süsteem. Kood koosneb numbrist, mis võimaldab kindlaks teha tootmisviisi (0=mahepõllumajanduslik, 1=vabapidamine, 2=õrrekanad, 3=puurikanad), selle liikmesriigi ISO-koodist, kus tootmiskeskus asub, ning numbrist, mille asjaomane asutus on tootmiskeskusele andnud.

2.   EESMÄRGID

| — | Teavitada tarbijat munade märgistuse uutest standarditest ja anda täpne selgitus munadele trükitud koodi tähenduse kohta, |
| --- | --- |

—

Teavitada tarbijat munade märgistuse uutest standarditest ja anda täpne selgitus munadele trükitud koodi tähenduse kohta,

| — | anda munadele trükitud koodi abil teavet munatootmissüsteemide kohta, |
| --- | --- |

—

anda munadele trükitud koodi abil teavet munatootmissüsteemide kohta,

| — | anda teavet tootmise olemasolevate jälgitavussüsteemide kohta. |
| --- | --- |

—

anda teavet tootmise olemasolevate jälgitavussüsteemide kohta.

3.   SIHTRÜHMAD

| — | Tarbijad ja turustajad, |
| --- | --- |

—

Tarbijad ja turustajad,

| — | arvamusliidrid. |
| --- | --- |

—

arvamusliidrid.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Reklaamida ja selgitada kooskõlas direktiiviga 2002/4/EÜ (2) munadele trükitud uut koodi ja koodiga märgistatud eri munakategooriate omadusi. |
| --- | --- |

—

Reklaamida ja selgitada kooskõlas direktiiviga 2002/4/EÜ (2) munadele trükitud uut koodi ja koodiga märgistatud eri munakategooriate omadusi.

| — | Sõnumid ei tohiks väljendada eelistusi teatud tootmisviiside suhtes ega sisaldada väiteid munade toiteväärtuse või nende tarbimise mõju kohta tervisele. Erinevatest liikmesriikidest pärinevaid mune ei tohiks erinevalt kohelda. |
| --- | --- |

—

Sõnumid ei tohiks väljendada eelistusi teatud tootmisviiside suhtes ega sisaldada väiteid munade toiteväärtuse või nende tarbimise mõju kohta tervisele. Erinevatest liikmesriikidest pärinevaid mune ei tohiks erinevalt kohelda.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Elektroonilised kanalid (veebilehed jne), |
| --- | --- |

—

Elektroonilised kanalid (veebilehed jne),

| — | trükitud materjal (brošüürid, infolehed jne), |
| --- | --- |

—

trükitud materjal (brošüürid, infolehed jne),

| — | teavitamine müügikohtades, |
| --- | --- |

—

teavitamine müügikohtades,

| — | reklaamimine ajakirjanduses, kulinaariaalastes ajakirjades, naisteajakirjades jne, |
| --- | --- |

—

reklaamimine ajakirjanduses, kulinaariaalastes ajakirjades, naisteajakirjades jne,

| — | suhted meediaga. |
| --- | --- |

—

suhted meediaga.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–24 kuud.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

2 miljonit eurot.

Mesi ja mesindussaadused

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Ühenduse kvaliteetmee ja meesaaduste sektor, mis saab ühenduselt väga vähe toetust, on silmitsi kasvava globaalse konkurentsiga. Asjaolu, et tootmiskulud on ühenduses suured, muudab olukorra veelgi raskemaks.

Alates 2001. aastast allub see sektor mett käsitlevale direktiivile (EÜ) 2001/110, (3) mis muudab kohustuslikuks toote märgistamise, ühendades kvaliteeti ja päritolu. Toetatavad programmid peavad keskenduma ühenduse meele ja meesaadustele, osutades täiendavalt ka piirkondlikule, territoriaalsele või topograafilisele päritolule või kvaliteedimärgistusele, mis on sertifitseeritud kas ühenduse poolt (kaitstud päritolunimetus/kaitstud geograafiline tähis/garanteeritud traditsiooniline eritunnus või mahepõllumajandus) või liikmesriigi poolt.

2.   EESMÄRGID

| — | Teavitada tarbijaid ühenduse meesaaduste mitmekesisusest, nende organoleptilistest omadustest ja tootmistingimustest, |
| --- | --- |

—

Teavitada tarbijaid ühenduse meesaaduste mitmekesisusest, nende organoleptilistest omadustest ja tootmistingimustest,

| — | teavitada tarbijaid ühenduse filtreerimata ja pastöriseerimata mee omadustest, |
| --- | --- |

—

teavitada tarbijaid ühenduse filtreerimata ja pastöriseerimata mee omadustest,

| — | aidata tarbijail mõista ühenduse mee märgistust ning ergutada tootjaid töötama välja selgesti mõistetavat märgistust, |
| --- | --- |

—

aidata tarbijail mõista ühenduse mee märgistust ning ergutada tootjaid töötama välja selgesti mõistetavat märgistust,

| — | suunata meetarbimist kvaliteettoodete suunas, pöörates tähelepanu nende tootmise jälgitavusele. |
| --- | --- |

—

suunata meetarbimist kvaliteettoodete suunas, pöörates tähelepanu nende tootmise jälgitavusele.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Tarbijad, keskendudes eelkõige 20–40 aasta vanustele tarbijatele, |
| --- | --- |

—

Tarbijad, keskendudes eelkõige 20–40 aasta vanustele tarbijatele,

| — | eakad inimesed ja lapsed, |
| --- | --- |

—

eakad inimesed ja lapsed,

| — | arvamusliidrid. |
| --- | --- |

—

arvamusliidrid.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Teave ühenduse õigusaktide kohta, mis reguleerivad ohutust, tootmishügieeni, kvaliteedi sertifitseerimist ja märgistust, |
| --- | --- |

—

Teave ühenduse õigusaktide kohta, mis reguleerivad ohutust, tootmishügieeni, kvaliteedi sertifitseerimist ja märgistust,

| — | mesi on looduslik saadus, mille tootmine põhineb traditsioonil ja väljakujunenud oskusteabel ning mida saab kaasaegses köögis väga mitmeti kasutada, |
| --- | --- |

—

mesi on looduslik saadus, mille tootmine põhineb traditsioonil ja väljakujunenud oskusteabel ning mida saab kaasaegses köögis väga mitmeti kasutada,

| — | erineva geograafilise ja botaanilise päritoluga ja/või erineval hooajal kogutud meesortide suur valik, |
| --- | --- |

—

erineva geograafilise ja botaanilise päritoluga ja/või erineval hooajal kogutud meesortide suur valik,

| — | nõuanded kasutamisvõimaluste ja toiteväärtuse kohta, |
| --- | --- |

—

nõuanded kasutamisvõimaluste ja toiteväärtuse kohta,

| — | bioloogilise mitmekesisuse tagamiseks on hädavajalik kaitsta tolmeldamist. |
| --- | --- |

—

bioloogilise mitmekesisuse tagamiseks on hädavajalik kaitsta tolmeldamist.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Reklaam üldises ja erialases ajakirjanduses (kulinaariaalased ajakirjad, elustiiliga seotud ajakirjad), |
| --- | --- |

—

Reklaam üldises ja erialases ajakirjanduses (kulinaariaalased ajakirjad, elustiiliga seotud ajakirjad),

| — | Internet, kino ja muu audiovisuaalne meedia (TV, raadio), |
| --- | --- |

—

Internet, kino ja muu audiovisuaalne meedia (TV, raadio),

| — | müügikohad, |
| --- | --- |

—

müügikohad,

| — | näitustel ja messidel osalemine, |
| --- | --- |

—

näitustel ja messidel osalemine,

| — | avalikkussuhted üldsusega, kampaania korras ürituste korraldamine restoranides ja toitlustusettevõtetes, |
| --- | --- |

—

avalikkussuhted üldsusega, kampaania korras ürituste korraldamine restoranides ja toitlustusettevõtetes,

| — | teavitamine koolides (juhised õpetajatele ja hotellimajandust ja restoranipidamist õppivatele inimestele). |
| --- | --- |

—

teavitamine koolides (juhised õpetajatele ja hotellimajandust ja restoranipidamist õppivatele inimestele).

6.   PROGRAMMI KESTUS JA ULATUS

12–36 kuud, eelistades programme, mille igaks faasiks esitatakse strateegia ja nõuetekohaselt põhjendatud eesmärgid.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

1 miljon eurot.

Määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetveinid, geograafilise tähisega lauaveinid

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Veinitoodang on piisav, kuid teatavate veinitüüpide tarbimine on samal tasemel või isegi langemas, samas kui tarnimine kolmandatest riikidest suureneb.

2.   EESMÄRGID

| — | Suurendada ühenduse veinide tarbimist, |
| --- | --- |

—

Suurendada ühenduse veinide tarbimist,

| — | teavitada tarbijaid ühenduse veinisortidest, nende kvaliteedist, tootmistingimustest ning teadusuuringute tulemustest. |
| --- | --- |

—

teavitada tarbijaid ühenduse veinisortidest, nende kvaliteedist, tootmistingimustest ning teadusuuringute tulemustest.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Turustajad, |
| --- | --- |

—

Turustajad,

| — | tarbijad, välja arvatud nõukogu 5. juuni 2001. aasta soovituses 2001/458/EÜ (4) nimetatud noored ja noorukid, |
| --- | --- |

—

tarbijad, välja arvatud nõukogu 5. juuni 2001. aasta soovituses 2001/458/EÜ (4) nimetatud noored ja noorukid,

| — | arvamusliidrid: ajakirjanikud, toitumiseksperdid, |
| --- | --- |

—

arvamusliidrid: ajakirjanikud, toitumiseksperdid,

| — | hotellinduse ja restoranipidamisega seotud haridusasutused. |
| --- | --- |

—

hotellinduse ja restoranipidamisega seotud haridusasutused.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Ühenduse õigusaktidega reguleeritakse rangelt tootmist, kvaliteeditähiste kasutamist, märgistust ja turustamist ning sellest tulenevalt tagatakse tarbijatele pakutavate veinide kvaliteet ja tootmise jälgitavus, |
| --- | --- |

—

Ühenduse õigusaktidega reguleeritakse rangelt tootmist, kvaliteeditähiste kasutamist, märgistust ja turustamist ning sellest tulenevalt tagatakse tarbijatele pakutavate veinide kvaliteet ja tootmise jälgitavus,

| — | hea võimalus valida väga laia valiku eri päritoluga ühenduse veinide vahel, |
| --- | --- |

—

hea võimalus valida väga laia valiku eri päritoluga ühenduse veinide vahel,

| — | teave, mis puudutab ühenduse veinitootmist ning selle seoseid piirkondlike ja kohalike tingimuste, kultuuride ja maitsetega. |
| --- | --- |

—

teave, mis puudutab ühenduse veinitootmist ning selle seoseid piirkondlike ja kohalike tingimuste, kultuuride ja maitsetega.

5.   PEAMISED KANALID

Meetmed, mis hõlmavad teavitamist ning avalikkussuhteid:

| — | koolitus turustajatele ja toitlustusettevõtetele, |
| --- | --- |

—

koolitus turustajatele ja toitlustusettevõtetele,

| — | kontaktid erialase ajakirjandusega, |
| --- | --- |

—

kontaktid erialase ajakirjandusega,

| — | muud kanalid (Interneti-leheküljed, infolehed ja brošüürid), et suunata tarbijaid nende valikutes ja pakkuda ideid tarbimiseks perekondlikel sündmustel ja pidulikel puhkudel, |
| --- | --- |

—

muud kanalid (Interneti-leheküljed, infolehed ja brošüürid), et suunata tarbijaid nende valikutes ja pakkuda ideid tarbimiseks perekondlikel sündmustel ja pidulikel puhkudel,

| — | messid ja näitused: väljapanekud, mis ühendavad mitmetest liikmesriikidest pärinevaid tooteid. |
| --- | --- |

—

messid ja näitused: väljapanekud, mis ühendavad mitmetest liikmesriikidest pärinevaid tooteid.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud, eelistades mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on seatud eesmärgid.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

3 miljonit eurot.

Kaitstud päritolunimetusega, kaitstud geograafilise tähisega või garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega tooted

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Määrustega (EÜ) nr 2081/92 ja 2082/92 sätestatud süsteem ühenduse tootenimetuste kaitsmiseks on ühise põllumajanduspoliitika kvaliteedipeatüki rakendamisel prioriteetseks. Seega on vaja jätkata tehtud tööd kampaaniate läbiviimisel, mille kaudu tutvustatakse tootenimetusi ja kaitstud nimetusi kandvaid tooteid kõigile nende toodete tootmisahela, valmistamise, turustamise ja tarbimisega seotud potentsiaalsetele osapooltele.

2.   EESMÄRGID

Müügiedendus- ja teavitamiskampaaniad ei tohiks keskenduda ainult ühele või väga piiratud hulgale tootenimetustele, vaid peaks keskenduma pigem kas teatavate tootekategooriate tootenimetuste rühmadele või ühe või mitme liikmesriigi ühes või mitmes piirkonnas toodetud tooterühmadele.

Nende kampaaniate eesmärkideks peaks olema:

| — | pakkuda mitmekülgset teavet ühenduse kontrollsüsteemide sisu ja talitluse kohta ja eelkõige nende mõju kohta kaitstud nimetustega toodete kaubanduslikule väärtusele, mille korral toodetele on registreerimise järel nende režiimidega tagatud kaitse, |
| --- | --- |

—

pakkuda mitmekülgset teavet ühenduse kontrollsüsteemide sisu ja talitluse kohta ja eelkõige nende mõju kohta kaitstud nimetustega toodete kaubanduslikule väärtusele, mille korral toodetele on registreerimise järel nende režiimidega tagatud kaitse,

| — | suurendada tarbijate, turustajate ja toiduspetsialistide teadmisi ühenduse logode kohta kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähise või garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodetel, |
| --- | --- |

—

suurendada tarbijate, turustajate ja toiduspetsialistide teadmisi ühenduse logode kohta kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähise või garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodetel,

| — | ergutada nende režiimidega esialgu hõlmamata tootjate/töötlejate ühendusi kasutama seda süsteemi, registreerides tootenimetusi, mis vastavad selleks vajalikele põhinõuetele, |
| --- | --- |

—

ergutada nende režiimidega esialgu hõlmamata tootjate/töötlejate ühendusi kasutama seda süsteemi, registreerides tootenimetusi, mis vastavad selleks vajalikele põhinõuetele,

| — | ergutada asjaomastesse piirkondadesse kuuluvaid tootjaid/töötlejaid, kes veel nende režiimide alla ei kuulu, võtma osa registreeritud nimetusi kandvate toodete tootmisest, järgides heakskiidetud spetsifikatsioone ja kontrollnõudeid, mis on erinevate kaitstud nimetuste jaoks kehtestatud, |
| --- | --- |

—

ergutada asjaomastesse piirkondadesse kuuluvaid tootjaid/töötlejaid, kes veel nende režiimide alla ei kuulu, võtma osa registreeritud nimetusi kandvate toodete tootmisest, järgides heakskiidetud spetsifikatsioone ja kontrollnõudeid, mis on erinevate kaitstud nimetuste jaoks kehtestatud,

| — | soodustada nõudlust asjaomaste toodete järele, teavitades tarbijaid ja turustajaid režiimide olemasolust, nende tähtsusest ja eelistest ning samuti logodest ja tingimustest, mille alusel tähiseid antakse, ning vastavast kontrolli ja tootmise jälgitavuse süsteemist. |
| --- | --- |

—

soodustada nõudlust asjaomaste toodete järele, teavitades tarbijaid ja turustajaid režiimide olemasolust, nende tähtsusest ja eelistest ning samuti logodest ja tingimustest, mille alusel tähiseid antakse, ning vastavast kontrolli ja tootmise jälgitavuse süsteemist.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Tootjad ja töötlejad, |
| --- | --- |

—

Tootjad ja töötlejad,

| — | turustajad (selvehallid, hulgimüüjad, jaemüüjad, toitlustusettevõtted, sööklad, restoranid), |
| --- | --- |

—

turustajad (selvehallid, hulgimüüjad, jaemüüjad, toitlustusettevõtted, sööklad, restoranid),

| — | tarbijad ja nende ühendused, |
| --- | --- |

—

tarbijad ja nende ühendused,

| — | arvamuskujundajad. |
| --- | --- |

—

arvamuskujundajad.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Kaitstud nimetustega toodetel on eriomadused, mis seostuvad nende geograafilise päritoluga; kaitstud päritolunimetusega toodete puhul on toodete kvaliteet või omadused peaasjalikult või eranditult seotud konkreetse geograafilise keskkonnaga (koos sellele omaste looduslike ja inimteguritega); kaitstud geograafilise tähisega toodete puhul on toodetel teatav kvaliteet või maine, mida võib omistada nende geograafilisele päritolule, ning see geograafiline seos peab esinema vähemalt ühes tootmise, töötlemise või valmistamise faasis. |
| --- | --- |

—

Kaitstud nimetustega toodetel on eriomadused, mis seostuvad nende geograafilise päritoluga; kaitstud päritolunimetusega toodete puhul on toodete kvaliteet või omadused peaasjalikult või eranditult seotud konkreetse geograafilise keskkonnaga (koos sellele omaste looduslike ja inimteguritega); kaitstud geograafilise tähisega toodete puhul on toodetel teatav kvaliteet või maine, mida võib omistada nende geograafilisele päritolule, ning see geograafiline seos peab esinema vähemalt ühes tootmise, töötlemise või valmistamise faasis.

| — | Garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodetel on eriomadused, mis seostuvad nende kindlate traditsiooniliste tootmisviisidega või traditsiooniliste toormaterjalide kasutamisega. |
| --- | --- |

—

Garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodetel on eriomadused, mis seostuvad nende kindlate traditsiooniliste tootmisviisidega või traditsiooniliste toormaterjalide kasutamisega.

| — | Ühenduse logod kaitstud päritolunimetusega, kaitstud geograafilise tähisega ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodetele on sümbolid, mida tuntakse üle kogu ühenduse kui tooteid, mis vastavad teatud tootmistingimustele seoses nende geograafilise päritoluga või nende traditsioonidega ning mida kontrollitakse. |
| --- | --- |

—

Ühenduse logod kaitstud päritolunimetusega, kaitstud geograafilise tähisega ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodetele on sümbolid, mida tuntakse üle kogu ühenduse kui tooteid, mis vastavad teatud tootmistingimustele seoses nende geograafilise päritoluga või nende traditsioonidega ning mida kontrollitakse.

| — | Muud asjaomaste toodete kvaliteediga seotud küsimused (ohutus, toiteväärtus, maitse, tootmise jälgitavus). |
| --- | --- |

—

Muud asjaomaste toodete kvaliteediga seotud küsimused (ohutus, toiteväärtus, maitse, tootmise jälgitavus).

| — | Mõningate kaitstud päritolunimetusega/kaitstud geograafilise tähisega/garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodete esitlemine, tuues neid esile kui näiteid kaitserežiimide alusel registreeritud nimetusega toodete võimalikust kaubanduslikust edukusest. |
| --- | --- |

—

Mõningate kaitstud päritolunimetusega/kaitstud geograafilise tähisega/garanteeritud traditsiooniliste eritunnustega toodete esitlemine, tuues neid esile kui näiteid kaitserežiimide alusel registreeritud nimetusega toodete võimalikust kaubanduslikust edukusest.

| — | Need kaitserežiimid toetavad ühenduse kultuuripärandit ja põllumajandusliku tootmise mitmekesisust ning samuti paikkondade alalhoidmist. |
| --- | --- |

—

Need kaitserežiimid toetavad ühenduse kultuuripärandit ja põllumajandusliku tootmise mitmekesisust ning samuti paikkondade alalhoidmist.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed), |
| --- | --- |

—

Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed),

| — | suhtekorraldus meediaga (erialaajakirjad, naisteajakirjad ja kulinaariaalased ajakirjad), |
| --- | --- |

—

suhtekorraldus meediaga (erialaajakirjad, naisteajakirjad ja kulinaariaalased ajakirjad),

| — | kontaktid tarbijaühendustega, |
| --- | --- |

—

kontaktid tarbijaühendustega,

| — | teavitamine ja esitlemine müügikohtades, |
| --- | --- |

—

teavitamine ja esitlemine müügikohtades,

| — | audiovisuaalne meedia (sh spetsiaalsed telereklaamid), |
| --- | --- |

—

audiovisuaalne meedia (sh spetsiaalsed telereklaamid),

| — | trükitud materjal (infolehed, brošüürid jne), |
| --- | --- |

—

trükitud materjal (infolehed, brošüürid jne),

| — | kaubandusmessidel ja näitustel osalemine, |
| --- | --- |

—

kaubandusmessidel ja näitustel osalemine,

| — | teavitamine ja koolitusseminarid/tegevus seoses kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähisega ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste suhtes kehtivate ühenduse režiimidega. |
| --- | --- |

—

teavitamine ja koolitusseminarid/tegevus seoses kaitstud päritolunimetuse, kaitstud geograafilise tähisega ja garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste suhtes kehtivate ühenduse režiimidega.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud. Eelistatakse mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on ette nähtud selgelt määratud eesmärgid ja strateegia.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

3 miljonit eurot.

Teave äärepoolseimate piirkondade graafilise sümboli kohta

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

See suunis käsitleb ühenduse äärepoolseimaid piirkondi vastavalt asutamislepingu artikli 299 lõikes 2 toodud määratlusele. Väline hindamisuuring näitab, et ühenduse 1998/99. aasta teabekampaania äärepoolseimate piirkondade graafilise sümboli (logo) kohta võeti selle sektori ettevõtjate poolt vastu suure huviga.

Selle tulemusel soovisid mõned tootjad ja töötlejad saada logo kasutamiseks oma kvaliteettoodetele heakskiitu.

Esimese kampaania lühikest kestust silmas pidades on nüüd õige aeg jätkata tööd, suurendamaks eri sihtrühmade teadlikkust logost, kohaldades selleks jätkuvalt meetmeid, millega teavitatakse tarbijaid logo tähendusest ja eelistest.

2.   EESMÄRGID

| — | Reklaamida logo olemasolu, tähendust ja eeliseid, |
| --- | --- |

—

Reklaamida logo olemasolu, tähendust ja eeliseid,

| — | julgustada asjaomaste piirkondade tootjaid ja töötlejaid logo kasutama, |
| --- | --- |

—

julgustada asjaomaste piirkondade tootjaid ja töötlejaid logo kasutama,

| — | tõsta turustajate ja tarbijate teadlikkust logost. |
| --- | --- |

—

tõsta turustajate ja tarbijate teadlikkust logost.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Kohalikud tootjad ja töötlejad, |
| --- | --- |

—

Kohalikud tootjad ja töötlejad,

| — | turustajad ja tarbijad, |
| --- | --- |

—

turustajad ja tarbijad,

| — | arvamuskujundajad. |
| --- | --- |

—

arvamuskujundajad.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Toode on tüüpiline ja looduslik, |
| --- | --- |

—

Toode on tüüpiline ja looduslik,

| — | see pärineb ühenduse piirkonnast, |
| --- | --- |

—

see pärineb ühenduse piirkonnast,

| — | kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, tootmisviis, seos päritoluga), |
| --- | --- |

—

kvaliteet (ohutus, toiteväärtus ja maitse, tootmisviis, seos päritoluga),

| — | toote eksootilisus, |
| --- | --- |

—

toote eksootilisus,

| — | tarnete mitmekesisus, sealhulgas väljaspool hooaega, |
| --- | --- |

—

tarnete mitmekesisus, sealhulgas väljaspool hooaega,

| — | tootmise jälgitavus. |
| --- | --- |

—

tootmise jälgitavus.

5.   PEAMISED KANALID

| — | Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed jne), |
| --- | --- |

—

Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed jne),

| — | Infotelefonid, |
| --- | --- |

—

Infotelefonid,

| — | suhtekorraldus meediaga (nt erialaajakirjad, naisteajakirjad ja kulinaariaalased ajakirjad), |
| --- | --- |

—

suhtekorraldus meediaga (nt erialaajakirjad, naisteajakirjad ja kulinaariaalased ajakirjad),

| — | esitlused müügikohtades, messidel ja näitustel jne, |
| --- | --- |

—

esitlused müügikohtades, messidel ja näitustel jne,

| — | kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega, |
| --- | --- |

—

kontaktid arstide ja toitumisspetsialistidega,

| — | muud kanalid (infolehed, brošüürid, retseptid jne), |
| --- | --- |

—

muud kanalid (infolehed, brošüürid, retseptid jne),

| — | audiovisuaalne meedia, |
| --- | --- |

—

audiovisuaalne meedia,

| — | reklaam erialastes ja kohalikes väljaannetes. |
| --- | --- |

—

reklaam erialastes ja kohalikes väljaannetes.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

1 miljon eurot.

Mahepõllundustooted

1.   OLUKORRA ÜLEVAADE

Mahepõllundustoodete tarbimine on eriti populaarne linnaelanike hulgas, kuid nende toodete turuosa on siiski suhteliselt piiratud.

Tarbijate ja teiste huvitatud gruppide teadlikkus mahepõllundusliku tootmisviisi omadustest suureneb järjest, kuid on siiski üsna madal.

Ühenduse mahepõllundustoodete ja mahepõllumajanduse tegevuskavas käsitletakse mahepõllundustoodete nõudluse suurendamise peamise vahendina müügiedendus- ja teavitamismeetmeid.

2.   EESMÄRGID

Müügiedendus- ja teavitamiskampaaniad ei tohiks keskenduda ainult ühele või paarile valitud tootele, vaid peaksid keskenduma pigem tootegruppidele või mahepõllumajanduse režiimile, mida rakendatakse ühe või mitme liikmesriigi ühes või mitmes piirkonnas.

Nende kampaaniate eesmärgid peaksid:

| — | soodustama mahepõllundustoodete tarbimist, |
| --- | --- |

—

soodustama mahepõllundustoodete tarbimist,

| — | suurendama tarbijate teadmisi mahepõllundustoodete märgistuse ning sealhulgas ka ühenduse logo kohta, |
| --- | --- |

—

suurendama tarbijate teadmisi mahepõllundustoodete märgistuse ning sealhulgas ka ühenduse logo kohta,

| — | edastama mitmekülgset teavet ning suurendama teadmisi mahepõllumajanduse eeliste kohta, eelkõige seoses keskkonnakaitsega, loomatervishoiuga, paikkondade alalhoiuga ja maapiirkondade arendamisega, |
| --- | --- |

—

edastama mitmekülgset teavet ning suurendama teadmisi mahepõllumajanduse eeliste kohta, eelkõige seoses keskkonnakaitsega, loomatervishoiuga, paikkondade alalhoiuga ja maapiirkondade arendamisega,

| — | edastama mitmekülgset teavet ühenduse mahepõllumajanduse režiimi sisu ja toimimise kohta, |
| --- | --- |

—

edastama mitmekülgset teavet ühenduse mahepõllumajanduse režiimi sisu ja toimimise kohta,

| — | innustama individuaalseid tootjaid, töötlejaid ja tootjate/töötlejate/jaemüüjate rühmitusi, kes ei ole veel mahepõllumajanduses tegevad, minema üle sellele tootmisviisile; innustama jaemüüjaid, jaemüüjate rühmitusi ja restorane müüma mahepõllundustooteid. |
| --- | --- |

—

innustama individuaalseid tootjaid, töötlejaid ja tootjate/töötlejate/jaemüüjate rühmitusi, kes ei ole veel mahepõllumajanduses tegevad, minema üle sellele tootmisviisile; innustama jaemüüjaid, jaemüüjate rühmitusi ja restorane müüma mahepõllundustooteid.

3.   PEAMISED SIHTRÜHMAD

| — | Tarbijad üldiselt, tarbijaühendused ja konkreetsed tarbijate alarühmad, |
| --- | --- |

—

Tarbijad üldiselt, tarbijaühendused ja konkreetsed tarbijate alarühmad,

| — | arvamuskujundajad, |
| --- | --- |

—

arvamuskujundajad,

| — | turustajad (selvehallid, hulgimüüjad, spetsialiseerunud jaemüüjad, toitlustusettevõtted, sööklad, restoranid), toiduainete töötlejad, |
| --- | --- |

—

turustajad (selvehallid, hulgimüüjad, spetsialiseerunud jaemüüjad, toitlustusettevõtted, sööklad, restoranid), toiduainete töötlejad,

| — | õpetajad ja koolid. |
| --- | --- |

—

õpetajad ja koolid.

4.   PEAMINE SÕNUM

| — | Mahepõllundustooted on looduslikud, sobivad tänapäevase eluviisiga ja neid on meeldiv tarbida; nende kasvatamisel arvestatakse eriliselt mõju keskkonnale ja loomade tervisele; mahepõllumajandus toetab põllumajandusliku tootmise mitmekesisust ning samuti paikkondade alalhoidmist. |
| --- | --- |

—

Mahepõllundustooted on looduslikud, sobivad tänapäevase eluviisiga ja neid on meeldiv tarbida; nende kasvatamisel arvestatakse eriliselt mõju keskkonnale ja loomade tervisele; mahepõllumajandus toetab põllumajandusliku tootmise mitmekesisust ning samuti paikkondade alalhoidmist.

| — | Toodete suhtes kohaldatakse rangeid tootmis- ja kontrollieeskirju, sealhulgas ka tootmise täielikku jälgitavust, tagamaks seda, et tooted pärinevad talumajapidamistest, mis alluvad mahepõllumajanduse kontrollsüsteemile. |
| --- | --- |

—

Toodete suhtes kohaldatakse rangeid tootmis- ja kontrollieeskirju, sealhulgas ka tootmise täielikku jälgitavust, tagamaks seda, et tooted pärinevad talumajapidamistest, mis alluvad mahepõllumajanduse kontrollsüsteemile.

| — | Seadusega kaitstakse terminite “orgaaniline”, “ökoloogiline” ja “bioloogiline” ning nende muukeelsete vastete kasutamist toiduainete puhul. |
| --- | --- |

—

Seadusega kaitstakse terminite “orgaaniline”, “ökoloogiline” ja “bioloogiline” ning nende muukeelsete vastete kasutamist toiduainete puhul.

| — | Ühenduse logo on mahepõllundustoodete sümbol, mida mõistetakse sellisena üle kogu ühenduse ning mis näitab, et tooted vastavad ühenduse rangetele tootmiskriteeriumidele ning on läbinud range kontrolli. Ühenduse logo puudutavat teavet võib täiendada teabega liikmesriikides kasutusele võetud logode kohta. |
| --- | --- |

—

Ühenduse logo on mahepõllundustoodete sümbol, mida mõistetakse sellisena üle kogu ühenduse ning mis näitab, et tooted vastavad ühenduse rangetele tootmiskriteeriumidele ning on läbinud range kontrolli. Ühenduse logo puudutavat teavet võib täiendada teabega liikmesriikides kasutusele võetud logode kohta.

| — | Lisaks võib esile tuua muid kõnealuste toodete kvaliteediga seotud küsimusi (ohutus, toiteväärtus, maitse). |
| --- | --- |

—

Lisaks võib esile tuua muid kõnealuste toodete kvaliteediga seotud küsimusi (ohutus, toiteväärtus, maitse).

5.   PEAMISED KANALID

| — | Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed), |
| --- | --- |

—

Elektroonilised kanalid (Interneti-leheküljed),

| — | infotelefonid, |
| --- | --- |

—

infotelefonid,

| — | suhtekorraldus meediaga (erialaajakirjad, naisteajakirjad, kulinaariaalased ajakirjad, toidutööstusele suunatud ajakirjad), |
| --- | --- |

—

suhtekorraldus meediaga (erialaajakirjad, naisteajakirjad, kulinaariaalased ajakirjad, toidutööstusele suunatud ajakirjad),

| — | kontaktid tarbijaühendustega, |
| --- | --- |

—

kontaktid tarbijaühendustega,

| — | teavitamine müügikohtades, |
| --- | --- |

—

teavitamine müügikohtades,

| — | tegevus koolides, |
| --- | --- |

—

tegevus koolides,

| — | audiovisuaalne meedia (sh spetsiaalsed telereklaamid), |
| --- | --- |

—

audiovisuaalne meedia (sh spetsiaalsed telereklaamid),

| — | trükitud materjal (infolehed, brošüürid jne), |
| --- | --- |

—

trükitud materjal (infolehed, brošüürid jne),

| — | kaubandusmessidel ja näitustel osalemine, |
| --- | --- |

—

kaubandusmessidel ja näitustel osalemine,

| — | teavitamine ja koolitusseminarid/tegevus seoses mahepõllundustooteid ja mahepõllumajandust käsitleva ühenduse režiimiga. |
| --- | --- |

—

teavitamine ja koolitusseminarid/tegevus seoses mahepõllundustooteid ja mahepõllumajandust käsitleva ühenduse režiimiga.

6.   PROGRAMMI KESTUS

12–36 kuud. Eelistatakse mitmeaastaseid programme, mille igaks faasiks on ette nähtud selgelt määratud eesmärgid ja strateegia.

7.   SEKTORI SOOVITUSLIK AASTAEELARVE

3 miljonit eurot.”

---

(1)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

1

(2)  EÜT L 30, 31.1.2002, lk 44.

2

(3)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.

3

(4)  EÜT L 161, 16.6.2001, lk 38.

4

---

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 423/2005,

14. märts 2005,

millega kehtestatakse ühenduse tootja- ja impordihinnad nelkide ja rooside suhtes, pidades silmas teatavate Jordaaniast pärit lillekasvatustoodete importi reguleeriva korra kohaldamist

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 4088/87, millega määratakse kindlaks teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast, Marokost, Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillede impordi soodustollimaksude kohaldamise tingimused, (1) eriti selle artikli 5 lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artikli 2 lõike 2 ja artikli 3 kohaselt määratakse iga kahe nädala tagant üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse impordi- ja tootjahinnad ning neid kohaldatakse kahe nädala jooksul. Vastavalt komisjoni 17. märtsi 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 700/88 (milles sätestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast ja Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra kohaldamiseks) (2) artikli 1 kolmandale lõigule määratakse need hinnad kindlaks kahenädalasteks perioodideks liikmesriikide esitatud kaalutud hindade põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artikli 2 lõike 2 ja artikli 3 kohaselt määratakse iga kahe nädala tagant üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse impordi- ja tootjahinnad ning neid kohaldatakse kahe nädala jooksul. Vastavalt komisjoni 17. märtsi 1988. aasta määruse (EMÜ) nr 700/88 (milles sätestatakse teatavad üksikasjalikud eeskirjad teatavate Küproselt, Iisraelist, Jordaaniast ja Marokost ning Jordani Läänekaldalt ja Gaza sektorist pärit lillekasvatustoodete ühendusse importimise korra kohaldamiseks) (2) artikli 1 kolmandale lõigule määratakse need hinnad kindlaks kahenädalasteks perioodideks liikmesriikide esitatud kaalutud hindade põhjal.

| (2) | Need hinnad tuleks kehtestada viivitamata, et saaks kindlaks määrata kohaldatavad tollimaksud. |
| --- | --- |

(2)

Need hinnad tuleks kehtestada viivitamata, et saaks kindlaks määrata kohaldatavad tollimaksud.

| (3) | Pärast Küprose liitumist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, on kohane jätta määramata impordihinnad selle riigi jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Küprose liitumist Euroopa Liiduga 1. mail 2004. aastal, on kohane jätta määramata impordihinnad selle riigi jaoks.

| (4) | Samuti on kohane vastavalt nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/917/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel kirjavahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Iisraeli vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 2 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta), (3) nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/914/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel kirjade vahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Maroko vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 3 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta) (4) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/4/EÜ (kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel vastastikuste liberaliseerimismeetmete ning EÜ ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu protokollide nr 1 ja 2 asendamise kohta) (5) jätta kindlaks määramata impordihinnad Iisraeli, Maroko ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on kohane vastavalt nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/917/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahel kirjavahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Iisraeli vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 2 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta), (3) nõukogu 22. detsembri 2003. aasta otsusele 2003/914/EÜ (Euroopa Ühenduse ja Maroko Kuningriigi vahel kirjade vahetuse teel vastastikuseid liberaliseerimismeetmeid ning EÜ ja Maroko vahelise assotsiatsioonilepingu protokollide 1 ja 3 asendamist käsitleva kokkuleppe sõlmimise kohta) (4) ning nõukogu 22. detsembri 2004. aasta otsusele 2005/4/EÜ (kirjavahetuse teel kokkuleppe sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori Palestiina omavalitsuse nimel toimiva Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel vastastikuste liberaliseerimismeetmete ning EÜ ja Palestiina omavalitsuse ajutise assotsiatsioonilepingu protokollide nr 1 ja 2 asendamise kohta) (5) jätta kindlaks määramata impordihinnad Iisraeli, Maroko ning Jordani Läänekalda ja Gaza sektori jaoks.

| (5) | Elustaimede ja lillekasvatustoodete turu korralduskomitee istungite vahelisel ajal peab komisjon võtma sellised meetmed, |
| --- | --- |

(5)

Elustaimede ja lillekasvatustoodete turu korralduskomitee istungite vahelisel ajal peab komisjon võtma sellised meetmed,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EMÜ) nr 4088/87 artiklis 1 osutatud üheõieliste (standardtüüpi) nelkide, mitmeõieliste (spray-tüüpi) nelkide, suureõieliste rooside ja väikseõieliste rooside ühenduse tootja- ja impordihinnad perioodiks 16. kuni 29. märts 2005 on kehtestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. märts 2005

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  EÜT L 382, 31.12.1987, lk 22. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1300/97 (EÜT L 177, 5.7.1997, lk 1).

1

(2)  EÜT L 72, 18.3.1988, lk 16. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2062/97 (EÜT L 289, 22.10.1997, lk 1).

2

(3)  ELT L 346, 31.12.2003, lk 65.

3

(4)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 117.

4

(5)  ELT L 2, 5.1.2005, lk 4.

5

---

LISA

| (EUR/100 tükki) |
| --- |
| Ajavahemik: 16. kuni 29. märts 2005 |
| Ühenduse tootjahind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| | 20,56 | 15,02 | 42,45 | 19,94 |
| Ühenduse impordihind | Üheõielised nelgid
  (standardtüüpi) | Mitmeõielised nelgid
  (spray-tüüpi) | Suureõielised roosid | Väikseõielised roosid |
| Jordania | — | — | — | — |

(EUR/100 tükki)

Ajavahemik: 16. kuni 29. märts 2005

Ühenduse tootjahind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

20,56

15,02

42,45

19,94

Ühenduse impordihind

Üheõielised nelgid

(standardtüüpi)

Mitmeõielised nelgid

(spray-tüüpi)

Suureõielised roosid

Väikseõielised roosid

Jordania

—

—

—

—

---

II Aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Nõukogu Komisjon

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/30 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/30

---

NÕUKOGU JA KOMISJONI OTSUS,

21. veebruar 2005,

mis käsitleb ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokolli sõlmimist, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

(2005/205/EÜ, Euratom)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

JA EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega ja artikli 300 lõike 3 teise lõiguga,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 101 teist lõiku,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut, (1)

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikli 101 kohaselt antud nõukogu heakskiitu,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokoll, millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kirjutati alla Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide nimel 21. detsembril 2004 vastavalt nõukogu otsusele. (2) |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokoll, millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kirjutati alla Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide nimel 21. detsembril 2004 vastavalt nõukogu otsusele. (2)

| (2) | Protokoll tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(2)

Protokoll tuleks sõlmida,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Horvaatia Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu protokoll, millega võetakse arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, kiidetakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja liikmesriikide nimel heaks.

Protokolli tekst on lisatud otsusele 2005/41/EÜ. (3)

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel protokolli artiklis 13 sätestatud heakskiitmiskirja. Samal ajal esitab komisjoni president heakskiitmiskirja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel.

Brüssel, 21. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

Komisjoni nimel

president

J. M. BARROSO

---

(1)  Nõusolek esitatud 27. jaanuaril 2005 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 26, 28.1.2005, lk 221.

2

(3)  ELT L 26, 28.1.2005, lk 222.

3

---

Nõukogu

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/32 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/32

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. veebruar 2005,

kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel lisaprotokolli, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

(2005/206/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 310 koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõigu teise lausega,

võttes arvesse 2003. aasta ühinemisakti, eriti selle artikli 6 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 26. aprillil 2004. aastal volitas nõukogu komisjoni pidama Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi Lõuna-Aafrika Vabariigiga kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel, (1) lisaprotokolli üle, et võtta arvesse kümne uue liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga. |
| --- | --- |

(1)

26. aprillil 2004. aastal volitas nõukogu komisjoni pidama Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide nimel läbirääkimisi Lõuna-Aafrika Vabariigiga kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel, (1) lisaprotokolli üle, et võtta arvesse kümne uue liikmesriigi ühinemist Euroopa Liiduga.

| (2) | Kõnealused läbirääkimised on komisjoni rahuldaval viisil lõpule viidud. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealused läbirääkimised on komisjoni rahuldaval viisil lõpule viidud.

| (3) | Lõuna-Aafrika Vabariigiga läbi räägitud lisaprotokolli artikli 10 lõikes 2 nähakse ette lisaprotokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist. |
| --- | --- |

(3)

Lõuna-Aafrika Vabariigiga läbi räägitud lisaprotokolli artikli 10 lõikes 2 nähakse ette lisaprotokolli ajutine kohaldamine enne selle jõustumist.

| (4) | Lisaprotokoll tuleks allkirjastada ühenduse nimel ja seda tuleks kohaldada ajutiselt eeldusel, et lisaprotokoll sõlmitakse, |
| --- | --- |

(4)

Lisaprotokoll tuleks allkirjastada ühenduse nimel ja seda tuleks kohaldada ajutiselt eeldusel, et lisaprotokoll sõlmitakse,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Nõukogu eesistujat volitatakse käesolevaga nimetama isikut/isikuid, kellel on õigus ühenduse ja selle liikmesriikide nimel allkirjastada ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel sõlmitud kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokoll, et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga.

Lisaprotokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Lisaprotokolli kohaldatakse ajutiselt eeldusel, et see sõlmitakse.

Brüssel, 28. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

F. BODEN

---

(1)  ELT L 127, 29.4.2004, lk 109.

1

---

Kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel

LISAPROTOKOLL,

et võtta arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga

| | BELGIA KUNINGRIIK, |
| --- | --- |

BELGIA KUNINGRIIK,

| | TŠEHHI VABARIIK, |
| --- | --- |

TŠEHHI VABARIIK,

| | TAANI KUNINGRIIK, |
| --- | --- |

TAANI KUNINGRIIK,

| | SAKSAMAA LIITVABARIIK, |
| --- | --- |

SAKSAMAA LIITVABARIIK,

| | EESTI VABARIIK, |
| --- | --- |

EESTI VABARIIK,

| | KREEKA VABARIIK, |
| --- | --- |

KREEKA VABARIIK,

| | HISPAANIA KUNINGRIIK, |
| --- | --- |

HISPAANIA KUNINGRIIK,

| | PRANTSUSE VABARIIK, |
| --- | --- |

PRANTSUSE VABARIIK,

| | IIRIMAA, |
| --- | --- |

IIRIMAA,

| | ITAALIA VABARIIK, |
| --- | --- |

ITAALIA VABARIIK,

| | KÜPROSE VABARIIK, |
| --- | --- |

KÜPROSE VABARIIK,

| | LÄTI VABARIIK, |
| --- | --- |

LÄTI VABARIIK,

| | LEEDU VABARIIK, |
| --- | --- |

LEEDU VABARIIK,

| | LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK, |
| --- | --- |

LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,

| | UNGARI VABARIIK, |
| --- | --- |

UNGARI VABARIIK,

| | MALTA VABARIIK, |
| --- | --- |

MALTA VABARIIK,

| | MADALMAADE KUNINGRIIK, |
| --- | --- |

MADALMAADE KUNINGRIIK,

| | AUSTRIA VABARIIK, |
| --- | --- |

AUSTRIA VABARIIK,

| | POOLA VABARIIK, |
| --- | --- |

POOLA VABARIIK,

| | PORTUGALI VABARIIK, |
| --- | --- |

PORTUGALI VABARIIK,

| | SLOVEENIA VABARIIK, |
| --- | --- |

SLOVEENIA VABARIIK,

| | SLOVAKI VABARIIK, |
| --- | --- |

SLOVAKI VABARIIK,

| | SOOME VABARIIK, |
| --- | --- |

SOOME VABARIIK,

| | ROOTSI KUNINGRIIK, |
| --- | --- |

ROOTSI KUNINGRIIK,

| | SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK, |
| --- | --- |

SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,

(edaspidi “liikmesriigid”), keda esindab Euroopa Liidu Nõukogu,

ja

EUROOPA ÜHENDUS,

(edaspidi “ühendus”)

ning

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK,

(edaspidi koos “lepinguosalised”),

ARVESTADES, et kaubandus-, arengu- ja koostööleping, ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahel (edaspidi “KAKL”) kirjutati alla Pretorias 11. oktoobril 1999 ja see jõustus 1. mail 2004;

ARVESTADES, et leping Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga allkirjastati Ateenas 16. aprillil 2003 ja see jõustus 1. mail 2004;

ARVESTADES, et vastavalt ühinemislepingu artikli 6 lõikele 2 on uute lepinguosaliste ühinemine KAKLiga heaks kiidetud KAKLi protokolli sõlmimisega,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Tšehhi Vabariik, Eesti Vabariik, Küprose Vabariik, Läti Vabariik, Leedu Vabariik, Ungari Vabariik, Malta Vabariik, Poola Vabariik, Sloveenia Vabariik ja Slovaki Vabariik (edaspidi “uued liikmesriigid”) saavad käesolevaga KAKLi lepinguosalisteks ning võtavad lepingu, selle juurde kuuluvate lisade, protokollide ja deklaratsioonide tekstid vastu ning võtavad neid arvesse samal viisil nagu teised ühenduse liikmesriigid.

I PEATÜKK

KAKLi TEKSTI, SEALHULGAS SELLE LISADE JA PROTOKOLLIDE MUUTMINE

Artikkel 2

Keeled ja originaaleksemplaride arv

KAKLi artikkel 108 asendatakse järgmisega:

“ARTIKKEL 108

Käesolev leping on sõlmitud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning Lõuna-Aafrika Vabariigi ametlikes keeltes, välja arvatud inglise keel, täpsemalt sepedi, sesotho, setswana, siSwati, tshivenda, xitsonga, afrikaani, isiNdebele, isiXhosa ja isiZulu, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.”

Artikkel 3

Tariifikvoot

KAKLi IV lisa 6. nimekirjas esitatud “global prepared fruit” tariifikvooti suurendatakse 1 225 tonni võrra ja “global prepared mixed fruit” tariifikvooti 340 tonni võrra.

Artikkel 4

Päritolureeglid

KAKLi 1. protokolli muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  “4.   Tagantjärele väljaantud kaupade liikumissertifikaati EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märkustest:






  ES | “EXPEDIDO A POSTERIORI” |
| --- | --- | --- |
| CS | “VYSTAVENO DODATEČNĚ” |
| DA | “UDSTEDT EFTERFØLGENDE” |
| DE | “NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT” |
| ET | “TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD” |
| EL | “ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ” |
| EN | “ISSUED RETROSPECTIVELY” |
| FR | “DÉLIVRÉ A POSTERIORI” |
| IT | “RILASCIATO A POSTERIORI” |
| LV | “IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI” |
| LT | “RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS” |
| HU | “KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL” |
| MT | “MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT” |
| NL | “AFGEGEVEN A POSTERIORI” |
| PL | “WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE” |
| PT | “EMITIDO A POSTERIORI” |
| SL | “IZDANO NAKNADNO” |
| SK | “VYDANÉ DODATOČNE” |
| FI | “ANNETTU JÄLKIKÄTEEN” |
| SV | “UTFÄRDAT I EFTERHAND”” |

1.

Artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:

“4.   Tagantjärele väljaantud kaupade liikumissertifikaati EUR.1 tuleb teha üks järgmistest märkustest:

ES

“EXPEDIDO A POSTERIORI”

CS

“VYSTAVENO DODATEČNĚ”

DA

“UDSTEDT EFTERFØLGENDE”

DE

“NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT”

ET

“TAGANTJÄRELE VÄLJA ANTUD”

EL

“ΕΚΔΟΘΕΝ ΕΚ ΤΩΝ ΥΣΤΕΡΩΝ”

EN

“ISSUED RETROSPECTIVELY”

FR

“DÉLIVRÉ A POSTERIORI”

IT

“RILASCIATO A POSTERIORI”

LV

“IZSNIEGTS RETROSPEKTĪVI”

LT

“RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS”

HU

“KIADVA VISSZAMENŐLEGES HATÁLLYAL”

MT

“MAĦRUĠ RETROSPETTIVAMENT”

NL

“AFGEGEVEN A POSTERIORI”

PL

“WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE”

PT

“EMITIDO A POSTERIORI”

SL

“IZDANO NAKNADNO”

SK

“VYDANÉ DODATOČNE”

FI

“ANNETTU JÄLKIKÄTEEN”

SV

“UTFÄRDAT I EFTERHAND””

| 2. | Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  “2.   Sel viisil väljaantud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märgetest:






  ES | “DUPLICADO” |
| --- | --- | --- |
| CS | “DUPLIKÁT” |
| DA | “DUPLIKAT” |
| DE | “DUPLIKAT” |
| ET | “DUPLIKAAT” |
| EL | “ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ” |
| EN | “DUPLICATE” |
| FR | “DUPLICATA” |
| IT | “DUPLICATO” |
| LV | “DUBLIKĀTS” |
| LT | “DUBLIKATAS” |
| HU | “MÁSODLAT” |
| MT | “DUPLIKAT” |
| NL | “DUPLICAAT” |
| PL | “DUPLIKAT” |
| PT | “SEGUNDA VIA” |
| SL | “DVOJNIK” |
| SK | “DUPLIKÁT” |
| FI | “KAKSOISKAPPALE” |
| SV | “DUPLIKAT”” |

2.

Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega:

“2.   Sel viisil väljaantud duplikaadile tuleb teha üks järgmistest märgetest:

ES

“DUPLICADO”

CS

“DUPLIKÁT”

DA

“DUPLIKAT”

DE

“DUPLIKAT”

ET

“DUPLIKAAT”

EL

“ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ”

EN

“DUPLICATE”

FR

“DUPLICATA”

IT

“DUPLICATO”

LV

“DUBLIKĀTS”

LT

“DUBLIKATAS”

HU

“MÁSODLAT”

MT

“DUPLIKAT”

NL

“DUPLICAAT”

PL

“DUPLIKAT”

PT

“SEGUNDA VIA”

SL

“DVOJNIK”

SK

“DUPLIKÁT”

FI

“KAKSOISKAPPALE”

SV

“DUPLIKAT””

| 3. | IV lisa asendatakse järgmisega:

  “IV LISA
  KAUBAARVE DEKLARATSIOON
  Kaubaarve deklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.
  Hispaaniakeelne versioon
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1).] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial. ... (2).
  Tšehhikeelne versioon
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Taanikeelne versioon
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Saksakeelne versioon
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Eestikeelne versioon
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.
  Kreekakeelne versioon
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ'αριθ ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Ingliskeelne versioon
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Prantsuskeelne versioon
  L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).
  Itaaliakeelne versioon
  L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Lätikeelne versioon
  To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme no ... (2).
  Leedukeelne versioon
  Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.
  Ungarikeelne versioon
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.
  Maltakeelne versioon
  L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).
  Hollandikeelne versioon
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
  Poolakeelne versioon
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugalikeelne versioon
  O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Sloveeniakeelne versioon
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Slovakikeelne versioon
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Soomekeelne versioon
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
  Rootsikeelne versioon
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Lõuna-Aafrika keelsed versioonid
  Bagwebi ba go romela ntle ditöweletöwa töeo di akaretöwago ke tokumente ye (Nomoro ya ditöwantle ya tumelelo ... (1)) ba ipolela gore ntle le moo go laeditöwego, ditöweletöwa töe ke töa go töwa (2) ka tlhago.
  Moromelli wa sehlahiswa ya sireleditsweng ke tokomane ena (tumello ya thepa naheng No ... (1)) e hlalosa hore, ka ntle ha eba ho hlalositswe ka tsela e nngwe ka nepo, dihlahiswa tsena ke tsa ... tshimoloho e kgethilweng (2).
  Moromelantle wa dikuno tse di tlhagelelang mo lokwalong le (lokwalo lwa tumelelo ya kgethiso No ... (1)) o tlhomamisa gore, ntle le fa go tlhagisitsweng ka mokgwa mongwe, dikuno tse ke tsa ... dinaga tse di thokegang (2).
  Umtfumeli ngaphandle walemikhicito lebalwe kulomculu (ngeligunya lalokutfunyelwa ngaphandle Nombolo ... (1)) lophakamisa kutsi, ngaphandle kwalapho lekuboniswe khona ngalokucacile, lemikhicito ... ngeyendzabuko lebonelelwako (2).
  Muvhambadzi wa zwibveledzwa mashangoni a nnda, (zwibveledzwa) zwine zwa vha zwo ambiwaho kha ili linwalo (linwalo la u nea maanda la mithelo ya zwitundwannda kana zwirumelwannda la vhu ... (1)), li khou buletshedza uri, nga nnda ha musi zwo ambiwa nga inwe ndila-vho, zwibveledzwa hezwi ndi zwa ... vhubwo hune ha khou funeseswa kana u takaleleswa (2).
  Muxavisela-vambe wa swikumiwa leswi nga eka tsalwa leri (Xibalo xa switundziwa xa Nomboro ... (1)) u boxa leswaku, handle ka laha swi kombisiweke, swikumiwa leswi i swa ntiyiso swa xilaveko xa le henhla swinene (2).
  Die uitvoerder van die produkte gedek deur hierdie dokument (doeanemagtiging No ... (1)) verklaar dat, uitgesonderd waar andersins duidelik aangedui, hierdie produkte van ... voorkeuroorsprong (2) is.
  Umthumelli-phandle wemikhiqizo ebalwe kilencwadi (inomboro ... (1) egunyaza imikhiqizo ephumako) ubeka uthi, ngaphandle kobana kutjengiswe ngendlela ethileko butjhatjhalazi, lemikhiqizo ine ... mwelaphi enconyiswako (2).
  Umthumeli weempahla ngaphandle kwelizwe wemveliso equkwa lolu xwebhu (iirhafu zempahla zesigunyaziso Nombolo ... (1)) ubhengeza ukuthi, ngaphandle kwalapho kuboniswe ngokucacileyo, ezi mveliso ... zezemvelaphi eyamkelekileyo kunezinye (2).
  Umthumeli wempahla ebhaliwe kulo mqulu iNombolo ... yokugunyaza yentela yempahla ... (1) uyamemezela ukuthi, ngaphandle kokuthi kukhonjisiwe ngokusobala, le mikhiqizo iqhamuka ... endaweni ekhethekileyo (2).
  ... (3)

  (Koht ja kuupäev)
  ... (4)

  (Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi) |
| --- | --- |

3.

IV lisa asendatakse järgmisega:

“IV LISA

KAUBAARVE DEKLARATSIOON

Kaubaarve deklaratsioon, mille tekst on esitatud allpool, tuleb koostada kooskõlas joonealuste märkustega. Joonealuseid märkusi ei ole vaja uuesti esitada.

Hispaaniakeelne versioon

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1).] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial. ... (2).

Tšehhikeelne versioon

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Taanikeelne versioon

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Saksakeelne versioon

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Eestikeelne versioon

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Kreekakeelne versioon

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ'αριθ ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Ingliskeelne versioon

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Prantsuskeelne versioon

L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (2).

Itaaliakeelne versioon

L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lätikeelne versioon

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme no ... (2).

Leedukeelne versioon

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Ungarikeelne versioon

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.

Maltakeelne versioon

L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (2).

Hollandikeelne versioon

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poolakeelne versioon

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalikeelne versioon

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Sloveeniakeelne versioon

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Slovakikeelne versioon

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Soomekeelne versioon

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Rootsikeelne versioon

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Lõuna-Aafrika keelsed versioonid

Bagwebi ba go romela ntle ditöweletöwa töeo di akaretöwago ke tokumente ye (Nomoro ya ditöwantle ya tumelelo ... (1)) ba ipolela gore ntle le moo go laeditöwego, ditöweletöwa töe ke töa go töwa (2) ka tlhago.

Moromelli wa sehlahiswa ya sireleditsweng ke tokomane ena (tumello ya thepa naheng No ... (1)) e hlalosa hore, ka ntle ha eba ho hlalositswe ka tsela e nngwe ka nepo, dihlahiswa tsena ke tsa ... tshimoloho e kgethilweng (2).

Moromelantle wa dikuno tse di tlhagelelang mo lokwalong le (lokwalo lwa tumelelo ya kgethiso No ... (1)) o tlhomamisa gore, ntle le fa go tlhagisitsweng ka mokgwa mongwe, dikuno tse ke tsa ... dinaga tse di thokegang (2).

Umtfumeli ngaphandle walemikhicito lebalwe kulomculu (ngeligunya lalokutfunyelwa ngaphandle Nombolo ... (1)) lophakamisa kutsi, ngaphandle kwalapho lekuboniswe khona ngalokucacile, lemikhicito ... ngeyendzabuko lebonelelwako (2).

Muvhambadzi wa zwibveledzwa mashangoni a nnda, (zwibveledzwa) zwine zwa vha zwo ambiwaho kha ili linwalo (linwalo la u nea maanda la mithelo ya zwitundwannda kana zwirumelwannda la vhu ... (1)), li khou buletshedza uri, nga nnda ha musi zwo ambiwa nga inwe ndila-vho, zwibveledzwa hezwi ndi zwa ... vhubwo hune ha khou funeseswa kana u takaleleswa (2).

Muxavisela-vambe wa swikumiwa leswi nga eka tsalwa leri (Xibalo xa switundziwa xa Nomboro ... (1)) u boxa leswaku, handle ka laha swi kombisiweke, swikumiwa leswi i swa ntiyiso swa xilaveko xa le henhla swinene (2).

Die uitvoerder van die produkte gedek deur hierdie dokument (doeanemagtiging No ... (1)) verklaar dat, uitgesonderd waar andersins duidelik aangedui, hierdie produkte van ... voorkeuroorsprong (2) is.

Umthumelli-phandle wemikhiqizo ebalwe kilencwadi (inomboro ... (1) egunyaza imikhiqizo ephumako) ubeka uthi, ngaphandle kobana kutjengiswe ngendlela ethileko butjhatjhalazi, lemikhiqizo ine ... mwelaphi enconyiswako (2).

Umthumeli weempahla ngaphandle kwelizwe wemveliso equkwa lolu xwebhu (iirhafu zempahla zesigunyaziso Nombolo ... (1)) ubhengeza ukuthi, ngaphandle kwalapho kuboniswe ngokucacileyo, ezi mveliso ... zezemvelaphi eyamkelekileyo kunezinye (2).

Umthumeli wempahla ebhaliwe kulo mqulu iNombolo ... yokugunyaza yentela yempahla ... (1) uyamemezela ukuthi, ngaphandle kokuthi kukhonjisiwe ngokusobala, le mikhiqizo iqhamuka ... endaweni ekhethekileyo (2).

... (3)

(Koht ja kuupäev)

... (4)

(Eksportija allkiri; lisaks sellele tuleb selgelt märkida ka deklaratsioonile allakirjutaja nimi)

II PEATÜKK

ÜLEMINEKUSÄTTED

Artikkel 5

Konsultatsioonid

Lõuna-Aafrika Vabariik kohustub seoses ühenduse laienemisega mitte esitama nõudeid, taotlusi ega esildisi mis tahes soodustuste osas GATT artiklite XXIV.6 ja XXVIII alusel ning neid soodustusi mitte muutma ega tagasi võtma. Ühendus on siiski valmis kaaluma kuni 2004. aasta juuli lõpuni täiendavate konsultatsioonide korraldamist vastavalt KAKLi artikli 22 lõikele 2.

Artikkel 6

Teel olevad või ajutiselt ladustatud kaubad

1.   Lepingu sätteid kohaldatakse Lõuna-Aafrikast uude liikmesriiki või uuest liikmesriigist Lõuna-Aafrikasse eksporditud kauba suhtes, mis on kooskõlas KAKLi 1. protokolli sätetega ning ühinemise kuupäeval teel või ajutiselt ladustatud Lõuna-Aafrikas või asjaomases uues liikmesriigis asuvas tollilaos või vabatsoonis.

2.   Sellistel juhtudel kohaldatakse sooduskohtlemist tingimusel, et importiva riigi tolliasutusele esitatakse nelja kuu jooksul alates ühinemiskuupäevast eksportiva riigi tolliasutuse tagantjärele välja antud päritolutõend.

Artikkel 7

2004. aasta kvoodid

2004. aastal arvutatakse olemasolevate tariifikvootide mahu suurenemine proportsionaalselt põhimahtude alusel, võttes arvesse ajavahemikku, mis on kulunud enne 1. maid 2004.

III PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 8

Käesolev protokoll moodustab KAKLi lahutamatu osa.

Artikkel 9

1.   Käesoleva protokolli kiidavad heaks ühendus, liikmesriikide nimel Euroopa Liidu Nõukogu, ja Lõuna-Aafrika Vabariik vastavalt oma asjakohastele menetlustele.

2.   Lepinguosalised teatavad teineteisele lõikes 1 nimetatud menetluste lõpuleviimisest. Heakskiitmiskirjad antakse hoiule Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaati.

Artikkel 10

1.   Käesolev protokoll jõustub järgmise kuu esimesel päeval pärast viimase heakskiitmiskirja hoiuleandmise kuupäeva.

2.   Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. maist 2004.

Artikkel 11

Käesolev protokoll on koostatud kahes eksemplaris eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi ja ungari keeles ning Lõuna-Aafrika Vabariigi ametlikes keeltes, välja arvatud inglise keel, täpsemalt sepedi, sesotho, setswana, siSwati, tshivenda, xitsonga, afrikaani, isiNdebele, isiXhosa ja isiZulu ning kõik need tekstid on võrdselt autentsed.

Liikmesriikide nimel

Euroopa Ühenduse nimel

Lõuna-Aafrika Vabariigi nimel

---

(1)  Kui kaubaarve deklaratsiooni koostab protokolli artiklis 20 määratletud heakskiidetud eksportija, tuleb sellesse lünka kirjutada heakskiidetud eksportija loa number. Kui kaubaarve deklaratsiooni ei koosta heakskiidetud eksportija, jäetakse sulgudes olevad sõnad välja või lünk tühjaks.

1

(2)  Märkida toodete päritolu. Kui kaubaarve deklaratsioon on täielikult või osaliselt seotud toodetega, mis pärinevad Ceutast või Melillast protokolli artikli 36 tähenduses, peab eksportija koostatavasse deklaratsiooni selgelt märkima nende kohta tähise “CM”.

2

(3)  Need andmed võib välja jätta, kui see teave sisaldub dokumendis endas.

3

(4)  Vt protokolli artikli 19 lõige 5. Juhtudel, kus eksportija ei ole kohustatud alla kirjutama, kehtib allkirja väljajätmine ka allkirjastaja nime väljajätmise kohta.”.

4

---

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/40

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

8. märts 2005,

Euroopa Keskpanga juhatuse liikme ametisse nimetamise kohta

(2005/207/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 112 lõike 2 punkti b ja artikli 122 lõiget 4, samuti Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli artikleid 11.2 ja 43.3,

ning arvestades järgmist:

Tommaso PADOA-SCHIOPPA ametiaeg lõppeb 31. mail 2005. Seetõttu tuleb ametisse nimetada Euroopa Keskpanga juhatuse liige,

SOOVITAB JÄRGMIST:

Nimetada Euroopa Keskpanga juhatuse liikmeks Lorenzo BINI SMAGHI kaheksaks aastaks alates 1. juunist 2005.

Pärast Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpanga nõukoguga konsulteerimist teevad käesoleva soovituse kohta otsuse nende liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid, mille rahaühik on euro.

Käesolev soovitus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 8. märts 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

J.-C. JUNCKER

---

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/41 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/41

---

EL–BULGAARIA ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU OTSUS nr 1/2004,

28. september 2004,

millega muudetakse Euroopa Lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli artikleid 2 ja 3 seoses Euroopa lepingu protokolli 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku pikendamisega

(2005/208/EÜ)

ASSOTSIATSIOONINÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa lepingut assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel (1) (“Euroopa leping”),

võttes arvesse Euroopa lepingu lisaprotokolli, eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepinguosaliste vahel sõlmiti 21. novembril 2002 Euroopa lepingu lisaprotokoll. |
| --- | --- |

(1)

Lepinguosaliste vahel sõlmiti 21. novembril 2002 Euroopa lepingu lisaprotokoll.

| (2) | Lisaprotokolli artikli 5 kohaselt kohaldatakse lisaprotokolli ajutiselt alates selle allkirjastamisest. |
| --- | --- |

(2)

Lisaprotokolli artikli 5 kohaselt kohaldatakse lisaprotokolli ajutiselt alates selle allkirjastamisest.

| (3) | Hiljutiste muudatustega Bulgaaria õigusaktides muudeti ülesannete jaotumist täidesaatvate asutuste vahel. |
| --- | --- |

(3)

Hiljutiste muudatustega Bulgaaria õigusaktides muudeti ülesannete jaotumist täidesaatvate asutuste vahel.

| (4) | Vastavuse tagamiseks lisaprotokolli ja Bulgaaria institutsiooniliste muudatuste vahel on asjakohane muuta lisaprotokolli artikleid 2 ja 3, kohandades viiteid vastavatele Bulgaaria asutustele. See on vajalik lisaprotokolli rakendamise võimaldamiseks Bulgaarias. |
| --- | --- |

(4)

Vastavuse tagamiseks lisaprotokolli ja Bulgaaria institutsiooniliste muudatuste vahel on asjakohane muuta lisaprotokolli artikleid 2 ja 3, kohandades viiteid vastavatele Bulgaaria asutustele. See on vajalik lisaprotokolli rakendamise võimaldamiseks Bulgaarias.

| (5) | Lisaprotokolli artikli 4 kohaselt võib lisaprotokolli muuta assotsiatsiooninõukogu otsusega, |
| --- | --- |

(5)

Lisaprotokolli artikli 4 kohaselt võib lisaprotokolli muuta assotsiatsiooninõukogu otsusega,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Lepingu assotsiatsiooni loomiseks ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bulgaaria Vabariigi vahel lisaprotokolli artiklid 2 ja 3 asendatakse seoses Euroopa lepingu protokolli 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud ajavahemiku pikendamisega järgmisega:

“Artikkel 2

Bulgaaria Vabariik esitab Euroopa Komisjonile ümberkorraldamisprogrammi ja äriplaanid, mis vastavad protokolli 2 artikli 9 lõikes 4 loetletud nõuetele ning mis on hinnatud ja heaks kiidetud Bulgaaria konkurentsikaitsekomisjoni poolt.

Artikkel 3

Komisjon annab lõpliku hinnangu selle kohta, kas ümberkorraldamisprogramm ja äriplaanid vastavad protokolli 2 artikli 9 lõikes 4 loetletud nõuetele. Euroopa Liidu Nõukogu otsustab, kas programm ja plaanid on kooskõlas eespool nimetatud artikli nõuetega.

Komisjon kontrollib regulaarselt plaanide elluviimist ühenduse nimel ning rahandusministeerium teeb seda Bulgaaria Vabariigi nimel.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub päeval, mil assotsiatsiooninõukogu selle vastu võtab.

Brüssel, 28. september 2004

Assotsiatsiooninõukogu nimel

eesistuja

S. PASSY

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.1994, lk 3.

1

---

Komisjon

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/42 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/42

---

KOMISJONI OTSUS,

11. märts 2005,

millega muudetakse otsust 2004/288/EÜ seoses kõnealuse otsuse alusel Austraaliale ja Uus-Meremaale võimaldatud ajutise juurdepääsu pikendamisega suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 561 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/209/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/85/EÜ ühenduse meetmete kohta suu- ja sõrataudi tõrjeks, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 85/511/EMÜ ja otsused 89/531/EMÜ ja 91/665/EMÜ ning muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ, (1) eriti selle artikli 83 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/288/EÜ, millega Austraaliale ja Uus-Meremaale võimaldatakse ajutine juurdepääs suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses, (2) on sätestatud, et kõnealustele riikidele võimaldatakse suu- ja sõrataudivastaste vaktsiinide valmistamiseks juurdepääs ühenduse antigeenireservidele kuni 31. detsembrini 2004. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 26. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/288/EÜ, millega Austraaliale ja Uus-Meremaale võimaldatakse ajutine juurdepääs suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses, (2) on sätestatud, et kõnealustele riikidele võimaldatakse suu- ja sõrataudivastaste vaktsiinide valmistamiseks juurdepääs ühenduse antigeenireservidele kuni 31. detsembrini 2004.

| (2) | Austraalia on kohustunud suurendama oma suu- ja sõrataudi viiruse antigeeni varusid ja viidanud kavatsusele sõlmida ühendusega kokkulepe vastastikuseks juurdepääsuks teatavate suu- ja sõrataudi viiruse antigeenivarudele. Kuni kõnealuse võimaliku kokkuleppe sõlmimiseni on Austraalia taotlenud ajutise juurdepääsu pikendamist suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses. |
| --- | --- |

(2)

Austraalia on kohustunud suurendama oma suu- ja sõrataudi viiruse antigeeni varusid ja viidanud kavatsusele sõlmida ühendusega kokkulepe vastastikuseks juurdepääsuks teatavate suu- ja sõrataudi viiruse antigeenivarudele. Kuni kõnealuse võimaliku kokkuleppe sõlmimiseni on Austraalia taotlenud ajutise juurdepääsu pikendamist suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses.

| (3) | Uus-Meremaa on taotlenud ajutise juurdepääsu pikendamist suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses ettenägematute viivituste tõttu selliste antigeenide oma varude loomisel. |
| --- | --- |

(3)

Uus-Meremaa on taotlenud ajutise juurdepääsu pikendamist suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses ettenägematute viivituste tõttu selliste antigeenide oma varude loomisel.

| (4) | Võttes arvesse suu- ja sõrataudi viiruse antigeeni varude suurust ja kättesaadavust ühenduse antigeenireservides, ilmneb, et Austraalia ja Uus-Meremaa taotletud pikendust saab võimaldada ilma ühenduse situatsioonplaane asjatult ohtu seadmata. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse suu- ja sõrataudi viiruse antigeeni varude suurust ja kättesaadavust ühenduse antigeenireservides, ilmneb, et Austraalia ja Uus-Meremaa taotletud pikendust saab võimaldada ilma ühenduse situatsioonplaane asjatult ohtu seadmata.

| (5) | Seepärast tuleks Austraaliale ja Uus-Meremaale võimaldada taotletud ajutist juurdepääsu suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses ja otsust 2004/288/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks Austraaliale ja Uus-Meremaale võimaldada taotletud ajutist juurdepääsu suu- ja sõrataudi viiruse antigeenide reservidele ühenduses ja otsust 2004/288/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/288/EÜ artikli 1 punktis 1 asendatakse kuupäev “31. detsember 2004” kuupäevaga “31. detsember 2005”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  ELT L 306, 22.11.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 91, 30.3.2004, lk 58.

2

---

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/43 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/43

---

KOMISJONI OTSUS,

11. märts 2005,

millega muudetakse teist korda otsust 2004/614/EÜ kaitsemeetmete kohaldamisperioodi suhtes seoses lindude gripiga Lõuna-Aafrika Vabariigis

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 559 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2005/210/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 18 lõiget 7,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/78/EÜ, milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted, (2) eriti selle artikli 22 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 24. augusti 2004. aasta otsusega 2004/614/EÜ kaitsemeetmete kohta seoses väga patogeense lindude gripiga Lõuna-Aafrika Vabariigis (3) vastu kaitsemeetmed seoses lindude gripiga silerinnaliste lindude karjades Lõuna-Aafrikas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 24. augusti 2004. aasta otsusega 2004/614/EÜ kaitsemeetmete kohta seoses väga patogeense lindude gripiga Lõuna-Aafrika Vabariigis (3) vastu kaitsemeetmed seoses lindude gripiga silerinnaliste lindude karjades Lõuna-Aafrikas.

| (2) | Lindude gripi olukord silerinnaliste lindude karjades Lõuna-Aafrikas ei ole veel selge, kuna mõned Lõuna-Aafrika pädeva asutuse seroloogilise seire tulemused on ebaselged. Sellegipoolest tundub olukord olevat kontrolli all ja komisjon loodab peatselt saada üksikasjalikku teavet. |
| --- | --- |

(2)

Lindude gripi olukord silerinnaliste lindude karjades Lõuna-Aafrikas ei ole veel selge, kuna mõned Lõuna-Aafrika pädeva asutuse seroloogilise seire tulemused on ebaselged. Sellegipoolest tundub olukord olevat kontrolli all ja komisjon loodab peatselt saada üksikasjalikku teavet.

| (3) | Selliste asjaolude tõttu on asjakohane pikendada otsuse 2004/614/EÜ kohaldamisaega kolme kuu võrra. Otsuse võib siiski läbi vaadata enne kõnesolevat kuupäeva sõltuvalt Lõuna-Aafrika pädeva asutuse esitatavast lisateabest. |
| --- | --- |

(3)

Selliste asjaolude tõttu on asjakohane pikendada otsuse 2004/614/EÜ kohaldamisaega kolme kuu võrra. Otsuse võib siiski läbi vaadata enne kõnesolevat kuupäeva sõltuvalt Lõuna-Aafrika pädeva asutuse esitatavast lisateabest.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/614/EÜ artiklis 7 asendatakse kuupäev “31. märts 2005” kuupäevaga “30. juuni 2005”.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 11. märts 2005

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Markos KYPRIANOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

2

(3)  ELT L 275, 25.8.2004, lk 20. Otsust on viimati muudetud otsusega 2004/892/EÜ (ELT L 375, 23.12.2004, lk 30).

3

---

Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohaselt vastuvõetud aktid

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/44 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/44

---

NÕUKOGU OTSUS 2005/211/JSK,

24. veebruar 2005,

Schengeni infosüsteemi jaoks mõnede uute, sealhulgas terrorismivastast võitlust käsitlevate toimingute sisseseadmise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 30 lõike 1 punkte a ja b, artikli 31 punkte a ja b ning artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Hispaania Kuningriigi algatust, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise 1990. aasta konventsiooni, edaspidi “1990. aasta Schengeni konventsioon”, (3) IV jaotise kohaselt loodud Schengeni infosüsteem, edaspidi “SIS”, on tähtis vahend Euroopa Liitu integreeritud Schengeni acquis’ kohaldamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Kontrolli järkjärgulist kaotamist ühispiiridel käsitleva 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamise 1990. aasta konventsiooni, edaspidi “1990. aasta Schengeni konventsioon”, (3) IV jaotise kohaselt loodud Schengeni infosüsteem, edaspidi “SIS”, on tähtis vahend Euroopa Liitu integreeritud Schengeni acquis’ kohaldamiseks.

| (2) | Pidades silmas Euroopa Liidu laienemist ja selleks, et võimaldada uute toimingute sisseseadmist infotehnoloogia viimaseid edusamme kasutades, on tunnustatud vajadust töötada välja uus, teise põlvkonna Schengeni infosüsteem, edaspidi “SIS II”, ning on astutud esimesi samme kõnealuse uue süsteemi loomiseks. |
| --- | --- |

(2)

Pidades silmas Euroopa Liidu laienemist ja selleks, et võimaldada uute toimingute sisseseadmist infotehnoloogia viimaseid edusamme kasutades, on tunnustatud vajadust töötada välja uus, teise põlvkonna Schengeni infosüsteem, edaspidi “SIS II”, ning on astutud esimesi samme kõnealuse uue süsteemi loomiseks.

| (3) | Olemasolevaid sätteid saab mõningal määral kohandada ja mõningaid uusi toiminguid sisse seada juba praegu, kehtiva SISi versiooni raames, eelkõige mis puudutab teatud liiki SISi sisestatud andmetele juurdepääsu võimaldamist ametiasutustele, kelle ülesannete nõuetekohast täitmist lihtsustaks võimalus asjakohaseid andmeid otsida, sealhulgas Europolile ja Eurojusti liikmesriigi liikmetele, puuduvate esemete kategooriate laiendamist, mille kohta hoiatusteateid saab sisestada ning isikuandmete edastamise salvestamist. Selleks eesmärgiks vajalikud tehnilised vahendid tuleb esmalt luua igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(3)

Olemasolevaid sätteid saab mõningal määral kohandada ja mõningaid uusi toiminguid sisse seada juba praegu, kehtiva SISi versiooni raames, eelkõige mis puudutab teatud liiki SISi sisestatud andmetele juurdepääsu võimaldamist ametiasutustele, kelle ülesannete nõuetekohast täitmist lihtsustaks võimalus asjakohaseid andmeid otsida, sealhulgas Europolile ja Eurojusti liikmesriigi liikmetele, puuduvate esemete kategooriate laiendamist, mille kohta hoiatusteateid saab sisestada ning isikuandmete edastamise salvestamist. Selleks eesmärgiks vajalikud tehnilised vahendid tuleb esmalt luua igas liikmesriigis.

| (4) | 14. ja 15. detsembril 2001. aastal Laekenis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes, eelkõige järeldustes 17 (terrorismivastase võitlusega tegelevate struktuuride vaheline koostöö), 43 (Eurojust ja politseikoostöö seoses Europoliga) ja 21. septembri 2001. aasta terrorismivastase võitluse tegevuskavas osutatakse SISi tõhustamise ning selle võimaluste parandamise vajadusele. |
| --- | --- |

(4)

14. ja 15. detsembril 2001. aastal Laekenis toimunud Euroopa Ülemkogu järeldustes, eelkõige järeldustes 17 (terrorismivastase võitlusega tegelevate struktuuride vaheline koostöö), 43 (Eurojust ja politseikoostöö seoses Europoliga) ja 21. septembri 2001. aasta terrorismivastase võitluse tegevuskavas osutatakse SISi tõhustamise ning selle võimaluste parandamise vajadusele.

| (5) | Peale selle on kasulik kehtestada kogu täiendava teabe vahetamist reguleerivad sätted kõigis liikmesriikides kõnealuseks otstarbeks määratud ametiasutuste (Supplementary Information Request at National Entry) kaudu, luues nimetatud asutustele ühise õigusliku aluse 1990. aasta Schengeni konventsiooni sätete kohaselt ja kehtestades kõnealuste asutuste poolt säilitatavate andmete kustutamise eeskirjad. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle on kasulik kehtestada kogu täiendava teabe vahetamist reguleerivad sätted kõigis liikmesriikides kõnealuseks otstarbeks määratud ametiasutuste (Supplementary Information Request at National Entry) kaudu, luues nimetatud asutustele ühise õigusliku aluse 1990. aasta Schengeni konventsiooni sätete kohaselt ja kehtestades kõnealuste asutuste poolt säilitatavate andmete kustutamise eeskirjad.

| (6) | Käesoleva otsuse Europoli käsitlevad sätted loovad õigusliku raamistiku ainult Schengeni infosüsteemile juurdepääsu jaoks ning ei piira tulevikus vajalike meetmete võtmist tehniliste lahenduste või finantsmõjude osas. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsuse Europoli käsitlevad sätted loovad õigusliku raamistiku ainult Schengeni infosüsteemile juurdepääsu jaoks ning ei piira tulevikus vajalike meetmete võtmist tehniliste lahenduste või finantsmõjude osas.

| (7) | Käesoleva otsuse Eurojusti liikmesriigi liikmeid või nende assistente käsitlevad sätted loovad õigusliku raamistiku ainult Schengeni infosüsteemile juurdepääsu jaoks ning ei piira tulevikus vajalike meetmete võtmist tehniliste lahenduste ega finantsmõjude osas. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva otsuse Eurojusti liikmesriigi liikmeid või nende assistente käsitlevad sätted loovad õigusliku raamistiku ainult Schengeni infosüsteemile juurdepääsu jaoks ning ei piira tulevikus vajalike meetmete võtmist tehniliste lahenduste ega finantsmõjude osas.

| (8) | Europoli ja Eurojusti liikmesriigi liikmete ja nende assistentide juurdepääsu SISi andmetele reguleerivad sätted on vaid esimene etapp ega piira edasisi arutelusid selle võimaluse laiendamise kohta teistele 1990. aasta Schengeni konventsiooni sätetele. |
| --- | --- |

(8)

Europoli ja Eurojusti liikmesriigi liikmete ja nende assistentide juurdepääsu SISi andmetele reguleerivad sätted on vaid esimene etapp ega piira edasisi arutelusid selle võimaluse laiendamise kohta teistele 1990. aasta Schengeni konventsiooni sätetele.

| (9) | Selleks tehtavad Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete muudatused koosnevad kahest osast: käesolevast otsusest ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 66 põhinevast nõukogu määrusest. Selle põhjuseks on asjaolu, et vastavalt 1990. aasta Schengeni konventsiooni artiklis 93 sätestatule on Schengeni infosüsteemi eesmärk säilitada liikmesriikide territooriumil avalik kord ja turvalisus, sealhulgas riikide julgeolek, ning kohaldada kõnealuse konventsiooni sätteid isikute liikumise kohta neil territooriumidel, kasutades SISi kaudu edastatud teavet kõnealuse konventsiooni kohaselt. Kuna 1990. aasta Schengeni konventsiooni mõningaid sätteid tuleb kohaldada samaaegselt mõlemal eesmärgil, on asjakohane muuta selliseid sätteid mõlemal lepingul põhinevate paralleelsete õigusaktidega, kasutades identseid termineid. |
| --- | --- |

(9)

Selleks tehtavad Schengeni infosüsteemi käsitlevate Schengeni acquis’ sätete muudatused koosnevad kahest osast: käesolevast otsusest ja Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 66 põhinevast nõukogu määrusest. Selle põhjuseks on asjaolu, et vastavalt 1990. aasta Schengeni konventsiooni artiklis 93 sätestatule on Schengeni infosüsteemi eesmärk säilitada liikmesriikide territooriumil avalik kord ja turvalisus, sealhulgas riikide julgeolek, ning kohaldada kõnealuse konventsiooni sätteid isikute liikumise kohta neil territooriumidel, kasutades SISi kaudu edastatud teavet kõnealuse konventsiooni kohaselt. Kuna 1990. aasta Schengeni konventsiooni mõningaid sätteid tuleb kohaldada samaaegselt mõlemal eesmärgil, on asjakohane muuta selliseid sätteid mõlemal lepingul põhinevate paralleelsete õigusaktidega, kasutades identseid termineid.

| (10) | Käesolev otsus ei piira tulevikus selliste vajalike õigusaktide vastuvõtmist, milles sätestatakse üksikasjalikult SIS II õiguslik struktuur, eesmärgid, toimimine ja kasutamine, nagu näiteks, kuid mitte ainult, süsteemi sisestatavate andmete liigituse täpsema määratlemise eeskirjad, andmete salvestamise eesmärgid ja kriteeriumid, sätted SISi andmete sisu, hoiatusteadete omavaheliste seoste ja hoiatusteadete kokkulangevuse kohta ning täpsemad juurdepääsureeglid SISis sisalduvatele andmetele ning sätted isikuandmete kaitse ja nende kontrolli kohta. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus ei piira tulevikus selliste vajalike õigusaktide vastuvõtmist, milles sätestatakse üksikasjalikult SIS II õiguslik struktuur, eesmärgid, toimimine ja kasutamine, nagu näiteks, kuid mitte ainult, süsteemi sisestatavate andmete liigituse täpsema määratlemise eeskirjad, andmete salvestamise eesmärgid ja kriteeriumid, sätted SISi andmete sisu, hoiatusteadete omavaheliste seoste ja hoiatusteadete kokkulangevuse kohta ning täpsemad juurdepääsureeglid SISis sisalduvatele andmetele ning sätted isikuandmete kaitse ja nende kontrolli kohta.

| (11) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (4) mis on hõlmatud teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga. |
| --- | --- |

(11)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelisele lepingule nende kahe riigi ühinemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (4) mis on hõlmatud teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonnaga.

| (12) | Ühendkuningriik osaleb käesoleva otsuse vastuvõtmisel vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklile 5 ja nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta võtta osa mõnedest Schengeni acquis’ sätetest) (5) artikli 8 lõikele 2. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriik osaleb käesoleva otsuse vastuvõtmisel vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklile 5 ja nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta võtta osa mõnedest Schengeni acquis’ sätetest) (5) artikli 8 lõikele 2.

| (13) | Iirimaa osaleb käesoleva otsuse vastuvõtmisel vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklile 5 ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta võtta osa mõnedest Schengeni acquis’ sätetest) (6) artikli 6 lõikele 2. |
| --- | --- |

(13)

Iirimaa osaleb käesoleva otsuse vastuvõtmisel vastavalt Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artiklile 5 ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta võtta osa mõnedest Schengeni acquis’ sätetest) (6) artikli 6 lõikele 2.

| (14) | Käesolev otsus ei piira otsustes 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ määratletud korra kohaldamist, mis käsitlevad vastavalt Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalist osalemist Schengeni acquis’s. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev otsus ei piira otsustes 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ määratletud korra kohaldamist, mis käsitlevad vastavalt Ühendkuningriigi ja Iirimaa osalist osalemist Schengeni acquis’s.

| (15) | Käesolev otsus kujutab endast õigusakti, mis tuleneb Schengeni acquis’st või on sellega muul moel seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses, |
| --- | --- |

(15)

Käesolev otsus kujutab endast õigusakti, mis tuleneb Schengeni acquis’st või on sellega muul moel seotud ühinemisakti artikli 3 lõike 2 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1990. aasta Schengeni konventsiooni sätteid muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklile 92 lisatakse järgmine lõige:
  “4.   Kooskõlas siseriiklike õigusaktidega vahetavad liikmesriigid kõnealuseks otstarbeks määratud ametiasutuste (SIRENE) kaudu kogu täiendavat teavet, mis on vajalik seoses hoiatusteadete sisestamisega ning mis võimaldab võtta asjakohaseid meetmeid isikute või esemete, kelle või mille andmed on sisestatud Schengeni infosüsteemi, leidmisel süsteemis tehtud otsingute tulemusel. Kõnealust teavet kasutatakse üksnes eesmärgil, milleks see edastati.” |
| --- | --- |

1)

Artiklile 92 lisatakse järgmine lõige:

“4.   Kooskõlas siseriiklike õigusaktidega vahetavad liikmesriigid kõnealuseks otstarbeks määratud ametiasutuste (SIRENE) kaudu kogu täiendavat teavet, mis on vajalik seoses hoiatusteadete sisestamisega ning mis võimaldab võtta asjakohaseid meetmeid isikute või esemete, kelle või mille andmed on sisestatud Schengeni infosüsteemi, leidmisel süsteemis tehtud otsingute tulemusel. Kõnealust teavet kasutatakse üksnes eesmärgil, milleks see edastati.”

| 2) | Artikli 94 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:






  “b) | artiklites 99 ja 100 osutatud esemed.” |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 94 lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

“b)

artiklites 99 ja 100 osutatud esemed.”

| 3) | Artikli 94 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  “3.   Isikute kohta võib edastada ainult järgmisi andmeid:






  a) | perekonnanimi ja eesnimed, võimalikud varjunimed tuleb registreerida eraldi; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 94 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

“3.   Isikute kohta võib edastada ainult järgmisi andmeid:

a)

perekonnanimi ja eesnimed, võimalikud varjunimed tuleb registreerida eraldi;

| b) | erilised muutumatud füüsilised tundemärgid; |
| --- | --- |

b)

erilised muutumatud füüsilised tundemärgid;

| c) | [...]; |
| --- | --- |

c)

[...];

| d) | sünnikoht ja -aeg; |
| --- | --- |

d)

sünnikoht ja -aeg;

| e) | sugu; |
| --- | --- |

e)

sugu;

| f) | kodakondsus; |
| --- | --- |

f)

kodakondsus;

| g) | kas asjaomased isikud on relvastatud, vägivaldsed või põgenenud; |
| --- | --- |

g)

kas asjaomased isikud on relvastatud, vägivaldsed või põgenenud;

| h) | hoiatusteate põhjus; |
| --- | --- |

h)

hoiatusteate põhjus;

| i) | võetavad meetmed; |
| --- | --- |

i)

võetavad meetmed;

| j) | artikli 95 kohaste hoiatusteadete korral: õigusrikkumis(t)e laad”. |
| --- | --- |

j)

artikli 95 kohaste hoiatusteadete korral: õigusrikkumis(t)e laad”.

| 4) | Artikli 99 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Andmed isikute või sõidukite, paatide, õhusõidukite ja konteinerite kohta sisestatakse kooskõlas hoiatusteate esitanud liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega varjatud jälgimiseks või erikontrolliks vastavalt lõikele 5.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 99 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Andmed isikute või sõidukite, paatide, õhusõidukite ja konteinerite kohta sisestatakse kooskõlas hoiatusteate esitanud liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega varjatud jälgimiseks või erikontrolliks vastavalt lõikele 5.”

| 5) | Artikli 99 lõike 3 viimane lause asendatakse järgmisega:
  “Käesoleva lõike kohaselt hoiatusteadet esitav liikmesriik on kohustatud sellest teavitama teisi liikmesriike.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 99 lõike 3 viimane lause asendatakse järgmisega:

“Käesoleva lõike kohaselt hoiatusteadet esitav liikmesriik on kohustatud sellest teavitama teisi liikmesriike.”

| 6) | Artikli 99 lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:
  “5.   Lõikes 1 osutatud erikontrolli ajal võib vastavalt siseriiklikele õigusaktidele lõigetes 2 ja 3 osutatud eesmärgil läbi otsida isikuid, sõidukeid, paate, õhusõidukeid, konteinereid ja kaasatoodud esemeid.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 99 lõike 5 esimene lause asendatakse järgmisega:

“5.   Lõikes 1 osutatud erikontrolli ajal võib vastavalt siseriiklikele õigusaktidele lõigetes 2 ja 3 osutatud eesmärgil läbi otsida isikuid, sõidukeid, paate, õhusõidukeid, konteinereid ja kaasatoodud esemeid.”

| 7) | Artikli 100 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  “3.   Sisestatakse järgmised hõlpsalt tuvastatavate esemete kategooriad:






  a) | varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud mootorsõidukid, mille mootori töömaht on üle 50 cm3, paadid ja õhusõidukid; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 100 lõige 3 asendatakse järgmisega:

“3.   Sisestatakse järgmised hõlpsalt tuvastatavate esemete kategooriad:

a)

varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud mootorsõidukid, mille mootori töömaht on üle 50 cm3, paadid ja õhusõidukid;

| b) | varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud haagised, mille tühimass on üle 750 kg, haagiselamud, tööstusseadmed, päramootorid ja konteinerid; |
| --- | --- |

b)

varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud haagised, mille tühimass on üle 750 kg, haagiselamud, tööstusseadmed, päramootorid ja konteinerid;

| c) | varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud tulirelvad; |
| --- | --- |

c)

varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud tulirelvad;

| d) | varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud dokumendiplangid; |
| --- | --- |

d)

varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud dokumendiplangid;

| e) | isikut tõendavad dokumendid, näiteks passid, isikutunnistused, juhiload, elamisload ja reisidokumendid, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud; |
| --- | --- |

e)

isikut tõendavad dokumendid, näiteks passid, isikutunnistused, juhiload, elamisload ja reisidokumendid, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud;

| f) | varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud sõidukite registreerimistunnistused ja sõidukite numbrimärgid; |
| --- | --- |

f)

varastatud, ebaseaduslikult omastatud, kaotatud või kehtetuks tunnistatud sõidukite registreerimistunnistused ja sõidukite numbrimärgid;

| g) | pangatähed (paberraha); |
| --- | --- |

g)

pangatähed (paberraha);

| h) | väärtpaberid ja maksevahendid, näiteks tšekid, krediitkaardid, võlakirjad, aktsiad ja osad, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud.” |
| --- | --- |

h)

väärtpaberid ja maksevahendid, näiteks tšekid, krediitkaardid, võlakirjad, aktsiad ja osad, mis on varastatud, ebaseaduslikult omastatud või kaotatud.”

| 8) | Artikli 101 lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lause:
  “Juurdepääs Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele ja nende andmete kohta vahetu päringu tegemise õigus võib olla ka siseriiklikel õiguskaitseorganitel oma ülesannete täitmisel, sealhulgas asutustel, kes vastutavad kriminaalmenetluses riikliku süüdistuse esitamise eest ja süüdimõistmisele eelneva kohtuliku uurimise eest, nagu on sätestatud siseriiklike õigusaktidega.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 101 lõike 1 lõppu lisatakse järgmine lause:

“Juurdepääs Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele ja nende andmete kohta vahetu päringu tegemise õigus võib olla ka siseriiklikel õiguskaitseorganitel oma ülesannete täitmisel, sealhulgas asutustel, kes vastutavad kriminaalmenetluses riikliku süüdistuse esitamise eest ja süüdimõistmisele eelneva kohtuliku uurimise eest, nagu on sätestatud siseriiklike õigusaktidega.”

| 9) | Lisatakse järgmised artiklid:
  “Artikkel 101 A
  1.   Euroopa Politseiametil (Europolil) on oma volituste piires ja omal kulul õigus juurde pääseda Schengeni infosüsteemi vastavalt artiklitele 95, 99 ja 100 sisestatud andmetele ning nende kohta vahetult päringuid teha.
  2.   Europol võib otsida ainult andmeid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.
  3.   Juhul, kui Europol Schengeni infosüsteemis tehtud otsingu põhjal märkab hoiatusteadet, teavitab ta Europoli konventsioonis määratletud kanalite kaudu liikmesriiki, kes kõnealuse hoiatusteate sisestas.
  4.   Schengeni infosüsteemist saadud teabe kasutamine toimub asjaomase liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, juhindutakse Europoli konventsioonist. Europol võib kõnealust teavet edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele ainult asjaomase liikmesriigi nõusolekul.
  5.   Europol võib Europoli konventsiooni sätete kohaselt nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lisainformatsiooni.
  6.   Europol kohustub:






  a) | registreerima iga päringu artikli 103 sätete kohaselt; |
| --- | --- | --- |

9)

Lisatakse järgmised artiklid:

“Artikkel 101 A

1.   Euroopa Politseiametil (Europolil) on oma volituste piires ja omal kulul õigus juurde pääseda Schengeni infosüsteemi vastavalt artiklitele 95, 99 ja 100 sisestatud andmetele ning nende kohta vahetult päringuid teha.

2.   Europol võib otsida ainult andmeid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.

3.   Juhul, kui Europol Schengeni infosüsteemis tehtud otsingu põhjal märkab hoiatusteadet, teavitab ta Europoli konventsioonis määratletud kanalite kaudu liikmesriiki, kes kõnealuse hoiatusteate sisestas.

4.   Schengeni infosüsteemist saadud teabe kasutamine toimub asjaomase liikmesriigi nõusolekul. Kui liikmesriik lubab kõnealust teavet kasutada, juhindutakse Europoli konventsioonist. Europol võib kõnealust teavet edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele ainult asjaomase liikmesriigi nõusolekul.

5.   Europol võib Europoli konventsiooni sätete kohaselt nõuda asjaomaselt liikmesriigilt lisainformatsiooni.

6.   Europol kohustub:

a)

registreerima iga päringu artikli 103 sätete kohaselt;

| b) | ilma et see piiraks lõigete 4 ja 5 kohaldamist, mitte ühendama Schengeni infosüsteemi, millele tal on juurdepääs, osasid ühegi arvutisüsteemiga ega edastama selles olevaid andmeid kogumiseks ja töötlemiseks Europoli poolt või Europolis ega alla laadima või muul moel kopeerima ühtegi Schengeni infosüsteemi osa; |
| --- | --- |

b)

ilma et see piiraks lõigete 4 ja 5 kohaldamist, mitte ühendama Schengeni infosüsteemi, millele tal on juurdepääs, osasid ühegi arvutisüsteemiga ega edastama selles olevaid andmeid kogumiseks ja töötlemiseks Europoli poolt või Europolis ega alla laadima või muul moel kopeerima ühtegi Schengeni infosüsteemi osa;

| c) | piirama juurdepääsu Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele ainult selleks spetsiaalselt volitatud Europoli personaliga; |
| --- | --- |

c)

piirama juurdepääsu Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele ainult selleks spetsiaalselt volitatud Europoli personaliga;

| d) | vastu võtma ja kohaldama artiklis 118 sätestatud meetmeid; |
| --- | --- |

d)

vastu võtma ja kohaldama artiklis 118 sätestatud meetmeid;

| e) | lubama Europoli konventsiooni artikli 24 alusel loodud ühisel järelevalveasutusel kontrollida Europoli tegevust seoses õigusega juurde pääseda Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele ja nende kohta päringuid teha. |
| --- | --- |

e)

lubama Europoli konventsiooni artikli 24 alusel loodud ühisel järelevalveasutusel kontrollida Europoli tegevust seoses õigusega juurde pääseda Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele ja nende kohta päringuid teha.

Artikkel 101 B

1.   Eurojusti liikmesriigi liikmetel ja nende assistentidel on õigus juurde pääseda Schengeni infosüsteemi vastavalt artiklitele 95 ja 98 sisestatud andmetele ning nende kohta päringuid teha.

2.   Eurojusti liikmesriigi liikmed ja nende assistendid võivad otsida ainult andmeid, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks.

3.   Juhul, kui Eurojusti liikmesriigi liige märkab Schengeni infosüsteemis tehtud otsingu põhjal hoiatusteadet, teavitab ta liikmesriiki, kes kõnealuse hoiatusteate sisestas. Sellise otsingu tulemusel saadud teavet võib edastada kolmandatele riikidele ja kolmandatele isikutele vaid liikmesriigi nõusolekul, kes kõnealuse hoiatusteate sisestas.

4.   Käesolevat artiklit ei saa tõlgendada nii, et see mõjutaks Eurojusti moodustamist käsitleva nõukogu otsuse sätteid andmekaitse kohta või Eurojusti liikmesriigi liikmete või nende assistentide vastutuse kohta omavolilise või ebaõige andmetöötluse eest või mis mõjutaks kõnealuse nõukogu otsuse artikli 23 kohaselt moodustatud ühise järelevalveasutuse volitusi.

5.   Vastavalt artikli 103 sätetele registreeritakse iga Eurojusti liikmesriigi liikme või assistendi poolt tehtav otsing ja iga nende poolt leitud andmete kasutamine.

6.   Ühtegi Schengeni infosüsteemi osa ei tohi ühendada ühegi teise arvutisüsteemiga ega infosüsteemis sisalduvaid andmeid, millele liikmesriikide liikmetel või nende assistentidel on juurdepääs, edastada mis tahes teise arvutisüsteemi andmete kogumiseks ja töötlemiseks Eurojusti poolt või Eurojustis; samuti ei või ühtegi Schengeni infosüsteemi osa alla laadida või muul moel kopeerida.

7.   Juurdepääs Schengeni infosüsteemi sisestatud andmetele on piiratud liikmesriikide liikmete ja nende assistentidega ega laiene Eurojusti töötajatele.

8.   Artiklis 118 sätestatud meetmed võetakse vastu ja neid kohaldatakse.”

| 10) | Artikkel 103 asendatakse järgmisega:
  “Artikkel 103
  Iga liikmesriik tagab, et andmefaile haldav asutus registreerib iga isikuandmete edastuse Schengeni infosüsteemi siseriiklikus osas, et kontrollida otsingu lubatavust. Registreeringut võib kasutada ainult sel otstarbel ja see kustutatakse kõige varem ühe aasta möödudes ja kõige hiljem kolme aasta pärast.” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 103 asendatakse järgmisega:

“Artikkel 103

Iga liikmesriik tagab, et andmefaile haldav asutus registreerib iga isikuandmete edastuse Schengeni infosüsteemi siseriiklikus osas, et kontrollida otsingu lubatavust. Registreeringut võib kasutada ainult sel otstarbel ja see kustutatakse kõige varem ühe aasta möödudes ja kõige hiljem kolme aasta pärast.”

| 11) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 112 A
  1.   Artikli 92 lõikes 4 osutatud asjaomaste ametiasutuste poolt failides säilitatavaid isikuandmeid, mis on sisestatud kõnealuse lõike kohaselt toimunud infovahetuse tulemusena, hoitakse ainult nii kaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks kõnealused andmed esitati. Need kustutatakse igal juhul vähemalt ühe aasta möödumisel pärast seda, kui hoiatusteate või hoiatusteadetega seotud isiku või eseme andmed on kustutatud Schengeni infosüsteemist.
  2.   Lõige 1 ei piira liikmesriigi õigust hoida siseriiklikes failides andmeid konkreetsete hoiatusteadete kohta, mis on sisestatud asjaomase liikmesriigi poolt või millega seoses on võetud meetmeid asjaomase liikmesriigi territooriumil. Ajavahemik, mille jooksul asjaomaseid andmeid kõnealustes toimikutes säilitatakse, määratakse siseriiklike õigusaktidega.” |
| --- | --- |

11)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 112 A

1.   Artikli 92 lõikes 4 osutatud asjaomaste ametiasutuste poolt failides säilitatavaid isikuandmeid, mis on sisestatud kõnealuse lõike kohaselt toimunud infovahetuse tulemusena, hoitakse ainult nii kaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks kõnealused andmed esitati. Need kustutatakse igal juhul vähemalt ühe aasta möödumisel pärast seda, kui hoiatusteate või hoiatusteadetega seotud isiku või eseme andmed on kustutatud Schengeni infosüsteemist.

2.   Lõige 1 ei piira liikmesriigi õigust hoida siseriiklikes failides andmeid konkreetsete hoiatusteadete kohta, mis on sisestatud asjaomase liikmesriigi poolt või millega seoses on võetud meetmeid asjaomase liikmesriigi territooriumil. Ajavahemik, mille jooksul asjaomaseid andmeid kõnealustes toimikutes säilitatakse, määratakse siseriiklike õigusaktidega.”

| 12) | Artikli 113 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  “1.   Muid andmeid peale artiklis 112 osutatute säilitatakse maksimaalselt kümme aastat ja andmeid artikli 99 lõikes 1 osutatud esemete kohta säilitatakse maksimaalselt viis aastat.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 113 lõige 1 asendatakse järgmisega:

“1.   Muid andmeid peale artiklis 112 osutatute säilitatakse maksimaalselt kümme aastat ja andmeid artikli 99 lõikes 1 osutatud esemete kohta säilitatakse maksimaalselt viis aastat.”

| 13) | Lisatakse järgmine artikkel:
  “Artikkel 113 A
  1.   Muid andmeid, mis ei ole isikuandmed, mida säilitatakse failides artikli 92 lõikes 4 osutatud asutuste poolt sama lõike kohase teabevahetuse tulemusena, hoitakse ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need on edastatud. Need kustutatakse igal juhul vähemalt ühe aasta möödumisel pärast seda, kui hoiatusteate või hoiatusteadetega seotud isiku või eseme andmed on kustutatud Schengeni infosüsteemist.
  2.   Lõige 1 ei piira liikmesriigi õigust hoida siseriiklikes failides andmeid konkreetsete hoiatusteadete kohta, mis on sisestatud asjaomase liikmesriigi poolt või millega seoses on võetud meetmeid asjaomase liikmesriigi territooriumil. Ajavahemik, mille jooksul asjaomaseid andmeid kõnealustes failides säilitatakse, määratakse siseriiklike õigusaktidega.” |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmine artikkel:

“Artikkel 113 A

1.   Muid andmeid, mis ei ole isikuandmed, mida säilitatakse failides artikli 92 lõikes 4 osutatud asutuste poolt sama lõike kohase teabevahetuse tulemusena, hoitakse ainult niikaua, kui on vaja nende eesmärkide saavutamiseks, milleks need on edastatud. Need kustutatakse igal juhul vähemalt ühe aasta möödumisel pärast seda, kui hoiatusteate või hoiatusteadetega seotud isiku või eseme andmed on kustutatud Schengeni infosüsteemist.

2.   Lõige 1 ei piira liikmesriigi õigust hoida siseriiklikes failides andmeid konkreetsete hoiatusteadete kohta, mis on sisestatud asjaomase liikmesriigi poolt või millega seoses on võetud meetmeid asjaomase liikmesriigi territooriumil. Ajavahemik, mille jooksul asjaomaseid andmeid kõnealustes failides säilitatakse, määratakse siseriiklike õigusaktidega.”

Artikkel 2

1.   Käesoleva otsuse artikli 1 lõiked 1, 5 ja 8 jõustuvad 90 päeva möödumisel selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesoleva otsuse artikli 1 lõiked 11 ja 13 jõustuvad 180 päeva möödumisel selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Käesoleva otsuse artikli 1 lõiked 1, 5, 8, 11 ja 13 jõustuvad Islandi ja Norra suhtes 270 päeva möödumisel selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

4.   Artikli 1 lõiked 2, 3, 4, 6, 7, 9, 10 ja 12 jõustuvad nõukogu poolt määratud päeval, kes võtab asjaomase ühehäälse otsuse vastu niipea, kui vajalikud eeltingimused on täidetud.

Nõukogu võib otsustada määrata erinevad jõustumise kuupäevad järgmistele sätetele:

| — | artikli 1 lõiked 2, 4 ja 6, |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõiked 2, 4 ja 6,

| — | artikli 1 lõige 3, |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõige 3,

| — | artikli 1 lõige 7, |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõige 7,

| — | artikli 1 lõige 9, uus artikkel 101 A, |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõige 9, uus artikkel 101 A,

| — | artikli 1 lõige 9, uus artikkel 101 B, |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõige 9, uus artikkel 101 B,

| — | artikli 1 lõige 12. |
| --- | --- |

—

artikli 1 lõige 12.

5.   Iga lõikele 4 vastav nõukogu otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  EÜT C 160, 4.7.2002, lk 7.

1

(2)  ELT C 31 E, 5.2.2004, lk 122.

2

(3)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

3

(4)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

4

(5)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

5

(6)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

6

---

| 15.3.2005 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 68/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2005

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 68/49

---

NÕUKOGU RAAMOTSUS 2005/212/JSK,

24. veebruar 2005,

mis käsitleb kuritegevusega seotud tulu, kuriteovahendite ja omandi konfiskeerimist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ning eriti selle artiklit 29, artikli 31 lõike 1 punkti c ja artikli 34 lõike 2 punkti b,

võttes arvesse Taani Kuningriigi algatust, (1)

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Piiriülese organiseeritud kuritegevuse põhiline motiiv on rahaline kasu. Sellise kuritegevuse tõhusaks takistamiseks ja selle vastu võitlemiseks tuleb keskenduda kuritegelikul teel saadud tulu uurimisele, blokeerimisele, arestimisele ja konfiskeerimisele. See on siiski raskendatud, muu hulgas liikmesriikide õigusaktide erinevuste tõttu. |
| --- | --- |

(1)

Piiriülese organiseeritud kuritegevuse põhiline motiiv on rahaline kasu. Sellise kuritegevuse tõhusaks takistamiseks ja selle vastu võitlemiseks tuleb keskenduda kuritegelikul teel saadud tulu uurimisele, blokeerimisele, arestimisele ja konfiskeerimisele. See on siiski raskendatud, muu hulgas liikmesriikide õigusaktide erinevuste tõttu.

| (2) | Detsembri 1998. aasta Viini Euroopa Ülemkogu järeldustes kutsub Euroopa Ülemkogu üles tugevdama Euroopa Liidu pingutusi rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses kooskõlas tegevuskavaga, mis käsitleb, kuidas kõige paremini rakendada Amsterdami lepingu sätteid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks. (2) |
| --- | --- |

(2)

Detsembri 1998. aasta Viini Euroopa Ülemkogu järeldustes kutsub Euroopa Ülemkogu üles tugevdama Euroopa Liidu pingutusi rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses kooskõlas tegevuskavaga, mis käsitleb, kuidas kõige paremini rakendada Amsterdami lepingu sätteid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomiseks. (2)

| (3) | Viini tegevuskava lõike 50 punkti b kohaselt tuleb viie aasta jooksul alates Amsterdami lepingu jõustumisest vajaduse korral täiustada ja ühtlustada siseriiklikke sätteid, mis reguleerivad kuritegelikul teel saadud tulu arestimist ja konfiskeerimist, võttes arvesse heausksete kolmandate isikute õigusi. |
| --- | --- |

(3)

Viini tegevuskava lõike 50 punkti b kohaselt tuleb viie aasta jooksul alates Amsterdami lepingu jõustumisest vajaduse korral täiustada ja ühtlustada siseriiklikke sätteid, mis reguleerivad kuritegelikul teel saadud tulu arestimist ja konfiskeerimist, võttes arvesse heausksete kolmandate isikute õigusi.

| (4) | 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu järelduste lõikes 51 rõhutatakse, et rahapesu, millel on organiseeritud kuritegevuses keskne koht, tuleks olenemata selle esinemiskohast välja juurida, ja et Euroopa Ülemkogu on määratud tagama, et võetaks konkreetseid meetmeid kuritegelikul teel saadud tulu uurimiseks, blokeerimiseks, arestimiseks ja konfiskeerimiseks. Euroopa Ülemkogu kutsub lõikes 55 üles ühtlustama rahapesu käsitlevat kriminaalõigust ja -menetlust (nt rahaliste vahendite uurimine, blokeerimine ja konfiskeerimine). |
| --- | --- |

(4)

15. ja 16. oktoobri 1999. aasta Tampere Euroopa Ülemkogu järelduste lõikes 51 rõhutatakse, et rahapesu, millel on organiseeritud kuritegevuses keskne koht, tuleks olenemata selle esinemiskohast välja juurida, ja et Euroopa Ülemkogu on määratud tagama, et võetaks konkreetseid meetmeid kuritegelikul teel saadud tulu uurimiseks, blokeerimiseks, arestimiseks ja konfiskeerimiseks. Euroopa Ülemkogu kutsub lõikes 55 üles ühtlustama rahapesu käsitlevat kriminaalõigust ja -menetlust (nt rahaliste vahendite uurimine, blokeerimine ja konfiskeerimine).

| (5) | Nõukogu poolt 27. märtsil 2000. aastal heakskiidetud 2000. aasta tegevuskava “Organiseeritud kuritegevuse preventsioon ja kontroll: Euroopa Liidu strateegia uue aastatuhande alguseks” (3) soovituse 19 kohaselt tuleks läbi vaadata võimalik vajadus dokumendi järele, mis arvestades liikmesriikide parimaid tegevusviise ja austades õiguse üldpõhimõtteid, sätestab võimaluse lihtsustada vastavalt vajadusele kas kriminaal-, tsiviil- või maksuõiguse kohast tõendamiskohustust organiseeritud kuritegevusega seotud kuriteos süüdi mõistetud isiku vallatava vara päritolu määramisel. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu poolt 27. märtsil 2000. aastal heakskiidetud 2000. aasta tegevuskava “Organiseeritud kuritegevuse preventsioon ja kontroll: Euroopa Liidu strateegia uue aastatuhande alguseks” (3) soovituse 19 kohaselt tuleks läbi vaadata võimalik vajadus dokumendi järele, mis arvestades liikmesriikide parimaid tegevusviise ja austades õiguse üldpõhimõtteid, sätestab võimaluse lihtsustada vastavalt vajadusele kas kriminaal-, tsiviil- või maksuõiguse kohast tõendamiskohustust organiseeritud kuritegevusega seotud kuriteos süüdi mõistetud isiku vallatava vara päritolu määramisel.

| (6) | 12. detsembri 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni artikli 12 kohaselt võivad osalisriigid kaaluda võimalust nõuda, et kurjategija tõendaks eeldatavasti kuriteoga saadud vara või muu konfiskeeritava vara seaduslikku päritolu, kui selline nõue on kooskõlas osalisriigi õiguse põhimõtetega ja kohtu- või muu menetluse laadiga. |
| --- | --- |

(6)

12. detsembri 2000. aasta rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise ÜRO konventsiooni artikli 12 kohaselt võivad osalisriigid kaaluda võimalust nõuda, et kurjategija tõendaks eeldatavasti kuriteoga saadud vara või muu konfiskeeritava vara seaduslikku päritolu, kui selline nõue on kooskõlas osalisriigi õiguse põhimõtetega ja kohtu- või muu menetluse laadiga.

| (7) | Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud rahapesu ning kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist käsitleva Euroopa Nõukogu 8. novembri 1990. aasta konventsiooni. Mõned liikmesriigid on esitanud deklaratsiooni konventsiooni konfiskeerimist käsitleva artikli 2 kohta, et neil oleks tulu konfiskeerimiskohustus üksnes teatud kuritegude puhul. |
| --- | --- |

(7)

Kõik liikmesriigid on ratifitseerinud rahapesu ning kriminaaltulu avastamist, arestimist ja konfiskeerimist käsitleva Euroopa Nõukogu 8. novembri 1990. aasta konventsiooni. Mõned liikmesriigid on esitanud deklaratsiooni konventsiooni konfiskeerimist käsitleva artikli 2 kohta, et neil oleks tulu konfiskeerimiskohustus üksnes teatud kuritegude puhul.

| (8) | Nõukogu raamotsuses 2001/500/JSK (4) kehtestatakse sätted rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemise, uurimise, blokeerimise, arestimise ja konfiskeerimise kohta. Selle raamotsuse alusel on liikmesriikidel samuti kohustus mitte teha ega hoida jõus reservatsioone Euroopa Nõukogu konventsiooni konfiskeerimist käsitlevate sätete suhtes, kui kuriteo eest määratava karistuse ülemmäär on üle ühe aasta kestev vabadusekaotus või vabadust piirav julgeolekumeede. |
| --- | --- |

(8)

Nõukogu raamotsuses 2001/500/JSK (4) kehtestatakse sätted rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemise, uurimise, blokeerimise, arestimise ja konfiskeerimise kohta. Selle raamotsuse alusel on liikmesriikidel samuti kohustus mitte teha ega hoida jõus reservatsioone Euroopa Nõukogu konventsiooni konfiskeerimist käsitlevate sätete suhtes, kui kuriteo eest määratava karistuse ülemmäär on üle ühe aasta kestev vabadusekaotus või vabadust piirav julgeolekumeede.

| (9) | Selles valdkonnas olemasolevate dokumentidega ei ole saavutatud piisavalt tõhusat piiriülest koostööd konfiskeerimise osas, kuna endiselt on mitmeid liikmesriike, kus ei suudeta kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerida kõikide kuritegude puhul, mille eest on karistuse ülemmäär üle ühe aasta pikkune vabadusekaotus. |
| --- | --- |

(9)

Selles valdkonnas olemasolevate dokumentidega ei ole saavutatud piisavalt tõhusat piiriülest koostööd konfiskeerimise osas, kuna endiselt on mitmeid liikmesriike, kus ei suudeta kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerida kõikide kuritegude puhul, mille eest on karistuse ülemmäär üle ühe aasta pikkune vabadusekaotus.

| (10) | Käesoleva raamotsuse eesmärk on tagada, et kõigis liikmesriikides oleks kehtestatud tõhusad eeskirjad, mis reguleerivad kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimist, muu hulgas tõendamiskohustust organiseeritud kuritegevusega seotud kuriteos süüdi mõistetud isiku vallatava vara päritolu määramisel. Käesolev raamotsus on seotud samal ajal esitatava Taani raamotsuse eelnõuga, mis käsitleb kuritegelikul teel saadud tulu ja ümberjagatud varade konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus tehtud otsuste vastastikust tunnustamist. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva raamotsuse eesmärk on tagada, et kõigis liikmesriikides oleks kehtestatud tõhusad eeskirjad, mis reguleerivad kuritegelikul teel saadud tulu konfiskeerimist, muu hulgas tõendamiskohustust organiseeritud kuritegevusega seotud kuriteos süüdi mõistetud isiku vallatava vara päritolu määramisel. Käesolev raamotsus on seotud samal ajal esitatava Taani raamotsuse eelnõuga, mis käsitleb kuritegelikul teel saadud tulu ja ümberjagatud varade konfiskeerimise kohta Euroopa Liidus tehtud otsuste vastastikust tunnustamist.

| (11) | Käesolev raamotsus ei takista liikmesriigil kohaldada oma nõuetekohase menetlusega seotud aluspõhimõtteid, eeskätt süütuse presumptsiooni, omandiõigusi, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust mujal meedias, |
| --- | --- |

(11)

Käesolev raamotsus ei takista liikmesriigil kohaldada oma nõuetekohase menetlusega seotud aluspõhimõtteid, eeskätt süütuse presumptsiooni, omandiõigusi, ühinemisvabadust, ajakirjandusvabadust ja sõnavabadust mujal meedias,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA RAAMOTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas raamotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

—   tulu– kuritegelikul teel saadud igasugune majanduslik hüve. See võib hõlmata kõiki järgmises taandes määratletud vara vorme,

—   vara– hõlmab igasugust vara, nii kehalist kui kehatut, nii kinnis- kui vallasvara, samuti sellise vara omandiõigust või muid varalisi huve tõendavaid juriidilisi dokumente või akte,

—   kuriteovahend– vara, mida mis tahes viisil täielikult või osaliselt kasutatakse või kavatsetakse kasutada kuriteo või kuritegude toimepanemiseks,

—   konfiskeerimine– karistus või meede, mille kohus määrab pärast kuriteoga või kuritegudega seotud menetlust ning mille tagajärjeks on vara lõplik äravõtmine,

—   juriidiline isik– üksus, millel on juriidilise isiku staatus vastavalt kehtivatele siseriiklikele õigusaktidele, välja arvatud riigid või teised avalik-õiguslikud organid, kes teostavad riigivõimu, ja avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid.

Artikkel 2

Konfiskeerimine

1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, mis võimaldavad kas täielikult või osaliselt konfiskeerida kuriteovahendid ja kuritegelikul teel saadud tulu või sellisele tulule väärtuse poolest vastava vara, kui kuriteo eest määratav karistus on üle ühe aasta pikkune vabadusekaotus.

2.   Seoses maksukuritegudega võivad liikmesriigid rakendada peale kriminaalmenetluse muid menetlusi, mis jätavad kurjategija ilma kuritegelikul teel saadud tulust.

Artikkel 3

Laiendatud konfiskeerimisvolitused

1.   Iga liikmesriik võtab vähemalt sellised meetmed, mida tal lõikes 2 osutatud asjaolude korral on vaja, et täielikult või osaliselt konfiskeerida süüdimõistetud isikule kuuluv vara:

| a) | juhul kui kuritegu on toime pandud kuritegeliku ühenduse raames, nagu on määratletud 21. detsembri 1998. aasta ühismeetmes 98/733/JSK, millega Euroopa Liidu liikmesriikides tunnistatakse kuriteoks kuulumine kuritegelikku organisatsiooni, (5) ja kuritegu on hõlmatud:






  — | nõukogu 29. mai 2000. aasta raamotsusega 2000/383/JSK võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega, (6) |
| --- | --- | --- |

a)

juhul kui kuritegu on toime pandud kuritegeliku ühenduse raames, nagu on määratletud 21. detsembri 1998. aasta ühismeetmes 98/733/JSK, millega Euroopa Liidu liikmesriikides tunnistatakse kuriteoks kuulumine kuritegelikku organisatsiooni, (5) ja kuritegu on hõlmatud:

—

nõukogu 29. mai 2000. aasta raamotsusega 2000/383/JSK võltsimisvastase kaitse tugevdamiseks kriminaal- ja muude karistuste abil seoses euro kasutuselevõtmisega, (6)

| — | nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsusega 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist, |
| --- | --- |

—

nõukogu 26. juuni 2001. aasta raamotsusega 2001/500/JSK, milles käsitletakse rahapesu ning kuriteovahendite ja kuritegelikul teel saadud tulu kindlakstegemist, uurimist, blokeerimist, arestimist ja konfiskeerimist,

| — | nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsusega 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta, (7) |
| --- | --- |

—

nõukogu 19. juuli 2002. aasta raamotsusega 2002/629/JSK inimkaubanduse vastu võitlemise kohta, (7)

| — | nõukogu 28. novembri 2002. aasta raamotsusega 2002/946/JSK, millega tugevdatakse karistusõiguslikku raamistikku, et tõkestada ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist, (8) |
| --- | --- |

—

nõukogu 28. novembri 2002. aasta raamotsusega 2002/946/JSK, millega tugevdatakse karistusõiguslikku raamistikku, et tõkestada ebaseaduslikule piiriületamisele, läbisõidule ja elamisele kaasaaitamist, (8)

| — | nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsusega 2004/68/JSK laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta, (9) |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. detsembri 2003. aasta raamotsusega 2004/68/JSK laste seksuaalse ekspluateerimise ja lapsporno vastu võitlemise kohta, (9)

| — | nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsusega 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta, (10) |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsusega 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta, (10)

| b) | juhul kui kuritegu on hõlmatud nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusega 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta, (11)

  tingimusel et vastavalt eespool nimetatud raamotsustele






  — | on kuritegu, välja arvatud rahapesu, karistatav kriminaalkorras maksimaalse vabadusekaotusega vähemalt 5 kuni 10 aastat, |
| --- | --- | --- |

b)

juhul kui kuritegu on hõlmatud nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusega 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta, (11)

tingimusel et vastavalt eespool nimetatud raamotsustele

—

on kuritegu, välja arvatud rahapesu, karistatav kriminaalkorras maksimaalse vabadusekaotusega vähemalt 5 kuni 10 aastat,

| — | on rahapesu karistatav kriminaalkorras maksimaalse vabadusekaotusega vähemalt 4 aastat, |
| --- | --- |

—

on rahapesu karistatav kriminaalkorras maksimaalse vabadusekaotusega vähemalt 4 aastat,

ning et kuriteoga on võimalik saada majanduslikku kasu.

2.   Kõik liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada konfiskeerimist käesoleva artikli alusel vähemalt siis, kui:

| a) | siseriiklik kohus on konkreetsetele asjaoludele tuginedes täiesti veendunud, et süüdimõistetud isik on kõnealuse vara saanud kuritegelikul teel ajavahemikul, mis eelnes lõikes 1 nimetatud kuriteo eest süüdimõistmisele, ning mida kohus peab konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades põhjendatuks, või |
| --- | --- |

a)

siseriiklik kohus on konkreetsetele asjaoludele tuginedes täiesti veendunud, et süüdimõistetud isik on kõnealuse vara saanud kuritegelikul teel ajavahemikul, mis eelnes lõikes 1 nimetatud kuriteo eest süüdimõistmisele, ning mida kohus peab konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades põhjendatuks, või

| b) | siseriiklik kohus on konkreetsetele asjaoludele tuginedes täiesti veendunud, et süüdimõistetud isik on kõnealuse vara saanud sarnasel kuritegelikul teel ajavahemikul, mis eelnes lõikes 1 nimetatud kuriteo eest süüdimõistmisele, ning mida kohus peab konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades põhjendatuks, või |
| --- | --- |

b)

siseriiklik kohus on konkreetsetele asjaoludele tuginedes täiesti veendunud, et süüdimõistetud isik on kõnealuse vara saanud sarnasel kuritegelikul teel ajavahemikul, mis eelnes lõikes 1 nimetatud kuriteo eest süüdimõistmisele, ning mida kohus peab konkreetse juhtumi asjaolusid arvestades põhjendatuks, või

| c) | tehakse kindlaks, et süüdimõistetud isiku omandi väärtus on ebaproportsionaalne tema seadusliku sissetulekuga, ja kui siseriiklik kohus on konkreetsetele asjaoludele tuginedes täiesti veendunud, et see süüdimõistetud isik on kõnealuse vara saanud kuritegelikul teel. |
| --- | --- |

c)

tehakse kindlaks, et süüdimõistetud isiku omandi väärtus on ebaproportsionaalne tema seadusliku sissetulekuga, ja kui siseriiklik kohus on konkreetsetele asjaoludele tuginedes täiesti veendunud, et see süüdimõistetud isik on kõnealuse vara saanud kuritegelikul teel.

3.   Iga liikmesriik võib kaaluda vajalike meetmete võtmist, mis võimaldavad tal vastavalt lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele täielikult või osaliselt konfiskeerida kõnealuse isiku lähisugulaste poolt omandatud vara ning vara, mis on võõrandatud juriidilisele isikule, mille üle asjaomane isik üksi või koos oma lähisugulastega omab kontrolli. Sama põhimõtet kohaldatakse siis, kui asjaomane isik saab märkimisväärse osa juriidilise isiku sissetulekust.

4.   Liikmesriigid võivad rakendada peale kriminaalmenetluse muid menetlusi, mis jätavad kurjategija ilma kõnealusest omandist.

Artikkel 4

Õiguskaitsevahendid

Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed selle tagamiseks, et huvitatud isikutel, keda artiklites 2 ja 3 sätestatud meetmed mõjutavad, on tõhusad õiguskaitsevahendid oma õiguste kaitsmiseks.

Artikkel 5

Kaitsemeetmed

Käesolev raamotsus ei mõjuta kohustust austada põhiõigusi ja õiguse üldpõhimõtteid, sealhulgas eelkõige süütuse presumptsiooni, nagu need on kirja pandud Euroopa Liidu lepingu artiklis 6.

Artikkel 6

Rakendamine

1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikud meetmed 15. märtsiks 2007.

2.   Liikmesriigid edastavad 15. märtsiks 2007 nõukogu peasekretariaadile ja komisjonile nende sätete teksti, millega võetakse siseriiklikku õigusse üle käesolevast raamotsusest tulenevad kohustused. Selle teabe alusel koostatud aruande ja komisjoni kirjaliku aruande põhjal annab nõukogu 15. juuniks 2007 hinnangu, millises ulatuses on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikke meetmeid.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev raamotsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 24. veebruar 2005

Nõukogu nimel

eesistuja

N. SCHMIT

---

(1)  EÜT C 184, 2.8.2002, lk 3.

1

(2)  EÜT C 19, 23.1.1999, lk 1.

2

(3)  EÜT C 124, 3.5.2000, lk 1.

3

(4)  EÜT L 182, 5.7.2001, lk 1.

4

(5)  EÜT L 351, 29.12.1998, lk 1.

5

(6)  EÜT L 140, 14.6.2000, lk 1.

6

(7)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 328, 5.12.2002, lk 1.

8

(9)  ELT L 13, 20.1.2004, lk 44.

9

(10)  ELT L 335, 11.11.2004, lk 8.

10

(11)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

11

---