# Den Europæiske Unions L 33/5. f

| | ISSN 1725-2520 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 33 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 48. årgang5. februar 2005 |

ISSN 1725-2520

Den Europæiske Unions

Tidende

L 33

Dansk udgave

Retsforskrifter

48. årgang5. februar 2005

---

| Indhold | | I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | * | Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 202/2005 af 18. januar 2005 om ændring af forordning nr. 422/67/EØF, nr. 5/67/Euratom om lønningsregulativ for Kommissionens formand og medlemmer og for Domstolens præsident, dommere, generaladvokater og justitssekretær samt for præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten i Første Instans | 1 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 203/2005 af 4. februar 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 3 |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 204/2005 af 4. februar 2005 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger om importlicencer, som er indsendt i januar 2005, for levende kvæg af en vægt på 80 til 300 kg i forbindelse med et toldkontingent, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1204/2004 | 5 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 205/2005 af 4. februar 2005 om supplering af bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 for så vidt angår registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Valdemone — (BOB), Queso Ibores — (BOB), Pera de Jumilla — (BOB), Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta — (BOB), Sierra de Cádiz — (BOB), Requeijão Serra da Estrela — (BOB), Zafferano dell’Aquila — (BOB), Zafferano di San Gimignano — (BOB), Mantecadas de Astorga — (BGB) og Pan de Cea — (BGB)) | 6 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2005 af 4. februar 2005 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af opdrættede laks | 8 |

Indhold

I   Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

*

Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 202/2005 af 18. januar 2005 om ændring af forordning nr. 422/67/EØF, nr. 5/67/Euratom om lønningsregulativ for Kommissionens formand og medlemmer og for Domstolens præsident, dommere, generaladvokater og justitssekretær samt for præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten i Første Instans

1

Kommissionens forordning (EF) nr. 203/2005 af 4. februar 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

3

Kommissionens forordning (EF) nr. 204/2005 af 4. februar 2005 om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger om importlicencer, som er indsendt i januar 2005, for levende kvæg af en vægt på 80 til 300 kg i forbindelse med et toldkontingent, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1204/2004

5

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 205/2005 af 4. februar 2005 om supplering af bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 for så vidt angår registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Valdemone — (BOB), Queso Ibores — (BOB), Pera de Jumilla — (BOB), Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta — (BOB), Sierra de Cádiz — (BOB), Requeijão Serra da Estrela — (BOB), Zafferano dell’Aquila — (BOB), Zafferano di San Gimignano — (BOB), Mantecadas de Astorga — (BGB) og Pan de Cea — (BGB))

6

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 206/2005 af 4. februar 2005 om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af opdrættede laks

8

| | | II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | Kommissionen |
| | * | 2005/102/EF:Kommissionens beslutning af 26. januar 2005 om ændring af Kommissionens beslutning 2001/881/EF og 2002/459/EF for så vidt angår listen over grænsekontrolsteder
  (meddelt under nummer K(2005) 126)

   (
  1
  ) | 30 |
| | * | 2005/103/EF:Kommissionens beslutning af 31. januar 2005 om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000
  (meddelt under nummer K(2005) 134) | 65 |
| | * | 2005/104/EF:Kommissionens beslutning af 3. februar 2005 om ændring af beslutning 2002/300/EF om listen over godkendte zoner med hensyn til Bonamia ostreae og/eller Marteilia refringens

  (meddelt under nummer K(2005) 217)

   (
  1
  ) | 71 |
| | * | 2005/105/EF:Kommissionens beslutning af 3. februar 2005 om bemyndigelse af Sverige til at anvende ordningen, der indførtes ved afsnit I i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000, som erstatning for statistiske undersøgelser af kvægbestanden
  (meddelt under nummer K(2005) 194)

   (
  1
  ) | 74 |

II   Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

*

2005/102/EF:Kommissionens beslutning af 26. januar 2005 om ændring af Kommissionens beslutning 2001/881/EF og 2002/459/EF for så vidt angår listen over grænsekontrolsteder
  (meddelt under nummer K(2005) 126)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 126)

1

30

*

2005/103/EF:Kommissionens beslutning af 31. januar 2005 om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000
  (meddelt under nummer K(2005) 134)

(meddelt under nummer K(2005) 134)

65

*

2005/104/EF:Kommissionens beslutning af 3. februar 2005 om ændring af beslutning 2002/300/EF om listen over godkendte zoner med hensyn til Bonamia ostreae og/eller Marteilia refringens

  (meddelt under nummer K(2005) 217)

   (
  1
  )

Bonamia ostreae

Marteilia refringens

(meddelt under nummer K(2005) 217)

1

71

*

2005/105/EF:Kommissionens beslutning af 3. februar 2005 om bemyndigelse af Sverige til at anvende ordningen, der indførtes ved afsnit I i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000, som erstatning for statistiske undersøgelser af kvægbestanden
  (meddelt under nummer K(2005) 194)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2005) 194)

1

74

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til afgørelse nr. 197 af 23. marts 2004 om overgangsperioder i forbindelse med indførelsen af det europæiske sygesikringskort i overensstemmelse med artikel 5 i afgørelse nr. 191 (EUT L 343 af 19.11.2004) | 75 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til afgørelse nr. 197 af 23. marts 2004 om overgangsperioder i forbindelse med indførelsen af det europæiske sygesikringskort i overensstemmelse med artikel 5 i afgørelse nr. 191 (EUT L 343 af 19.11.2004)

75

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter, hvis offentliggørelse er obligatorisk

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/1

---

RÅDETS FORORDNING (EF, EURATOM) Nr. 202/2005

af 18. januar 2005

om ændring af forordning nr. 422/67/EØF, nr. 5/67/Euratom om lønningsregulativ for Kommissionens formand og medlemmer og for Domstolens præsident, dommere, generaladvokater og justitssekretær samt for præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten i Første Instans

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 210,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 123,

under henvisning til Rådets afgørelse 2004/752/EF, Euratom af 2. november 2004 om oprettelse af en ret for EU-personalesager (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afgørelse 2004/752/EF, Euratom knyttede Rådet til De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans en retsinstans til pådømmelse af sager i forbindelse med udøvelsen af Den Europæiske Unions offentlige tjeneste, benævnt »Retten for EU-personalesager«. |
| --- | --- |

(1)

Ved afgørelse 2004/752/EF, Euratom knyttede Rådet til De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans en retsinstans til pådømmelse af sager i forbindelse med udøvelsen af Den Europæiske Unions offentlige tjeneste, benævnt »Retten for EU-personalesager«.

| (2) | Ifølge artikel 225 A, sjette afsnit, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 140 B, sjette afsnit, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab finder disse traktaters bestemmelser om Domstolen anvendelse på de særlige retsinstanser. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 225 A, sjette afsnit, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og artikel 140 B, sjette afsnit, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab finder disse traktaters bestemmelser om Domstolen anvendelse på de særlige retsinstanser.

| (3) | Det er nødvendigt at fastsætte vederlag, pensioner og godtgørelser til præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i denne ret. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at fastsætte vederlag, pensioner og godtgørelser til præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i denne ret.

| (4) | Rådets forordning nr. 422/67/EØF, nr. 5/67/Euratom (2) bør derfor ændres — |
| --- | --- |

(4)

Rådets forordning nr. 422/67/EØF, nr. 5/67/Euratom (2) bør derfor ændres —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning nr. 422/67/EØF, nr. 5/67/Euratom foretages følgende ændringer:

| 1) | Titlen affattes således: |
| --- | --- |

1)

Titlen affattes således:

| 2) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 21c

  1.   Med forbehold af stk. 2 og 3 finder bestemmelserne i denne forordning vedrørende Domstolens præsident, medlemmer og justitssekretær samt præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten i Første Instans anvendelse på præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten for EU-personalesager.
  2.   Den månedlige grundløn for præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten for EU-personalesager er lig med det beløb, der fremkommer ved anvendelse af følgende procentsatser på grundlønnen for en tjenestemand ved De Europæiske Fællesskaber i lønklasse 16, tredje løntrin (lønklasse A* 16, tredje løntrin, indtil den 30. april 2006):








  — | : | præsident | : | 104 % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | medlemmer | : | 100 % |
| — | : | justitssekretær | : | 90 %. |

2)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 21c

1.   Med forbehold af stk. 2 og 3 finder bestemmelserne i denne forordning vedrørende Domstolens præsident, medlemmer og justitssekretær samt præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten i Første Instans anvendelse på præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten for EU-personalesager.

2.   Den månedlige grundløn for præsidenten for, medlemmerne af og justitssekretæren i Retten for EU-personalesager er lig med det beløb, der fremkommer ved anvendelse af følgende procentsatser på grundlønnen for en tjenestemand ved De Europæiske Fællesskaber i lønklasse 16, tredje løntrin (lønklasse A* 16, tredje løntrin, indtil den 30. april 2006):

—

:

præsident

:

104 %

—

:

medlemmer

:

100 %

—

:

justitssekretær

:

90 %.

3.   Det i artikel 4, stk. 3, omhandlede månedlige repræsentationstillæg andrager:

| — | : | præsident | : | 554 EUR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | medlemmer | : | 500 EUR |
| — | : | justitssekretær | : | 400 EUR. |

—

:

præsident

:

554 EUR

—

:

medlemmer

:

500 EUR

—

:

justitssekretær

:

400 EUR.

Præsidenten for Retten for EU-personalesager samt formændene for afdelingerne med tre dommere oppebærer endvidere i deres tjenesteperiode et funktionstillæg på 500 EUR pr. måned.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. januar 2005.

På Rådets vegne

J.-C. JUNCKER

Formand

---

(1)  EUT L 333 af 9.11.2004, s. 7.

1

(2)  EFT 187 af 8.8.1967, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 1292/2004 (EUT L 243 af 15.7.2004, s. 23).

2

---

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 203/2005

af 4. februar 2005

om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 3223/94 af 21. december 1994 om gennemførelsesbestemmelser til importordningen for frugt og grøntsager (1), særlig artikel 4, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag. |
| --- | --- |

(1)

I forordning (EF) nr. 3223/94 fastsættes som følge af gennemførelsen af resultaterne af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden kriterierne for Kommissionens fastsættelse af de faste værdier ved import fra tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i nævnte forordnings bilag.

| (2) | Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning — |
| --- | --- |

(2)

Ved anvendelse af ovennævnte kriterier skal de faste importværdier fastsættes på de niveauer, der findes i bilaget til nærværende forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier, der er omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 3223/94, fastsættes som anført i tabellen i bilaget.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 5. februar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 337 af 24.12.1994, s. 66. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1947/2002 (EFT L 299 af 1.11.2002, s. 17).

1

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 4. februar 2005 om faste importværdier med henblik på fastsættelsen af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | 052 | 109,0 |
| 204 | 73,4 |
| 212 | 157,6 |
| 248 | 82,5 |
| 624 | 81,4 |
| 999 | 100,8 |
| 0707 00 05 | 052 | 176,0 |
| 204 | 87,7 |
| 999 | 131,9 |
| 0709 10 00 | 220 | 65,9 |
| 999 | 65,9 |
| 0709 90 70 | 052 | 185,8 |
| 204 | 183,1 |
| 999 | 184,5 |
| 0805 10 20 | 052 | 44,6 |
| 204 | 48,2 |
| 212 | 50,3 |
| 220 | 38,4 |
| 421 | 23,4 |
| 448 | 35,9 |
| 624 | 68,4 |
| 999 | 44,2 |
| 0805 20 10 | 052 | 76,5 |
| 204 | 71,1 |
| 624 | 72,5 |
| 999 | 73,4 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | 052 | 61,7 |
| 204 | 85,3 |
| 400 | 77,7 |
| 464 | 131,4 |
| 624 | 70,7 |
| 662 | 36,0 |
| 999 | 77,1 |
| 0805 50 10 | 052 | 54,5 |
| 999 | 54,5 |
| 0808 10 80 | 052 | 104,3 |
| 400 | 118,0 |
| 404 | 65,2 |
| 720 | 47,9 |
| 999 | 83,9 |
| 0808 20 50 | 388 | 94,0 |
| 400 | 93,0 |
| 528 | 59,8 |
| 720 | 41,5 |
| 999 | 72,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

052

109,0

204

73,4

212

157,6

248

82,5

624

81,4

999

100,8

0707 00 05

052

176,0

204

87,7

999

131,9

0709 10 00

220

65,9

999

65,9

0709 90 70

052

185,8

204

183,1

999

184,5

0805 10 20

052

44,6

204

48,2

212

50,3

220

38,4

421

23,4

448

35,9

624

68,4

999

44,2

0805 20 10

052

76,5

204

71,1

624

72,5

999

73,4

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

052

61,7

204

85,3

400

77,7

464

131,4

624

70,7

662

36,0

999

77,1

0805 50 10

052

54,5

999

54,5

0808 10 80

052

104,3

400

118,0

404

65,2

720

47,9

999

83,9

0808 20 50

388

94,0

400

93,0

528

59,8

720

41,5

999

72,1

---

(1)  Den statistiske landefortegnelse, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 2081/2003 (EUT L 313 af 28.11.2003, s. 11). Koden »999« repræsenterer »anden oprindelse«.

---

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 204/2005

af 4. februar 2005

om fastsættelse af, i hvilket omfang der kan accepteres ansøgninger om importlicencer, som er indsendt i januar 2005, for levende kvæg af en vægt på 80 til 300 kg i forbindelse med et toldkontingent, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1204/2004

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for oksekød (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1204/2004 af 29. juni 2004 om åbning og forvaltning af et toldkontingent for levende kvæg på 80-300 kg med oprindelse i Bulgarien og Rumænien (1. juli 2004 til 30. juni 2005) (2), særlig artikel 1, stk. 4, og artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I artikel 1, stk. 3, litra b), i forordning (EF) nr. 1204/2004 fastsættes, hvor mange stk. levende kreaturer af en vægt på 80 til 300 kg med oprindelse i Bulgarien og Rumænien der kan indføres på særlige betingelser for perioden fra den 1. januar til den 31. marts 2005. Ansøgningerne om importlicenser kan alle imødekommes fuldt ud. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 1, stk. 3, litra b), i forordning (EF) nr. 1204/2004 fastsættes, hvor mange stk. levende kreaturer af en vægt på 80 til 300 kg med oprindelse i Bulgarien og Rumænien der kan indføres på særlige betingelser for perioden fra den 1. januar til den 31. marts 2005. Ansøgningerne om importlicenser kan alle imødekommes fuldt ud.

| (2) | De restmængder, for hvilke der kan ansøges om licenser fra den 1. april 2005, bør fastsættes, uden at den samlede mængde på 153 000 dyr overskrides, i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1204/2004 — |
| --- | --- |

(2)

De restmængder, for hvilke der kan ansøges om licenser fra den 1. april 2005, bør fastsættes, uden at den samlede mængde på 153 000 dyr overskrides, i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1204/2004 —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   De mængder, som der i januar 2005 er søgt om gennem ansøgninger om importlicenser i henhold til artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1204/2004, imødekommes.

2.   De mængder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra c), i forordning (EF) nr. 1204/2004, beløber sig til 66 495 dyr.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 5. februar 2005.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2005.

På Kommissionens vegne

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikterne

---

(1)  EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1782/2003 (EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1).

1

(2)  EUT L 230 af 30.6.2004, s. 32.

2

---

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/6

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 205/2005

af 4. februar 2005

om supplering af bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 for så vidt angår registrering af visse betegnelser i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Valdemone — (BOB), Queso Ibores — (BOB), Pera de Jumilla — (BOB), Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta — (BOB), Sierra de Cádiz — (BOB), Requeijão Serra da Estrela — (BOB), Zafferano dell’Aquila — (BOB), Zafferano di San Gimignano — (BOB), Mantecadas de Astorga — (BGB) og Pan de Cea — (BGB))

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2081/92 af 14. juli 1992 om beskyttelse af geografiske betegnelser og oprindelsesbetegnelser for landbrugsprodukter og levnedsmidler (1), særlig artikel 6, stk. 3, og stk. 4, første led, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med henvisning til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 blev Italiens ansøgning om registrering af følgende tre betegnelser, »Valdemone«, »Zafferano dell’Aquila« og »Zafferano di San Gimignano«, Spaniens ansøgning om registrering af følgende seks betegnelser, »Queso Ibores«, »Pera de Jumilla«, »Aceite de Terra Alta« eller »Oli de Terra Alta«, »Sierra de Cádiz«, »Mantecadas de Astorga« og »Pan de Cea«, samt Portugals ansøgning om registrering af betegnelsen »Requeijão Serra da Estrela« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Med henvisning til artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2081/92 blev Italiens ansøgning om registrering af følgende tre betegnelser, »Valdemone«, »Zafferano dell’Aquila« og »Zafferano di San Gimignano«, Spaniens ansøgning om registrering af følgende seks betegnelser, »Queso Ibores«, »Pera de Jumilla«, »Aceite de Terra Alta« eller »Oli de Terra Alta«, »Sierra de Cádiz«, »Mantecadas de Astorga« og »Pan de Cea«, samt Portugals ansøgning om registrering af betegnelsen »Requeijão Serra da Estrela« offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2).

| (2) | Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EØF) nr. 2081/92, bør disse betegnelser indføres i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser — |
| --- | --- |

(2)

Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 7 i forordning (EØF) nr. 2081/92, bør disse betegnelser indføres i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilaget til forordning (EF) nr. 2400/96 (3) suppleres med de betegnelser, der er anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 208 af 24.7.1992, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1215/2004 (EUT L 232 af 1.7.2004, s. 1).

1

(2)  EUT C 58 af 6.3.2004, s. 10 (Valdemone).

2

EUT C 58 af 6.3.2004, s. 14 (Queso Ibores).

EUT C 58 af 6.3.2004, s. 17 (Pera de Jumilla).

EUT C 61 af 10.3.2004, s. 22 (Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta).

EUT C 88 af 8.4.2004, s. 6 (Sierra de Cádiz).

EUT C 88 af 8.4.2004, s. 10 (Requeijão Serra da Estrela).

EUT C 93 af 17.4.2004, s. 23 (Zafferano dell’Aquila).

EUT C 93 af 17.4.2004, s. 27 (Zafferano di San Gimignano).

EUT C 98 af 23.4.2004, s. 24 (Mantecadas de Astorga).

EUT C 98 af 23.4.2004, s. 29 (Pan de Cea).

(3)  EFT L 327 af 18.12.1996, s. 11. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1898/2004 (EUT L 328 af 30.10.2004, s. 66).

3

---

BILAG

PRODUKTER I TRAKTATENS BILAG I BEREGNET TIL KONSUM

Fedtstoffer (smør, margarine, olier, ...)

ITALIEN

Valdemone (BOB)

SPANIEN

Aceite de Terra Alta eller Oli de Terra Alta (BOB)

Sierra de Cádiz (BOB)

Ost

SPANIEN

Queso Ibores (BOB)

Frugt

SPANIEN

Pera de Jumilla (BOB)

Andre produkter af animalsk oprindelse (æg, honning, mejeriprodukter bortset fra smør, ...)

PORTUGAL

Requeijão Serra da Estrela (BOB)

Andre produkter i bilag I — Krydderier

ITALIEN

Zafferano dell’Aquila (BOB)

Zafferano di San Gimignano (BOB)

FØDEVARER OMHANDLET I BILAG I TIL FORORDNING (EØF) Nr. 2081/92

Brød, wienerbrød, kager, kiks

SPANIEN

Pan de Cea (BGB)

Mantecadas de Astorga (BGB)

---

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/8

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 206/2005

af 4. februar 2005

om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af opdrættede laks

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning og om ophævelse af forordning (EF) nr. 518/94 (1), som senest ændret ved forordning (EF) nr. 2474/2000 (2), særlig artikel 16,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 519/94 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1765/82, (EØF) nr. 1766/82 og (EØF) nr. 3420/83 (3), som senest ændret ved forordning (EF) nr. 427/2003 (4), særlig artikel 15,

efter konsultationer i det rådgivende udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 4 i henholdsvis forordning (EF) nr. 3285/94 og forordning (EF) nr. 519/94, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   PROCEDURE

| (1) | Den 6. februar 2004 underrettede Irland og Det Forenede Kongerige Kommissionen om, at udviklingen i importen af opdrættede atlanterhavslaks synes at kræve beskyttelsesforanstaltninger i henhold til forordning (EF) nr. 3285/94 og (EF) nr. 519/94; de afgav oplysninger, der indeholder de foreliggende beviser som fastsat på grundlag af artikel 10 i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 8 i forordning (EF) nr. 519/94, og anmodede Kommissionen om at træffe beskyttelsesforanstaltninger i henhold til disse instrumenter. |
| --- | --- |

(1)

Den 6. februar 2004 underrettede Irland og Det Forenede Kongerige Kommissionen om, at udviklingen i importen af opdrættede atlanterhavslaks synes at kræve beskyttelsesforanstaltninger i henhold til forordning (EF) nr. 3285/94 og (EF) nr. 519/94; de afgav oplysninger, der indeholder de foreliggende beviser som fastsat på grundlag af artikel 10 i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 8 i forordning (EF) nr. 519/94, og anmodede Kommissionen om at træffe beskyttelsesforanstaltninger i henhold til disse instrumenter.

| (2) | Irland og Det Forenede Kongerige fremlagde bevis for, at importen til Det Europæiske Fællesskab af opdrættede atlanterhavslaks er stærkt stigende både i absolutte tal og i forhold til produktionen og forbruget i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(2)

Irland og Det Forenede Kongerige fremlagde bevis for, at importen til Det Europæiske Fællesskab af opdrættede atlanterhavslaks er stærkt stigende både i absolutte tal og i forhold til produktionen og forbruget i Fællesskabet.

| (3) | De hævdede, at væksten i importen af opdrættede atlanterhavslaks blandt andet har haft negative følger for priserne på tilsvarende og direkte konkurrerende varer i Fællesskabet og for EF-producenternes markedsandel, hvilket har ført til skade for producenterne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(3)

De hævdede, at væksten i importen af opdrættede atlanterhavslaks blandt andet har haft negative følger for priserne på tilsvarende og direkte konkurrerende varer i Fællesskabet og for EF-producenternes markedsandel, hvilket har ført til skade for producenterne i Fællesskabet.

| (4) | Irland og Det Forenede Kongerige advarede endvidere om, at der ifølge oplysninger fra producenterne i Fællesskabet vil blive forvoldt skade, som vil være vanskelig at afhjælpe, hvis Det Europæiske Fællesskab tøver med at indføre beskyttelsesforanstaltninger, og at der derfor bør vedtages sådanne foranstaltninger hurtigst muligt. |
| --- | --- |

(4)

Irland og Det Forenede Kongerige advarede endvidere om, at der ifølge oplysninger fra producenterne i Fællesskabet vil blive forvoldt skade, som vil være vanskelig at afhjælpe, hvis Det Europæiske Fællesskab tøver med at indføre beskyttelsesforanstaltninger, og at der derfor bør vedtages sådanne foranstaltninger hurtigst muligt.

| (5) | Kommissionen underrettede alle medlemsstaterne om situationen og konsulterede dem vedrørende vilkårene og betingelserne for importen, udviklingen i importen og beviserne for, at der forelå alvorlig skade, samt om de forskellige aspekter af den økonomiske og handelsmæssige situation med hensyn til den pågældende fællesskabsvare. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrettede alle medlemsstaterne om situationen og konsulterede dem vedrørende vilkårene og betingelserne for importen, udviklingen i importen og beviserne for, at der forelå alvorlig skade, samt om de forskellige aspekter af den økonomiske og handelsmæssige situation med hensyn til den pågældende fællesskabsvare.

| (6) | Den 6. marts 2004 indledte Kommissionen en undersøgelse af, hvorvidt der forekom alvorlig skade eller trussel herom for fællesskabsproducenterne af varer, der svarer til eller direkte konkurrerer med den importerede vare, der er defineret som opdrættede laks, også som filet, fersk, kølet eller frosset (»den pågældende vare«) (5), jævnfør nedenstående. Undersøgelsesperioden er 2003, og den undersøgte periode løber fra begyndelsen af 2000 til udgangen af 2003. |
| --- | --- |

(6)

Den 6. marts 2004 indledte Kommissionen en undersøgelse af, hvorvidt der forekom alvorlig skade eller trussel herom for fællesskabsproducenterne af varer, der svarer til eller direkte konkurrerer med den importerede vare, der er defineret som opdrættede laks, også som filet, fersk, kølet eller frosset (»den pågældende vare«) (5), jævnfør nedenstående. Undersøgelsesperioden er 2003, og den undersøgte periode løber fra begyndelsen af 2000 til udgangen af 2003.

| (7) | Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importørerne og de repræsentative sammenslutninger af importører eller eksportører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandene og producenterne i Fællesskabet om undersøgelsen. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter, til repræsentative sammenslutninger af lakseopdrættere i Fællesskabet samt til de parter, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I overensstemmelse med artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 519/94 og artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 gav Kommissionen også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importørerne og de repræsentative sammenslutninger af importører eller eksportører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandene og producenterne i Fællesskabet om undersøgelsen. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter, til repræsentative sammenslutninger af lakseopdrættere i Fællesskabet samt til de parter, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. I overensstemmelse med artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 519/94 og artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 gav Kommissionen også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.

| (8) | Den 13. august 2004 indførte Kommissionen midlertidige beskyttelsesforanstaltninger. Disse blev forelagt for Rådet i henhold til artikel 15, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 519/94 og artikel 16, stk. 7, i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 og udløb den 6. december 2004. |
| --- | --- |

(8)

Den 13. august 2004 indførte Kommissionen midlertidige beskyttelsesforanstaltninger. Disse blev forelagt for Rådet i henhold til artikel 15, stk. 5, i Rådets forordning (EF) nr. 519/94 og artikel 16, stk. 7, i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 og udløb den 6. december 2004.

| (9) | Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger fortsatte Kommissionen sin undersøgelse med henblik på endelige resultater. Visse regeringer, visse eksporterende producenter og deres repræsentative sammenslutninger samt producenterne, leverandørerne, forarbejdningsvirksomhederne og importørerne i Fællesskabet og deres repræsentative sammenslutninger fremsatte skriftlige bemærkninger. Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning ved de endelige undersøgelsesresultater. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på en endelig afgørelse. Der blev aflagt kontrolbesøg hos otte producenter i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(9)

Efter offentliggørelsen af de midlertidige foranstaltninger fortsatte Kommissionen sin undersøgelse med henblik på endelige resultater. Visse regeringer, visse eksporterende producenter og deres repræsentative sammenslutninger samt producenterne, leverandørerne, forarbejdningsvirksomhederne og importørerne i Fællesskabet og deres repræsentative sammenslutninger fremsatte skriftlige bemærkninger. Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning ved de endelige undersøgelsesresultater. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, den fandt nødvendige med henblik på en endelig afgørelse. Der blev aflagt kontrolbesøg hos otte producenter i Fællesskabet.

| (10) | Alle samarbejdsvillige parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og overvejelser, på grundlag af hvilke det påtænktes at indføre endelige beskyttelsesforanstaltninger, og om formen af de foreslåede foranstaltninger. De fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, og hvor det var relevant, blev der taget hensyn til disse bemærkninger i de endelige konklusioner. |
| --- | --- |

(10)

Alle samarbejdsvillige parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og overvejelser, på grundlag af hvilke det påtænktes at indføre endelige beskyttelsesforanstaltninger, og om formen af de foreslåede foranstaltninger. De fik mulighed for at fremsætte bemærkninger, og hvor det var relevant, blev der taget hensyn til disse bemærkninger i de endelige konklusioner.

2.   LISTE OVER SAMARBEJDSVILLIGE PARTER

| | |
| --- | --- |

3.   DEN PÅGÆLDENDE VARE

| (11) | Den vare, for hvilken der ifølge meddelelsen til Kommissionen er sket en udvikling i importen, der synes at gøre beskyttelsesforanstaltninger nødvendige, er opdrættede atlanterhavslaks, også som filet, fersk, kølet eller frosset. |
| --- | --- |

(11)

Den vare, for hvilken der ifølge meddelelsen til Kommissionen er sket en udvikling i importen, der synes at gøre beskyttelsesforanstaltninger nødvendige, er opdrættede atlanterhavslaks, også som filet, fersk, kølet eller frosset.

| (12) | Det er imidlertid opfattelsen, at den pågældende vare bør omfatte alle opdrættede laks. En begrænsning af den pågældende vare til opdrættede atlanterhavslaks vil være en for snæver definition af den pågældende vare. På grundlag af de fysiske egenskaber ved forskellige laksearter (størrelse, form, smag osv.), produktionsprocessen og det forhold, at kunderne anser alle former for opdrættede laks for at være indbyrdes udskiftelige, betragtes alle opdrættede laks som en enkelt vare. Selv om opdrættede laks sælges i forskellige fremtrædelsesformer (hele rensede fisk, hele rensede fisk uden hoved, fileter), har alle disse fremtrædelsesformer også samme endelige anvendelsesformål og kan let udskiftes indbyrdes. |
| --- | --- |

(12)

Det er imidlertid opfattelsen, at den pågældende vare bør omfatte alle opdrættede laks. En begrænsning af den pågældende vare til opdrættede atlanterhavslaks vil være en for snæver definition af den pågældende vare. På grundlag af de fysiske egenskaber ved forskellige laksearter (størrelse, form, smag osv.), produktionsprocessen og det forhold, at kunderne anser alle former for opdrættede laks for at være indbyrdes udskiftelige, betragtes alle opdrættede laks som en enkelt vare. Selv om opdrættede laks sælges i forskellige fremtrædelsesformer (hele rensede fisk, hele rensede fisk uden hoved, fileter), har alle disse fremtrædelsesformer også samme endelige anvendelsesformål og kan let udskiftes indbyrdes.

| (13) | Flere parter fremførte, at frosset laks er en anden vare end fersk laks og ikke bør betragtes som en del af den pågældende vare. En part bemærkede, at frosset laks har en anden tarifering for toldmæssige formål, og hævdede, at denne vare er bestemt til og foretrækkes af industrielle fødevareforarbejdningsvirksomheder og røgerier, mens forbrugerne foretrækker fersk laks. En anden hævdede, at varen ikke egner sig som råmateriale for røget laks. Forarbejdningsvirksomhederne skulle også have behov for forskellig infrastruktur svarende til forskellen mellem fersk og frosset laks. Det blev også påstået, at der var helt adskilte markeder for fersk og frosset laks, hvilket fremgik af den manglende sammenhæng mellem priserne på fersk og frosset laks, og der blev fremført eksempler på særlige tilfælde med detailhandlere, forarbejdningsvirksomheder og forbrugerprofiler, som krævede den ene fremtrædelsesform, men ikke den anden. En part hævdede, at de normale fremtrædelsesformer for frosset laks (dvs. hel fisk, fileter osv.) var forskellige fra dem for fersk laks. |
| --- | --- |

(13)

Flere parter fremførte, at frosset laks er en anden vare end fersk laks og ikke bør betragtes som en del af den pågældende vare. En part bemærkede, at frosset laks har en anden tarifering for toldmæssige formål, og hævdede, at denne vare er bestemt til og foretrækkes af industrielle fødevareforarbejdningsvirksomheder og røgerier, mens forbrugerne foretrækker fersk laks. En anden hævdede, at varen ikke egner sig som råmateriale for røget laks. Forarbejdningsvirksomhederne skulle også have behov for forskellig infrastruktur svarende til forskellen mellem fersk og frosset laks. Det blev også påstået, at der var helt adskilte markeder for fersk og frosset laks, hvilket fremgik af den manglende sammenhæng mellem priserne på fersk og frosset laks, og der blev fremført eksempler på særlige tilfælde med detailhandlere, forarbejdningsvirksomheder og forbrugerprofiler, som krævede den ene fremtrædelsesform, men ikke den anden. En part hævdede, at de normale fremtrædelsesformer for frosset laks (dvs. hel fisk, fileter osv.) var forskellige fra dem for fersk laks.

| (14) | Det blev imidlertid fastslået, at disse påstande ikke var underbygget. Forskellig tarifering for toldmæssige formål er en enkelt faktor blandt andre, som skal tages i betragtning, men som ikke er afgørende i sig selv. Forarbejdningsvirksomhederne bruger både fersk og frosset laks. Både ferske og frosne fremtrædelsesformer sælges almindeligvis i detailhandelen og normalt i samme forretninger (selv om nogle forretninger kun sælger enten fersk eller frosset laks), også selv om der foreligger bevis for mindre prisforskelle. Både fersk og frosset laks er til rådighed i forskellige fremtrædelsesformer og anvendes direkte af forbrugerne. Selv om nogle forbrugere måske foretrækker varen i fersk/kølet stand og andre i frosset stand, og nogle fremtrædelsesformer opfattes som værende af højere kvalitet end andre, har disse præferencer og opfattelser ingen betydning. Begge fremtrædelsesformer har samme endelige anvendelsesformål og konkurrerer på samme marked. |
| --- | --- |

(14)

Det blev imidlertid fastslået, at disse påstande ikke var underbygget. Forskellig tarifering for toldmæssige formål er en enkelt faktor blandt andre, som skal tages i betragtning, men som ikke er afgørende i sig selv. Forarbejdningsvirksomhederne bruger både fersk og frosset laks. Både ferske og frosne fremtrædelsesformer sælges almindeligvis i detailhandelen og normalt i samme forretninger (selv om nogle forretninger kun sælger enten fersk eller frosset laks), også selv om der foreligger bevis for mindre prisforskelle. Både fersk og frosset laks er til rådighed i forskellige fremtrædelsesformer og anvendes direkte af forbrugerne. Selv om nogle forbrugere måske foretrækker varen i fersk/kølet stand og andre i frosset stand, og nogle fremtrædelsesformer opfattes som værende af højere kvalitet end andre, har disse præferencer og opfattelser ingen betydning. Begge fremtrædelsesformer har samme endelige anvendelsesformål og konkurrerer på samme marked.

| (15) | En part hævdede, at der ikke er nogen gensidig elasticitet i forbindelse med efterspørgslen efter fersk og frosset laks, og henviste til resultaterne i Rådets forordning (EF) nr. 930/2003 som støtte for sin påstand. Imidlertid fastslås det faktisk i den pågældende forordning, at der er priskonkurrence mellem de to varer. |
| --- | --- |

(15)

En part hævdede, at der ikke er nogen gensidig elasticitet i forbindelse med efterspørgslen efter fersk og frosset laks, og henviste til resultaterne i Rådets forordning (EF) nr. 930/2003 som støtte for sin påstand. Imidlertid fastslås det faktisk i den pågældende forordning, at der er priskonkurrence mellem de to varer.

| (16) | Påstanden om, at frosset laks er en anden vare end fersk laks, måtte derfor afvises. |
| --- | --- |

(16)

Påstanden om, at frosset laks er en anden vare end fersk laks, måtte derfor afvises.

| (17) | Opdrættede (ikke vilde) laks (både fersk, kølet eller frosset) i forskellige fremtrædelsesformer anses derfor for at være en enkelt vare. Den tariferes i øjeblikket under KN kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 og ex 0304 20 13. |
| --- | --- |

(17)

Opdrættede (ikke vilde) laks (både fersk, kølet eller frosset) i forskellige fremtrædelsesformer anses derfor for at være en enkelt vare. Den tariferes i øjeblikket under KN kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 og ex 0304 20 13.

4.   TILSVARENDE ELLER DIREKTE KONKURRERENDE VARER

| (18) | Der er foretaget en undersøgelse for at fastslå, om den vare, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, dvs. opdrættede laks (i det følgende benævnt »tilsvarende vare«), svarer til eller konkurrerer direkte med den pågældende importerede vare. |
| --- | --- |

(18)

Der er foretaget en undersøgelse for at fastslå, om den vare, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, dvs. opdrættede laks (i det følgende benævnt »tilsvarende vare«), svarer til eller konkurrerer direkte med den pågældende importerede vare.

| (19) | Med henblik på en afgørelse blev der især taget hensyn til følgende resultater af undersøgelsen.






  a) | Den importerede vare og fællesskabsvaren har samme internationale tarifering for toldmæssige formål (den sekscifrede HS-kode). Endvidere har de samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom smag, størrelse, form og konsistens. Den indenlandske vare markedsføres ofte som en vare af høj kvalitet og har ofte en højere pris i detailleddet. »Tilsvarende« varer behøver imidlertid ikke at være fuldstændig identiske, og disse mindre kvalitetsmæssige variationer er ikke tilstrækkelige til at ændre den overordnede konklusion om, at den importerede vare og fællesskabsvaren er tilsvarende varer. |
| --- | --- | --- |

(19)

Med henblik på en afgørelse blev der især taget hensyn til følgende resultater af undersøgelsen.

a)

Den importerede vare og fællesskabsvaren har samme internationale tarifering for toldmæssige formål (den sekscifrede HS-kode). Endvidere har de samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom smag, størrelse, form og konsistens. Den indenlandske vare markedsføres ofte som en vare af høj kvalitet og har ofte en højere pris i detailleddet. »Tilsvarende« varer behøver imidlertid ikke at være fuldstændig identiske, og disse mindre kvalitetsmæssige variationer er ikke tilstrækkelige til at ændre den overordnede konklusion om, at den importerede vare og fællesskabsvaren er tilsvarende varer.

| b) | Den importerede vare og fællesskabsvaren blev solgt gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, køberne havde adgang til oplysninger om priserne, og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerede hovedsagelig på prisen. |
| --- | --- |

b)

Den importerede vare og fællesskabsvaren blev solgt gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, køberne havde adgang til oplysninger om priserne, og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerede hovedsagelig på prisen.

| c) | Den importerede vare og fællesskabsvaren har samme eller tilsvarende endelige brugere, og de var derfor alternative eller substituerbare varer, der let var indbyrdes udskiftelige. |
| --- | --- |

c)

Den importerede vare og fællesskabsvaren har samme eller tilsvarende endelige brugere, og de var derfor alternative eller substituerbare varer, der let var indbyrdes udskiftelige.

| d) | Både den importerede vare og fællesskabsvaren blev af kunderne anset for at være alternativer med hensyn til at dække en bestemt efterspørgsel eller et bestemt behov, og de forskelle, som visse eksportører og importører havde angivet, var i denne forbindelse blot mindre variationer. |
| --- | --- |

d)

Både den importerede vare og fællesskabsvaren blev af kunderne anset for at være alternativer med hensyn til at dække en bestemt efterspørgsel eller et bestemt behov, og de forskelle, som visse eksportører og importører havde angivet, var i denne forbindelse blot mindre variationer.

| (20) | Det konkluderes derfor, at den importerede vare og fællesskabsvaren er »tilsvarende eller direkte konkurrerende varer«. |
| --- | --- |

(20)

Det konkluderes derfor, at den importerede vare og fællesskabsvaren er »tilsvarende eller direkte konkurrerende varer«.

5.   IMPORT

5.1.   Stigning i importen

5.1.1.   Indledning

| (21) | På grundlag af importen i den seneste periode, for hvilken der foreligger pålidelige oplysninger, og data for perioden 2000 til 2003 er der foretaget en undersøgelse af, hvorvidt den pågældende vare importeres til Fællesskabet i så væsentligt øgede mængder (i absolutte tal eller i forhold til den samlede produktion i Fællesskabet) og/eller på vilkår eller betingelser, der forvolder eller truer med at forvolde alvorlig skade for producenterne i Fællesskabet. En part hævdede, at stigningen i importen skyldtes, at importen af vildlaks var medtaget i de pågældende tal. Undersøgelsen viste imidlertid, at selv om der ikke skelnes mellem vildlaks og opdrætslaks i Eurostat, fremgår det af de foreliggende oplysninger (eksportstatistikker fra USA og Canada), at importen af vildlaks til Fællesskabet faktisk er faldet siden 2001. Importstigningen i de pågældende oplysninger skyldtes således ikke, at Eurostat medtog alle laks. En part hævdede også, at 2000 ikke var et egnet basisår til undersøgelsen, fordi laksepriserne var usædvanligt høje netop det år. Analysen fokuserer imidlertid på den vigtigste udvikling i den seneste periode, og en ændring af basisåret til 1999 eller 2001 ville ikke ændre resultatet af den pågældende analyse. |
| --- | --- |

(21)

På grundlag af importen i den seneste periode, for hvilken der foreligger pålidelige oplysninger, og data for perioden 2000 til 2003 er der foretaget en undersøgelse af, hvorvidt den pågældende vare importeres til Fællesskabet i så væsentligt øgede mængder (i absolutte tal eller i forhold til den samlede produktion i Fællesskabet) og/eller på vilkår eller betingelser, der forvolder eller truer med at forvolde alvorlig skade for producenterne i Fællesskabet. En part hævdede, at stigningen i importen skyldtes, at importen af vildlaks var medtaget i de pågældende tal. Undersøgelsen viste imidlertid, at selv om der ikke skelnes mellem vildlaks og opdrætslaks i Eurostat, fremgår det af de foreliggende oplysninger (eksportstatistikker fra USA og Canada), at importen af vildlaks til Fællesskabet faktisk er faldet siden 2001. Importstigningen i de pågældende oplysninger skyldtes således ikke, at Eurostat medtog alle laks. En part hævdede også, at 2000 ikke var et egnet basisår til undersøgelsen, fordi laksepriserne var usædvanligt høje netop det år. Analysen fokuserer imidlertid på den vigtigste udvikling i den seneste periode, og en ændring af basisåret til 1999 eller 2001 ville ikke ændre resultatet af den pågældende analyse.

| (22) | De nedenstående endelige undersøgelsesresultater er således baseret på oplysningerne fra 2000 til 2003. |
| --- | --- |

(22)

De nedenstående endelige undersøgelsesresultater er således baseret på oplysningerne fra 2000 til 2003.

5.1.2.   Den importerede mængde

| (23) | Importen steg fra 372 789 tons i 2000 til 455 948 tons i 2003, svarende til 22 %. Mellem 2002 og 2003 steg importen med 15 %. |
| --- | --- |

(23)

Importen steg fra 372 789 tons i 2000 til 455 948 tons i 2003, svarende til 22 %. Mellem 2002 og 2003 steg importen med 15 %.

| (24) | I forhold til produktionen i Fællesskabet faldt importen fra 254 % i 2000 til 235 % i 2001, men er derefter igen steget til 239 % i 2003. Dette udgør et fald i sammenligning med 2000, men efter et dyk i 2001 har der hvert år siden været en stigning i importen i forhold til produktionen. I 2003 var der endvidere en absolut stigning i importen på 15 %, en meget større stigning end i tidligere år. |
| --- | --- |

(24)

I forhold til produktionen i Fællesskabet faldt importen fra 254 % i 2000 til 235 % i 2001, men er derefter igen steget til 239 % i 2003. Dette udgør et fald i sammenligning med 2000, men efter et dyk i 2001 har der hvert år siden været en stigning i importen i forhold til produktionen. I 2003 var der endvidere en absolut stigning i importen på 15 %, en meget større stigning end i tidligere år.

| (25) | Kvartalstal for 2002 og 2003 viser, at den kvartalsvise import i 2003 var højere end i samme kvartal i 2002, og at de største stigninger (op til 20,8 %) fandt sted i anden halvdel af 2003. | 1. kvartal 2002 | 2. kvartal 2002 | 3. kvartal 2002 | 4. kvartal 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (tons) | 86 753 | 96 988 | 93 375 | 119 657 |
| | 1. kvartal 2003 | 2. kvartal 2003 | 3. kvartal 2003 | 4. kvartal 2003 |
| Mængde (tons) | 92 667 | 108 655 | 112 862 | 141 763 |
| Stigning i % i forhold til året i forvejen | 6,8 % | 12,0 % | 20,8 % | 18,5 % |
| Kilde: Eurostat. |

(25)

Kvartalstal for 2002 og 2003 viser, at den kvartalsvise import i 2003 var højere end i samme kvartal i 2002, og at de største stigninger (op til 20,8 %) fandt sted i anden halvdel af 2003.

1. kvartal 2002

2. kvartal 2002

3. kvartal 2002

4. kvartal 2002

Mængde (tons)

86 753

96 988

93 375

119 657

1. kvartal 2003

2. kvartal 2003

3. kvartal 2003

4. kvartal 2003

Mængde (tons)

92 667

108 655

112 862

141 763

Stigning i % i forhold til året i forvejen

6,8 %

12,0 %

20,8 %

18,5 %

Kilde: Eurostat.

5.1.3.   Konklusion

| (26) | På grundlag af oplysningerne om importen fra 2000 til 2003 konkluderes det, at importen for nylig er steget pludseligt, kraftigt og betydeligt, både i absolutte tal og i forhold til produktionen. |
| --- | --- |

(26)

På grundlag af oplysningerne om importen fra 2000 til 2003 konkluderes det, at importen for nylig er steget pludseligt, kraftigt og betydeligt, både i absolutte tal og i forhold til produktionen.

5.2.   Importens priser

| (27) | De forhold, hvorunder importen har fundet sted, er også blevet taget i betragtning under henvisning til Eurostat-oplysninger. Selv om oplysningerne omfatter en lille mængde vildlaks, anses det for ikke at have haft nogen særlig indflydelse på priserne. |
| --- | --- |

(27)

De forhold, hvorunder importen har fundet sted, er også blevet taget i betragtning under henvisning til Eurostat-oplysninger. Selv om oplysningerne omfatter en lille mængde vildlaks, anses det for ikke at have haft nogen særlig indflydelse på priserne.

| (28) | I denne forbindelse skal det bemærkes, at en betydelig del af importen af opdrættede atlanterhavslaks fra Norge (der tegner sig for omkring 55 % af fællesskabsmarkedet) mellem september 1997 og maj 2003 var genstand for tilsagn vedrørende de antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, der fandtes på det pågældende tidspunkt. I løbet af 2002 begyndte visse norske eksporterende producenters misligholdelse af disse pristilsagn at undergrave dette instruments effektivitet, hvilket forvoldte prisfald. I december 2002 blev der derefter givet meddelelse om den foreslåede ophævelse af antidumping- og udligningsforanstaltningerne mod importen fra Norge, og disse foranstaltninger blev ophævet i maj 2003. Importpriserne faldt i 2002 og første halvdel af 2003, til en vis grad fordi nogle norske eksportører misligholdt pristilsagnene eller trak sig tilbage fra disse. |
| --- | --- |

(28)

I denne forbindelse skal det bemærkes, at en betydelig del af importen af opdrættede atlanterhavslaks fra Norge (der tegner sig for omkring 55 % af fællesskabsmarkedet) mellem september 1997 og maj 2003 var genstand for tilsagn vedrørende de antidumping- og antisubsidieforanstaltninger, der fandtes på det pågældende tidspunkt. I løbet af 2002 begyndte visse norske eksporterende producenters misligholdelse af disse pristilsagn at undergrave dette instruments effektivitet, hvilket forvoldte prisfald. I december 2002 blev der derefter givet meddelelse om den foreslåede ophævelse af antidumping- og udligningsforanstaltningerne mod importen fra Norge, og disse foranstaltninger blev ophævet i maj 2003. Importpriserne faldt i 2002 og første halvdel af 2003, til en vis grad fordi nogle norske eksportører misligholdt pristilsagnene eller trak sig tilbage fra disse.

| (29) | Importpriserne faldt med 28,5 % mellem 2000 og 2003. Dette anses for at ligge uden for det normale prisudsving på markedet på grund af faldets størrelse i absolutte tal, og fordi eksporterende producenter ikke havde større fortjeneste end normalt i 2000, og produktionsomkostningerne ikke er faldet væsentligt mellem 2000 og 2003. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris | 3,55 | 2,99 | 2,87 | 2,54 |
| Kilde: Eurostat. |

(29)

Importpriserne faldt med 28,5 % mellem 2000 og 2003. Dette anses for at ligge uden for det normale prisudsving på markedet på grund af faldets størrelse i absolutte tal, og fordi eksporterende producenter ikke havde større fortjeneste end normalt i 2000, og produktionsomkostningerne ikke er faldet væsentligt mellem 2000 og 2003.

2000

2001

2002

2003

Importpris

3,55

2,99

2,87

2,54

Kilde: Eurostat.

| (30) | Prisudviklingen i den seneste tid fremgår klarere af kvartalsvise oplysninger. Importpriserne, der i 2002 lå forholdsvis stabilt mellem 2,83 EUR og 2,93 EUR, faldt fra 2,87 EUR i første kvartal 2003 til 2,24 EUR i tredje kvartal 2003, før de igen steg til 2,48 EUR i fjerde kvartal 2003. | 1. kvartal 2002 | 2. kvartal 2002 | 3. kvartal 2002 | 4. kvartal 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importpris | 2,83 | 2,93 | 2,86 | 2,85 |
| | 1. kvartal 2003 | 2. kvartal 2003 | 3. kvartal 2003 | 4. kvartal 2003 |
| Importpris | 2,87 | 2,62 | 2,24 | 2,48 |
| Kilde: Eurostat. |

(30)

Prisudviklingen i den seneste tid fremgår klarere af kvartalsvise oplysninger. Importpriserne, der i 2002 lå forholdsvis stabilt mellem 2,83 EUR og 2,93 EUR, faldt fra 2,87 EUR i første kvartal 2003 til 2,24 EUR i tredje kvartal 2003, før de igen steg til 2,48 EUR i fjerde kvartal 2003.

1. kvartal 2002

2. kvartal 2002

3. kvartal 2002

4. kvartal 2002

Importpris

2,83

2,93

2,86

2,85

1. kvartal 2003

2. kvartal 2003

3. kvartal 2003

4. kvartal 2003

Importpris

2,87

2,62

2,24

2,48

Kilde: Eurostat.

| (31) | Eurostat-oplysninger for første kvartal 2004 viser, at priserne først var stigende, men alligevel stadig lå under gennemsnittet i 2003, og så fulgte en faldende tendens. De seneste foreliggende oplysninger tyder på, at priserne fortsætter med at falde og er meget lave. Til trods for at nogle hævder, at der vil ske prisstigninger, er dette ikke underbygget, og de aktuelle meget lave priser bekræftes af industrielle kilder i eksportlandene. |
| --- | --- |

(31)

Eurostat-oplysninger for første kvartal 2004 viser, at priserne først var stigende, men alligevel stadig lå under gennemsnittet i 2003, og så fulgte en faldende tendens. De seneste foreliggende oplysninger tyder på, at priserne fortsætter med at falde og er meget lave. Til trods for at nogle hævder, at der vil ske prisstigninger, er dette ikke underbygget, og de aktuelle meget lave priser bekræftes af industrielle kilder i eksportlandene.

5.3.   Importens markedsandel

| (32) | Importens markedsandel faldt fra 73,5 % i 2000 til 71,9 % i 2001 og lå nogenlunde stabilt på dette niveau i 2002 (72 %). I 2003 øgedes importens markedsandel fra 72,0 % i 2002 til 73,9 %, hvilket var en stigning på 1,9 procentpoint til det højeste niveau i den betragtede periode. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import | 73,5 % | 71,9 % | 72,0 % | 73,9 % |

(32)

Importens markedsandel faldt fra 73,5 % i 2000 til 71,9 % i 2001 og lå nogenlunde stabilt på dette niveau i 2002 (72 %). I 2003 øgedes importens markedsandel fra 72,0 % i 2002 til 73,9 %, hvilket var en stigning på 1,9 procentpoint til det højeste niveau i den betragtede periode.

2000

2001

2002

2003

Import

73,5 %

71,9 %

72,0 %

73,9 %

6.   DEFINITION AF PRODUCENTERNE I FÆLLESSKABET

| (33) | Næsten hele produktionen af den pågældende vare i Fællesskabet fandt sted i Skotland og Irland, idet der dog også er to producenter i Frankrig og mindst en i Letland. |
| --- | --- |

(33)

Næsten hele produktionen af den pågældende vare i Fællesskabet fandt sted i Skotland og Irland, idet der dog også er to producenter i Frankrig og mindst en i Letland.

| (34) | I 2003 udgjorde den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare 190 903 tons, hvoraf de producenter, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsens foreløbige fase, tegnede sig for 85 231 tons, svarende til 47 % af den samlede produktion i Fællesskabet. De tegner sig derfor for hovedparten af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c), i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 519/94. De betragtes derfor som producenter i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(34)

I 2003 udgjorde den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare 190 903 tons, hvoraf de producenter, som samarbejdede fuldt ud i undersøgelsens foreløbige fase, tegnede sig for 85 231 tons, svarende til 47 % af den samlede produktion i Fællesskabet. De tegner sig derfor for hovedparten af den samlede produktion i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c), i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 519/94. De betragtes derfor som producenter i Fællesskabet.

7.   UFORUDSET UDVIKLING

| (35) | Mod slutningen af 2002 var de norske prognoser for den samlede lakseproduktion i 2003 på omkring 446 000 tons. I februar 2003 forudså Kontali Analyse (et informationsinstitut for erhvervslivet) en fiskehøst på 475 000 tons. Dette var 30 000 tons over den norske produktion i 2002, men det forventedes, at hovedparten af denne stigning ville gå til nye markeder såsom Rusland og Polen og til markeder i Fjernøsten, f.eks. Japan, Hongkong, Taiwan og Kina. Væksten i Fjernøsten havde været negativ siden 2000, men Norge forventede, at dette fald ville blive vendt i 2003 gennem åbning af det kinesiske marked. |
| --- | --- |

(35)

Mod slutningen af 2002 var de norske prognoser for den samlede lakseproduktion i 2003 på omkring 446 000 tons. I februar 2003 forudså Kontali Analyse (et informationsinstitut for erhvervslivet) en fiskehøst på 475 000 tons. Dette var 30 000 tons over den norske produktion i 2002, men det forventedes, at hovedparten af denne stigning ville gå til nye markeder såsom Rusland og Polen og til markeder i Fjernøsten, f.eks. Japan, Hongkong, Taiwan og Kina. Væksten i Fjernøsten havde været negativ siden 2000, men Norge forventede, at dette fald ville blive vendt i 2003 gennem åbning af det kinesiske marked.

| (36) | Den faktiske norske produktion i 2003 lå på 509 000 tons (ca. 63 000 højere end forventet af den norske regering), og fiskehøsten var 6 % højere end Kontalis prognose. Produktionen var også 64 000 tons (eller 14 %) større end den norske produktion i 2002. Samtidig blev faldet i salget i Fjernøsten langtfra vendt; tværtimod voksede faldet faktisk til – 6,0 %. Desuden faldt væksten på de nye markeder også, nemlig fra 47 % til 32 % for Rusland og fra 50 % til 30 % for europæiske lande uden for Fællesskabet. Det samlede globale forbrug steg kun med 6 % mod 9 % i 2002 og 14 % i 2001. Denne — som det viste sig — fejlagtige produktionsprognose kombineret med udviklingen i forbruget på verdensplan var uforudset. |
| --- | --- |

(36)

Den faktiske norske produktion i 2003 lå på 509 000 tons (ca. 63 000 højere end forventet af den norske regering), og fiskehøsten var 6 % højere end Kontalis prognose. Produktionen var også 64 000 tons (eller 14 %) større end den norske produktion i 2002. Samtidig blev faldet i salget i Fjernøsten langtfra vendt; tværtimod voksede faldet faktisk til – 6,0 %. Desuden faldt væksten på de nye markeder også, nemlig fra 47 % til 32 % for Rusland og fra 50 % til 30 % for europæiske lande uden for Fællesskabet. Det samlede globale forbrug steg kun med 6 % mod 9 % i 2002 og 14 % i 2001. Denne — som det viste sig — fejlagtige produktionsprognose kombineret med udviklingen i forbruget på verdensplan var uforudset.

| (37) | Norge havde derfor alvorlige problemer med overproduktion, hvilket landet syntes at erkende. I august 2003 overvejede visse norske producenter faktisk at fryse 30 000 tons opdrættede laks i et forsøg på at fjerne overskudsvarer fra markedet. Denne ide blev imidlertid opgivet, og markedet vedblev med at være overforsynet. |
| --- | --- |

(37)

Norge havde derfor alvorlige problemer med overproduktion, hvilket landet syntes at erkende. I august 2003 overvejede visse norske producenter faktisk at fryse 30 000 tons opdrættede laks i et forsøg på at fjerne overskudsvarer fra markedet. Denne ide blev imidlertid opgivet, og markedet vedblev med at være overforsynet.

| (38) | Desuden havde Kommissionen i december 2002 bekendtgjort sit forslag om at afskaffe antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne mod Norge. De blev efterfølgende ophævet i maj 2003. Foranstaltningerne havde i vidt omfang haft form af mindsteimportpriser, der garanterede mindstepriser for eksporterende producenter. Efter meddelelsen om den foreslåede ophævelse af foranstaltningerne trak mange norske eksporterende producenter enten frivilligt deres tilsagn tilbage eller ophørte simpelthen med at overholde dem. De norske lakseproducenter er som helhed stærkt gældssatte hos de norske banker. Da priserne faldt og mindstepristilsagnene forsvandt, begyndte de banker, der havde lånt de norske producenter penge, at tage skridt til at reducere deres risiko ved at anmode om tilbagebetaling. Dette skabte en ond cirkel, der førte til stigende fiskehøst, yderligere pristryk og øget pres for at eksportere. Selv om en vis midlertidig og mindre justering af importpriserne kunne forventes som følge af ophævelsen af foranstaltningerne mod Norge, var størrelsen af prisfaldet (forværret af problemet med overproduktion) og den onde cirkel, der fulgte af det ovenfor beskrevne banksystems funktionsmåde, uforudset. |
| --- | --- |

(38)

Desuden havde Kommissionen i december 2002 bekendtgjort sit forslag om at afskaffe antidumping- og antisubsidieforanstaltningerne mod Norge. De blev efterfølgende ophævet i maj 2003. Foranstaltningerne havde i vidt omfang haft form af mindsteimportpriser, der garanterede mindstepriser for eksporterende producenter. Efter meddelelsen om den foreslåede ophævelse af foranstaltningerne trak mange norske eksporterende producenter enten frivilligt deres tilsagn tilbage eller ophørte simpelthen med at overholde dem. De norske lakseproducenter er som helhed stærkt gældssatte hos de norske banker. Da priserne faldt og mindstepristilsagnene forsvandt, begyndte de banker, der havde lånt de norske producenter penge, at tage skridt til at reducere deres risiko ved at anmode om tilbagebetaling. Dette skabte en ond cirkel, der førte til stigende fiskehøst, yderligere pristryk og øget pres for at eksportere. Selv om en vis midlertidig og mindre justering af importpriserne kunne forventes som følge af ophævelsen af foranstaltningerne mod Norge, var størrelsen af prisfaldet (forværret af problemet med overproduktion) og den onde cirkel, der fulgte af det ovenfor beskrevne banksystems funktionsmåde, uforudset.

| (39) | I 2003 faldt den norske krones værdi med 13 % i forhold til euroen, med 12 % i forhold til den danske krone og med 14 % i forhold til den svenske krone. Selv om valutabevægelser kan forventes, var der her tale om forholdsvis store og vedvarende udsving, der lå uden for det normale interval for sådanne valutabevægelser. Selv om euroen også blev stærkere i forhold til det britiske pund, faldt pundet med kun 6 %, hvilket gjorde opdrættede laks fremstillet i Det Forenede Kongerige dyrere i eurozonen i forhold til den fra Norge importerede vare, end de havde været ved årets begyndelse. De vigtigste importører af norske opdrættede laks i Fællesskabet er Danmark, Sverige, Tyskland og Polen. En stor del af denne import videresendes imidlertid direkte i Fællesskabet til lande i eurozonen såsom Frankrig og Spanien. Desuden videresælges over halvdelen af de opdrættede laks, der importeres til Danmark, og næsten hele den del af varen, der importeres til Polen og andre nye medlemsstater, i eurozonen efter forarbejdning. Faldet i den norske krones værdi i forhold til euroen havde derfor ikke blot følger for den norske import direkte til eurozonen, men også for importen til de lande, såsom Danmark og Polen, der forarbejder opdrættede laks med henblik på salg til eurozonen. Disse valutabevægelser havde til virkning, at fællesskabsmarkedet som helhed blev mere attraktivt for norske eksporterende producenter, der til en vis grad blev beskyttet mod virkningerne af et fald i deres priser i euro og kroner og hjulpet til at bevare deres eksportindtægter i deres egen valuta. Ikke desto mindre faldt enhedspriserne også i norske kroner. Samtidig gjorde disse valutabevægelser importeret laks billigere i Det Europæiske Fællesskab og gjorde import mere tiltrækkende for importørerne og brugerne, f.eks. forarbejdningsindustrien. En stor del af den norske overproduktion blev følgelig eksporteret til Det Europæiske Fællesskab. |
| --- | --- |

(39)

I 2003 faldt den norske krones værdi med 13 % i forhold til euroen, med 12 % i forhold til den danske krone og med 14 % i forhold til den svenske krone. Selv om valutabevægelser kan forventes, var der her tale om forholdsvis store og vedvarende udsving, der lå uden for det normale interval for sådanne valutabevægelser. Selv om euroen også blev stærkere i forhold til det britiske pund, faldt pundet med kun 6 %, hvilket gjorde opdrættede laks fremstillet i Det Forenede Kongerige dyrere i eurozonen i forhold til den fra Norge importerede vare, end de havde været ved årets begyndelse. De vigtigste importører af norske opdrættede laks i Fællesskabet er Danmark, Sverige, Tyskland og Polen. En stor del af denne import videresendes imidlertid direkte i Fællesskabet til lande i eurozonen såsom Frankrig og Spanien. Desuden videresælges over halvdelen af de opdrættede laks, der importeres til Danmark, og næsten hele den del af varen, der importeres til Polen og andre nye medlemsstater, i eurozonen efter forarbejdning. Faldet i den norske krones værdi i forhold til euroen havde derfor ikke blot følger for den norske import direkte til eurozonen, men også for importen til de lande, såsom Danmark og Polen, der forarbejder opdrættede laks med henblik på salg til eurozonen. Disse valutabevægelser havde til virkning, at fællesskabsmarkedet som helhed blev mere attraktivt for norske eksporterende producenter, der til en vis grad blev beskyttet mod virkningerne af et fald i deres priser i euro og kroner og hjulpet til at bevare deres eksportindtægter i deres egen valuta. Ikke desto mindre faldt enhedspriserne også i norske kroner. Samtidig gjorde disse valutabevægelser importeret laks billigere i Det Europæiske Fællesskab og gjorde import mere tiltrækkende for importørerne og brugerne, f.eks. forarbejdningsindustrien. En stor del af den norske overproduktion blev følgelig eksporteret til Det Europæiske Fællesskab.

| (40) | En part hævdede, at overproduktion i udlandet ikke nødvendigvis fører til øget import til Fællesskabet. Dette er rigtigt teoretisk set, men undersøgelsen viser, at overproduktionen i dette særlige tilfælde førte til en stigning i importen til Fællesskabet. |
| --- | --- |

(40)

En part hævdede, at overproduktion i udlandet ikke nødvendigvis fører til øget import til Fællesskabet. Dette er rigtigt teoretisk set, men undersøgelsen viser, at overproduktionen i dette særlige tilfælde førte til en stigning i importen til Fællesskabet.

| (41) | Det blev også fremført, at både ophævelse af handelsforanstaltninger og valutakursudsving er faktorer, der kan forventes. Det var imidlertid ikke muligt at have forudset de stærke følger af handelsforanstaltningernes ophævelse kombineret med forholdsvis store og vedvarende udsving i valutakurserne. |
| --- | --- |

(41)

Det blev også fremført, at både ophævelse af handelsforanstaltninger og valutakursudsving er faktorer, der kan forventes. Det var imidlertid ikke muligt at have forudset de stærke følger af handelsforanstaltningernes ophævelse kombineret med forholdsvis store og vedvarende udsving i valutakurserne.

| (42) | Det konkluderes derfor, at den uforudsete udvikling, der forårsagede stigningen i importen, var en betydelig overproduktion i Norge (trods lavere produktionsprognoser), forværret af den norske erhvervsgrens manglende evne til at opnå den forventede vækst i eksporten til markeder uden for Fællesskabet, de uventede følger af ophævelsen af handelsforsvarsforanstaltningerne mod Norge og det norske banksystems reaktion som beskrevet ovenfor, sammen med en stigning i euroens værdi, hvilket gjorde fællesskabsmarkedet til et usædvanligt tiltrækkende bestemmelsessted for norsk eksport. |
| --- | --- |

(42)

Det konkluderes derfor, at den uforudsete udvikling, der forårsagede stigningen i importen, var en betydelig overproduktion i Norge (trods lavere produktionsprognoser), forværret af den norske erhvervsgrens manglende evne til at opnå den forventede vækst i eksporten til markeder uden for Fællesskabet, de uventede følger af ophævelsen af handelsforsvarsforanstaltningerne mod Norge og det norske banksystems reaktion som beskrevet ovenfor, sammen med en stigning i euroens værdi, hvilket gjorde fællesskabsmarkedet til et usædvanligt tiltrækkende bestemmelsessted for norsk eksport.

8.   ALVORLIG SKADE

8.1.   Indledning

| (43) | For at afgøre, om der er forvoldt fællesskabsproducenterne af den tilsvarende vare alvorlig skade, er der foretaget en evaluering af alle relevante objektive og målelige faktorer, der har indvirkning på deres situation. Navnlig er der for den pågældende vare foretaget en undersøgelse af udviklingen i de samlede oplysninger for Fællesskabet vedrørende forbrug, produktionskapacitet, produktion, kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse, produktivitet, samlet salg og markedsandel. Disse samlede oplysninger er baseret på statistiske oplysninger, der er indhentet af Det Forenede Kongerige og Irland gennem omfattende undersøgelser i erhvervsgrenen. De selskabsspecifikke oplysninger er baseret på oplysninger fra de samarbejdsvillige EF-producenter om likviditet, afkast af den anvendte kapital, lagre, priser, underbud og rentabilitet for årene fra 2000 til 2003. |
| --- | --- |

(43)

For at afgøre, om der er forvoldt fællesskabsproducenterne af den tilsvarende vare alvorlig skade, er der foretaget en evaluering af alle relevante objektive og målelige faktorer, der har indvirkning på deres situation. Navnlig er der for den pågældende vare foretaget en undersøgelse af udviklingen i de samlede oplysninger for Fællesskabet vedrørende forbrug, produktionskapacitet, produktion, kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse, produktivitet, samlet salg og markedsandel. Disse samlede oplysninger er baseret på statistiske oplysninger, der er indhentet af Det Forenede Kongerige og Irland gennem omfattende undersøgelser i erhvervsgrenen. De selskabsspecifikke oplysninger er baseret på oplysninger fra de samarbejdsvillige EF-producenter om likviditet, afkast af den anvendte kapital, lagre, priser, underbud og rentabilitet for årene fra 2000 til 2003.

| (44) | Det skal først bemærkes, at lakseopdrætsindustri i Fællesskabet og andre steder har en lang og forholdsvis ufleksibel produktionscyklus, indtil fiskene indfanges, og at de opdrættede laks skal sælges omgående, når de først er indfanget, da de kun kan oplagres i få dage, hvis de ikke fryses ned. Nedfrysning er dyrt, og der er under alle omstændigheder kun begrænset frysningskapacitet i Fællesskabet. Produktionsniveauet må derfor planlægges mindst to år i forvejen og kan derefter kun ændres marginalt. Overforsyning har derfor en forsinket virkning på produktionen, men en umiddelbar og alvorlig effekt på priserne. |
| --- | --- |

(44)

Det skal først bemærkes, at lakseopdrætsindustri i Fællesskabet og andre steder har en lang og forholdsvis ufleksibel produktionscyklus, indtil fiskene indfanges, og at de opdrættede laks skal sælges omgående, når de først er indfanget, da de kun kan oplagres i få dage, hvis de ikke fryses ned. Nedfrysning er dyrt, og der er under alle omstændigheder kun begrænset frysningskapacitet i Fællesskabet. Produktionsniveauet må derfor planlægges mindst to år i forvejen og kan derefter kun ændres marginalt. Overforsyning har derfor en forsinket virkning på produktionen, men en umiddelbar og alvorlig effekt på priserne.

8.2.   Analyse af fællesskabsproducenternes situation

8.2.1.   Forbrug

| (45) | Forbruget af den pågældende vare i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af det samlede salg for alle producenter i Fællesskabet og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat minus eksporten fra Fællesskabet. |
| --- | --- |

(45)

Forbruget af den pågældende vare i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af det samlede salg for alle producenter i Fællesskabet og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat minus eksporten fra Fællesskabet.

| (46) | Mellem 2000 og 2003 steg forbruget i Fællesskabet med 21,7 % fra 507 705 tons til 618 038 tons. |
| --- | --- |

(46)

Mellem 2000 og 2003 steg forbruget i Fællesskabet med 21,7 % fra 507 705 tons til 618 038 tons.

| (47) | Det skal bemærkes, at laks har en forholdsvis høj priselasticitet, og den markant højere stigning i forbruget i 2003 kan derfor i det mindste delvist forklares ved prisfaldet i engrosleddet. |
| --- | --- |

(47)

Det skal bemærkes, at laks har en forholdsvis høj priselasticitet, og den markant højere stigning i forbruget i 2003 kan derfor i det mindste delvist forklares ved prisfaldet i engrosleddet.

8.2.2.   Fællesskabsproducenternes produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

| (48) | Produktionen af opdrættede laks i Fællesskabet er reelt begrænset af statslige licenser, der angiver det maksimale antal levende fisk, der på ethvert tidspunkt og ethvert sted kan findes i vandet. De opgivne kapacitetstal er baseret på den samlede mængde i licenserne og ikke på den fysiske kapacitet for fiskehold i de bassiner, der benyttes af producenterne i Fællesskabet. Omkostningerne ved at ansøge om og opretholde licenser er ret små, og omkostningerne til at bevare en overskydende kapacitet er derfor også lave. |
| --- | --- |

(48)

Produktionen af opdrættede laks i Fællesskabet er reelt begrænset af statslige licenser, der angiver det maksimale antal levende fisk, der på ethvert tidspunkt og ethvert sted kan findes i vandet. De opgivne kapacitetstal er baseret på den samlede mængde i licenserne og ikke på den fysiske kapacitet for fiskehold i de bassiner, der benyttes af producenterne i Fællesskabet. Omkostningerne ved at ansøge om og opretholde licenser er ret små, og omkostningerne til at bevare en overskydende kapacitet er derfor også lave.

| (49) | Det fremgik af undersøgelsen, at den teoretiske produktionskapacitet efter at have været stabil mellem 2000 and 2002 steg med 2,2 % mellem 2002 og 2003. |
| --- | --- |

(49)

Det fremgik af undersøgelsen, at den teoretiske produktionskapacitet efter at have været stabil mellem 2000 and 2002 steg med 2,2 % mellem 2002 og 2003.

| (50) | Kapacitetsudnyttelsen (dvs. mængden af fisk i vandet i forhold til den mængde, hvortil der var givet licens) steg fra 43 % i 2000 til 48 % i 2001 og steg derefter yderligere i 2003, hvor den nåede 55 %. Dette afspejler, at produktionen mellem 2000 og 2003 steg hurtigere end licenskapaciteten, som kun steg med 2,2 %. |
| --- | --- |

(50)

Kapacitetsudnyttelsen (dvs. mængden af fisk i vandet i forhold til den mængde, hvortil der var givet licens) steg fra 43 % i 2000 til 48 % i 2001 og steg derefter yderligere i 2003, hvor den nåede 55 %. Dette afspejler, at produktionen mellem 2000 og 2003 steg hurtigere end licenskapaciteten, som kun steg med 2,2 %.

8.2.3.   Fællesskabsproducenternes produktion

| (51) | Produktionen (set som indfangede fisk) voksede med 30 % fra 146 664 tons i 2000 til 190 903 tons i 2003 efter en stigning på 13,7 % i et enkelt år. |
| --- | --- |

(51)

Produktionen (set som indfangede fisk) voksede med 30 % fra 146 664 tons i 2000 til 190 903 tons i 2003 efter en stigning på 13,7 % i et enkelt år.

| (52) | Det skal bemærkes, at produktionen planlægges mindst to år i forvejen på grund af den lange produktionscyklus, og at produktionsniveauet kun kan justeres marginalt, når først produktionsprocessen er indledt. |
| --- | --- |

(52)

Det skal bemærkes, at produktionen planlægges mindst to år i forvejen på grund af den lange produktionscyklus, og at produktionsniveauet kun kan justeres marginalt, når først produktionsprocessen er indledt.

8.2.4.   Beskæftigelse

| (53) | Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare faldt med 6 % fra 1 269 ansatte i 2000 til 1 193 ansatte i 2003, skønt tendensen var ujævn med en delvis stigning i 2002. |
| --- | --- |

(53)

Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare faldt med 6 % fra 1 269 ansatte i 2000 til 1 193 ansatte i 2003, skønt tendensen var ujævn med en delvis stigning i 2002.

8.2.5.   Produktivitet

| (54) | Produktiviteten er løbende steget i den betragtede periode, nemlig fra 115 tons i 2000 til 160 tons i 2003. Dette afspejler den øgede brug af automatiske fodringssystemer og andre arbejdskraftbesparende anordninger og det stærke pres for at nedbringe omkostningerne i en situation med voksende finansielle tab. |
| --- | --- |

(54)

Produktiviteten er løbende steget i den betragtede periode, nemlig fra 115 tons i 2000 til 160 tons i 2003. Dette afspejler den øgede brug af automatiske fodringssystemer og andre arbejdskraftbesparende anordninger og det stærke pres for at nedbringe omkostningerne i en situation med voksende finansielle tab.

8.2.6.   Salgsmængde

| (55) | Mellem 2000 og 2002 steg fællesskabsproducenternes salg af den tilsvarende vare med 14,3 % fra 134 916 tons til 154 171 tons. Denne stigning fandt sted på baggrund af en stigning i forbruget på 8,5 % i samme periode. Mellem 2002 og 2003 øgedes fællesskabsproducenternes salg med 5,1 % fra 154 171 tons til 162 090 tons, til trods for en stigning i forbruget på 10,3 % mellem 2002 og 2003. |
| --- | --- |

(55)

Mellem 2000 og 2002 steg fællesskabsproducenternes salg af den tilsvarende vare med 14,3 % fra 134 916 tons til 154 171 tons. Denne stigning fandt sted på baggrund af en stigning i forbruget på 8,5 % i samme periode. Mellem 2002 og 2003 øgedes fællesskabsproducenternes salg med 5,1 % fra 154 171 tons til 162 090 tons, til trods for en stigning i forbruget på 10,3 % mellem 2002 og 2003.

8.2.7.   Markedsandel

| (56) | Fællesskabsproducenternes markedsandel steg fra 26,5 % i 2000 til 28,1 % i 2001 og forblev stort set på dette niveau i 2002, men faldt derefter med 1,9 procentpoint (eller 6,7 %) til 26,1 % i 2003, hvilket var det laveste niveau i den betragtede periode. Dette afspejler det forhold, at importen i 2003 ikke blot steg i absolutte tal, men også i forhold til forbruget. |
| --- | --- |

(56)

Fællesskabsproducenternes markedsandel steg fra 26,5 % i 2000 til 28,1 % i 2001 og forblev stort set på dette niveau i 2002, men faldt derefter med 1,9 procentpoint (eller 6,7 %) til 26,1 % i 2003, hvilket var det laveste niveau i den betragtede periode. Dette afspejler det forhold, at importen i 2003 ikke blot steg i absolutte tal, men også i forhold til forbruget.

8.2.8.   Likviditet

| (57) | Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor opfattet som mindre relevant end de øvrige angivne indikatorer. Det kan dog ses, at der var en stærkt negativ likviditet i 2001, 2002 og 2003. |
| --- | --- |

(57)

Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor opfattet som mindre relevant end de øvrige angivne indikatorer. Det kan dog ses, at der var en stærkt negativ likviditet i 2001, 2002 og 2003.

8.2.9.   Afkast af anvendt kapital

| (58) | Afkastet af den anvendte kapital kunne også kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også opfattet som mindre relevant end de øvrige indikatorer. Det kan dog ses, at afkastet af den anvendte kapital faldt fra 34 % i 2000 til næsten nul i 2001 og 2002, før det faldt til – 20 % i 2003. |
| --- | --- |

(58)

Afkastet af den anvendte kapital kunne også kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også opfattet som mindre relevant end de øvrige indikatorer. Det kan dog ses, at afkastet af den anvendte kapital faldt fra 34 % i 2000 til næsten nul i 2001 og 2002, før det faldt til – 20 % i 2003.

8.2.10.   Prisen på den tilsvarende vare

| (59) | Gennemsnitsprisen på den tilsvarende vare faldt med 20,3 % mellem 2000 og 2003, idet priserne faldt støt i løbet af denne periode. Priserne nåede deres laveste niveau (2,79 EUR/kg) i 2003. |
| --- | --- |

(59)

Gennemsnitsprisen på den tilsvarende vare faldt med 20,3 % mellem 2000 og 2003, idet priserne faldt støt i løbet af denne periode. Priserne nåede deres laveste niveau (2,79 EUR/kg) i 2003.

| (60) | I første halvår 2004 tyder de foreliggende oplysninger på, at den gennemsnitlige enhedspris for fællesskabsproducenternes salg steg svagt på linje med den svage stigning i de gennemsnitlige importpriser, men fulgte så en nedadgående tendens. De seneste oplysninger tyder på, at priserne nu igen er på vej nedad, og at de er meget lave. |
| --- | --- |

(60)

I første halvår 2004 tyder de foreliggende oplysninger på, at den gennemsnitlige enhedspris for fællesskabsproducenternes salg steg svagt på linje med den svage stigning i de gennemsnitlige importpriser, men fulgte så en nedadgående tendens. De seneste oplysninger tyder på, at priserne nu igen er på vej nedad, og at de er meget lave.

| (61) | En part hævdede (under henvisning til gennemsnittet af de årlige valutakurser), at prisfaldene ikke var så store i britiske pund. Det er imidlertid Kommissionens faste praksis at anvende euro som valutaenhed i handelsbeskyttelsessager. |
| --- | --- |

(61)

En part hævdede (under henvisning til gennemsnittet af de årlige valutakurser), at prisfaldene ikke var så store i britiske pund. Det er imidlertid Kommissionens faste praksis at anvende euro som valutaenhed i handelsbeskyttelsessager.

8.2.11.   Omkostninger

| (62) | Ud over prisudviklingen er omkostningsudviklingen også blevet taget i betragtning. Omkostningerne har svinget mellem 3,0 EUR/kg og 3,2 EUR/kg i perioden fra 2000 til 2003. |
| --- | --- |

(62)

Ud over prisudviklingen er omkostningsudviklingen også blevet taget i betragtning. Omkostningerne har svinget mellem 3,0 EUR/kg og 3,2 EUR/kg i perioden fra 2000 til 2003.

8.2.12.   Rentabilitet

| (63) | Rentabiliteten af fællesskabsproducenternes salg i Fællesskabet faldt fra 7,3 % i 2000 til – 3,3 % i 2001. Tabene blev mindre udtalte i 2002 (– 2,5 %), men steg derefter til – 17,1 % i 2003. I 2003, hvor importen nåede sit højeste niveau og dens gennemsnitspris faldt til sit laveste niveau (2,54 EUR/kg), faldt gennemsnitsprisen på fællesskabsvaren også til sit laveste niveau (2,79 EUR/kg). Faldet i fællesskabsproducenternes rentabilitet mellem 2000 og 2003 fandt sted samtidig med, at kiloprisen på deres vare faldt fra 3,50 EUR til 2,79 EUR. |
| --- | --- |

(63)

Rentabiliteten af fællesskabsproducenternes salg i Fællesskabet faldt fra 7,3 % i 2000 til – 3,3 % i 2001. Tabene blev mindre udtalte i 2002 (– 2,5 %), men steg derefter til – 17,1 % i 2003. I 2003, hvor importen nåede sit højeste niveau og dens gennemsnitspris faldt til sit laveste niveau (2,54 EUR/kg), faldt gennemsnitsprisen på fællesskabsvaren også til sit laveste niveau (2,79 EUR/kg). Faldet i fællesskabsproducenternes rentabilitet mellem 2000 og 2003 fandt sted samtidig med, at kiloprisen på deres vare faldt fra 3,50 EUR til 2,79 EUR.

8.2.13.   Lagre

| (64) | Ved lagre forstås i denne forbindelse levende fisk i vandet. Fællesskabsproducenterne har i lighed med alle andre producenter kun ubetydelige lagre af fangede fisk, da de skal sælges omgående. Et fald i ultimolagrene er derfor tegn på et fald i mængden af levende fisk, der opdrættes med henblik på fremtidig fangst. Faldende lagerbeholdninger er derfor i dette tilfælde et tegn på voksende skade. |
| --- | --- |

(64)

Ved lagre forstås i denne forbindelse levende fisk i vandet. Fællesskabsproducenterne har i lighed med alle andre producenter kun ubetydelige lagre af fangede fisk, da de skal sælges omgående. Et fald i ultimolagrene er derfor tegn på et fald i mængden af levende fisk, der opdrættes med henblik på fremtidig fangst. Faldende lagerbeholdninger er derfor i dette tilfælde et tegn på voksende skade.

| (65) | Lagerbeholdningerne steg fra 36 332 tons i 2000 til 53 178 tons i 2002 og faldt derefter til 43 024 tons i 2003. Dette repræsenterer et fald i lagerbeholdningerne på 19,1 % mellem 2002 og 2003. |
| --- | --- |

(65)

Lagerbeholdningerne steg fra 36 332 tons i 2000 til 53 178 tons i 2002 og faldt derefter til 43 024 tons i 2003. Dette repræsenterer et fald i lagerbeholdningerne på 19,1 % mellem 2002 og 2003.

8.2.14.   Konklusion

| (66) | Det fremgår af undersøgelsen, at der mellem 2000 og 2003 — og især mellem 2002 og 2003 — er sket en stigning i importmængden af den pågældende vare til fællesskabsmarkedet. |
| --- | --- |

(66)

Det fremgår af undersøgelsen, at der mellem 2000 og 2003 — og især mellem 2002 og 2003 — er sket en stigning i importmængden af den pågældende vare til fællesskabsmarkedet.

| (67) | For så vidt angår fællesskabsproducenternes situation var den teoretiske produktionskapacitet stort set stabil mellem 2000 og 2002, mens produktionen steg med 14,8 %. Kapacitetsudnyttelsen voksede derfor fra 43 % til 50 % i denne periode. Beholdningerne af levende fisk i vandet steg også. Der var et vist tab af arbejdspladser, mens produktiviteten steg, hovedsagelig som følge af øget automatisering. |
| --- | --- |

(67)

For så vidt angår fællesskabsproducenternes situation var den teoretiske produktionskapacitet stort set stabil mellem 2000 og 2002, mens produktionen steg med 14,8 %. Kapacitetsudnyttelsen voksede derfor fra 43 % til 50 % i denne periode. Beholdningerne af levende fisk i vandet steg også. Der var et vist tab af arbejdspladser, mens produktiviteten steg, hovedsagelig som følge af øget automatisering.

| (68) | Salgsmængden steg med 14,3 % mellem 2000 og 2002 (sammenlignet med en vækst på 8,5 % i forbruget), og fællesskabsproducenternes markedsandel steg fra 26,5 % til 28,0 %. |
| --- | --- |

(68)

Salgsmængden steg med 14,3 % mellem 2000 og 2002 (sammenlignet med en vækst på 8,5 % i forbruget), og fællesskabsproducenternes markedsandel steg fra 26,5 % til 28,0 %.

| (69) | Selv i denne periode faldt priserne imidlertid med 13,7 % mellem 2000 og 2002, og til trods for et mindre fald i omkostningerne i 2002 (delvis som følge af højere kapacitetsudnyttelse og bedre produktivitet) synes dette at have ført til et fald i rentabiliteten fra 7,3 % i 2000 til tab på 3,3 % og 2,5 % i 2001 og 2002. Afkastet af den anvendte kapital og likviditeten udviklede sig også negativt i denne periode. |
| --- | --- |

(69)

Selv i denne periode faldt priserne imidlertid med 13,7 % mellem 2000 og 2002, og til trods for et mindre fald i omkostningerne i 2002 (delvis som følge af højere kapacitetsudnyttelse og bedre produktivitet) synes dette at have ført til et fald i rentabiliteten fra 7,3 % i 2000 til tab på 3,3 % og 2,5 % i 2001 og 2002. Afkastet af den anvendte kapital og likviditeten udviklede sig også negativt i denne periode.

| (70) | Fællesskabsproducenternes situation forværredes betydeligt mellem 2002 og 2003. Selv om produktionskapaciteten og produktionen steg, var stigningen i produktionskapaciteten ikke særlig stor (2,2 %) sammenlignet med stigningen i forbruget det pågældende år. I betragtning af den lange produktionscyklus fastsættes produktionsniveauet mindst to år forinden, og produktionsstigningen var i overensstemmelse med tidligere udarbejdede produktionsplaner. Den øgede produktion skal således ikke betragtes som et tegn på, at fællesskabsproducenterne befandt sig i en gunstig situation i 2003. Større produktion førte til højere kapacitetsudnyttelse og forbedret produktivitet. |
| --- | --- |

(70)

Fællesskabsproducenternes situation forværredes betydeligt mellem 2002 og 2003. Selv om produktionskapaciteten og produktionen steg, var stigningen i produktionskapaciteten ikke særlig stor (2,2 %) sammenlignet med stigningen i forbruget det pågældende år. I betragtning af den lange produktionscyklus fastsættes produktionsniveauet mindst to år forinden, og produktionsstigningen var i overensstemmelse med tidligere udarbejdede produktionsplaner. Den øgede produktion skal således ikke betragtes som et tegn på, at fællesskabsproducenterne befandt sig i en gunstig situation i 2003. Større produktion førte til højere kapacitetsudnyttelse og forbedret produktivitet.

| (71) | Alle andre indikatorer udviklede sig negativt. Lagrene af fisk i vandet faldt med 19,1 %. Trods en stigning i forbruget på 10,3 % steg fællesskabsproducenternes salg kun med 5,1 %, og de tabte markedsandele, som faldt med 6,7 %. Desuden skete dette tab af markedsandele på baggrund af faldende priser, hvor fællesskabsproducenterne var tvunget til at sænke priserne for at sælge deres varer. Priserne faldt yderligere med 7,6 % sammenlignet med 2002 (og var 20,3 % lavere end i 2000), mens omkostningerne steg til det gennemsnitlige niveau for fireårsperioden. Dette førte til et kraftigt fald i rentabiliteten, og fællesskabsproducenterne havde tab på 17,1 %. Disse tab afspejledes i et samlet afkast af den anvendte kapital på – 20 %. Likviditeten forbedredes tilsyneladende, men dette var i virkeligheden udtryk for en reduktion af lagrene af fisk i vandet og manglende evne til at foretage geninvesteringer. |
| --- | --- |

(71)

Alle andre indikatorer udviklede sig negativt. Lagrene af fisk i vandet faldt med 19,1 %. Trods en stigning i forbruget på 10,3 % steg fællesskabsproducenternes salg kun med 5,1 %, og de tabte markedsandele, som faldt med 6,7 %. Desuden skete dette tab af markedsandele på baggrund af faldende priser, hvor fællesskabsproducenterne var tvunget til at sænke priserne for at sælge deres varer. Priserne faldt yderligere med 7,6 % sammenlignet med 2002 (og var 20,3 % lavere end i 2000), mens omkostningerne steg til det gennemsnitlige niveau for fireårsperioden. Dette førte til et kraftigt fald i rentabiliteten, og fællesskabsproducenterne havde tab på 17,1 %. Disse tab afspejledes i et samlet afkast af den anvendte kapital på – 20 %. Likviditeten forbedredes tilsyneladende, men dette var i virkeligheden udtryk for en reduktion af lagrene af fisk i vandet og manglende evne til at foretage geninvesteringer.

| (72) | Det er blevet fremført, at de større producenter ikke led skade. Det skal dog nævnes, at flere store producenter er blandt de fællesskabsproducenter, i forbindelse med hvilke der er fastslået alvorlig skade. |
| --- | --- |

(72)

Det er blevet fremført, at de større producenter ikke led skade. Det skal dog nævnes, at flere store producenter er blandt de fællesskabsproducenter, i forbindelse med hvilke der er fastslået alvorlig skade.

| (73) | Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderes det, at producenterne i Fællesskabet har lidt alvorlig skade, idet deres samlede situation er blevet væsentligt forværret. |
| --- | --- |

(73)

Under hensyntagen til alle disse faktorer konkluderes det, at producenterne i Fællesskabet har lidt alvorlig skade, idet deres samlede situation er blevet væsentligt forværret.

9.   ÅRSAGSSAMMENHÆNG

| (74) | For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, er de skadelige virkninger af skadevoldende faktorer blevet isoleret fra hinanden, og de skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der har forvoldt dem, hvorefter det er blevet afgjort, om den forøgede import er en »reel og betydelig« årsag til alvorlig skade. |
| --- | --- |

(74)

For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, er de skadelige virkninger af skadevoldende faktorer blevet isoleret fra hinanden, og de skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der har forvoldt dem, hvorefter det er blevet afgjort, om den forøgede import er en »reel og betydelig« årsag til alvorlig skade.

9.1.   Analyse af årsagsfaktorer

9.1.1.   Den øgede imports følgevirkninger

| (75) | Som det fremgår af ovenstående, er den pågældende vare blevet importeret til Fællesskabet i øgede og store mængder mellem 2000 og 2003, og især mellem 2002 og 2003. |
| --- | --- |

(75)

Som det fremgår af ovenstående, er den pågældende vare blevet importeret til Fællesskabet i øgede og store mængder mellem 2000 og 2003, og især mellem 2002 og 2003.

| (76) | Opdrættede laks er hovedsagelig en råvare, og den pågældende vare og den tilsvarende vare konkurrerer især på prisen. Selv om en part hævdede, at importen fra Chile er prisførende, er det generelt accepteret, at særlig importen fra Norge har en markeds- og prisførende position. Selv et mindre underbud fører derfor til pres på fællesskabsproducenternes priser. |
| --- | --- |

(76)

Opdrættede laks er hovedsagelig en råvare, og den pågældende vare og den tilsvarende vare konkurrerer især på prisen. Selv om en part hævdede, at importen fra Chile er prisførende, er det generelt accepteret, at særlig importen fra Norge har en markeds- og prisførende position. Selv et mindre underbud fører derfor til pres på fællesskabsproducenternes priser.

| (77) | I dette tilfælde var den vigtigste skadelige følge af den øgede import fællesskabsproducenternes store finansielle tab. På grund af importens markeds- og prisførende rolle tvang den øgede import priserne ned i hele Fællesskabet. Hvis importen var steget mindre, ville dette pristryk også have været mindre. Hvis efterspørgselen på fællesskabsmarkedet havde kunnet bære en sådan vækst i importen til væsentligt højere priser, er det muligt, at fællesskabsproducenterne ikke ville have lidt alvorlig skade, selv om en sådan stigning ville have ført til lavere salg og markedsandel for disse producenter. |
| --- | --- |

(77)

I dette tilfælde var den vigtigste skadelige følge af den øgede import fællesskabsproducenternes store finansielle tab. På grund af importens markeds- og prisførende rolle tvang den øgede import priserne ned i hele Fællesskabet. Hvis importen var steget mindre, ville dette pristryk også have været mindre. Hvis efterspørgselen på fællesskabsmarkedet havde kunnet bære en sådan vækst i importen til væsentligt højere priser, er det muligt, at fællesskabsproducenterne ikke ville have lidt alvorlig skade, selv om en sådan stigning ville have ført til lavere salg og markedsandel for disse producenter.

| (78) | Mellem 2000 og 2002 faldt prisen på den importerede vare med 19 %, hvilket nøje fulgtes af fællesskabsproducenternes priser. Selv om fællesskabsproducenternes markedsandel i Fællesskabet steg i denne periode, afspejlede dette produktionsbeslutninger truffet i tidligere år, og både i 2001 og 2002 fandt fællesskabsproducenternes salg sted til tabsgivende priser. |
| --- | --- |

(78)

Mellem 2000 og 2002 faldt prisen på den importerede vare med 19 %, hvilket nøje fulgtes af fællesskabsproducenternes priser. Selv om fællesskabsproducenternes markedsandel i Fællesskabet steg i denne periode, afspejlede dette produktionsbeslutninger truffet i tidligere år, og både i 2001 og 2002 fandt fællesskabsproducenternes salg sted til tabsgivende priser.

| (79) | Mellem 2002 og 2003 steg importen med 15 %. Importens markedsandel steg fra 72 % til 73,9 %, mens fællesskabsproducenternes markedsandel faldt fra 28 % til 26,1 %. I samme periode voksede importen fra 236 % til 239 % af produktionen i Fællesskabet. Importen synes således at være steget i forhold til både produktionen og forbruget i Fællesskabet på fællesskabsproducenternes bekostning. |
| --- | --- |

(79)

Mellem 2002 og 2003 steg importen med 15 %. Importens markedsandel steg fra 72 % til 73,9 %, mens fællesskabsproducenternes markedsandel faldt fra 28 % til 26,1 %. I samme periode voksede importen fra 236 % til 239 % af produktionen i Fællesskabet. Importen synes således at være steget i forhold til både produktionen og forbruget i Fællesskabet på fællesskabsproducenternes bekostning.

| (80) | Det vigtigste aspekt i forbindelse med stigningen i importen var imidlertid dens virkning på fællesskabsproducenternes priser og rentabilitet. Som ovenfor nævnt er det generelt accepteret, at importen (især fra Norge) er prisførende på fællesskabsmarkedet for opdrættede laks. For at fastslå, om lavprisimporten rent faktisk har trykket fællesskabsproducenternes priser, er det blevet undersøgt, om der forekommer underbud. |
| --- | --- |

(80)

Det vigtigste aspekt i forbindelse med stigningen i importen var imidlertid dens virkning på fællesskabsproducenternes priser og rentabilitet. Som ovenfor nævnt er det generelt accepteret, at importen (især fra Norge) er prisførende på fællesskabsmarkedet for opdrættede laks. For at fastslå, om lavprisimporten rent faktisk har trykket fællesskabsproducenternes priser, er det blevet undersøgt, om der forekommer underbud.

| (81) | Med henblik på en afgørelse med hensyn til underbuddets størrelse blev der undersøgt prisoplysninger for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Det fremgik af en sammenligning af fællesskabsproducenternes gennemsnitlige priser ab Glasgow og de eksporterende producenters gennemsnitlige priser ved salg til importørerne i Fællesskabet (cif, Fællesskabets grænse, fortoldet), at hjemmemarkedspriserne i de tre seneste år er blevet underbudt med mellem 3,1 % og 7,1 %. Dette synes at have ført til et pristryk for fællesskabsproducenterne, fordi importen som følge af dens store markedsandel er prisfastsættende. Navnlig kan det ses, at stigningen i importen til endnu lavere priser indtil tredje kvartal 2003 tvang fællesskabsproducenterne til løbende at sænke deres priser indtil dette kvartal, hvilket førte til de tab, de pådrog sig i det pågældende år. |
| --- | --- |

(81)

Med henblik på en afgørelse med hensyn til underbuddets størrelse blev der undersøgt prisoplysninger for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Det fremgik af en sammenligning af fællesskabsproducenternes gennemsnitlige priser ab Glasgow og de eksporterende producenters gennemsnitlige priser ved salg til importørerne i Fællesskabet (cif, Fællesskabets grænse, fortoldet), at hjemmemarkedspriserne i de tre seneste år er blevet underbudt med mellem 3,1 % og 7,1 %. Dette synes at have ført til et pristryk for fællesskabsproducenterne, fordi importen som følge af dens store markedsandel er prisfastsættende. Navnlig kan det ses, at stigningen i importen til endnu lavere priser indtil tredje kvartal 2003 tvang fællesskabsproducenterne til løbende at sænke deres priser indtil dette kvartal, hvilket førte til de tab, de pådrog sig i det pågældende år.

| (82) | En direkte sammenligning mellem importpriserne og fællesskabsproducenternes priser bekræfter denne analyse. Importpriserne faldt med 28,5 % mellem 2000 og 2003, nemlig fra 3,62 EUR/kg til 2,59 EUR/kg inklusive told. I samme periode faldt gennemsnitsprisen på den tilsvarende vare støt med 20 % fra 3,50 EUR/kg til 2,79 EUR/kg. |
| --- | --- |

(82)

En direkte sammenligning mellem importpriserne og fællesskabsproducenternes priser bekræfter denne analyse. Importpriserne faldt med 28,5 % mellem 2000 og 2003, nemlig fra 3,62 EUR/kg til 2,59 EUR/kg inklusive told. I samme periode faldt gennemsnitsprisen på den tilsvarende vare støt med 20 % fra 3,50 EUR/kg til 2,79 EUR/kg.

| (83) | Mellem 2002 og 2003 faldt den gennemsnitlige enhedspris på den importerede vare fra 2,93 EUR/kg til 2,59 EUR/kg inklusive told. Idet importen steg til dens højeste niveau og dens gennemsnitspriser faldt til det laveste niveau (2,59 EUR/kg inklusive told), førte importpriserne fællesskabsproducenternes priser nedad, og fællesskabsvarens gennemsnitspris faldt til det laveste niveau (2,79 EUR/kg). Fællesskabsvarens gennemsnitlige enhedspris (ab Glasgow) faldt fra 3,02 EUR/kg til 2,79 EUR/kg, dvs. med 8 %. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Enhedspriser på salget i Fællesskabet (1 000 EUR/ton) (7) | 3,50 | 3,23 | 3,02 | 2,79 |
| Enhedspriser på de importerede varer inkl. told (1 000 EUR/ton) (8) | 3,62 | 3,05 | 2,93 | 2,59 |

(83)

Mellem 2002 og 2003 faldt den gennemsnitlige enhedspris på den importerede vare fra 2,93 EUR/kg til 2,59 EUR/kg inklusive told. Idet importen steg til dens højeste niveau og dens gennemsnitspriser faldt til det laveste niveau (2,59 EUR/kg inklusive told), førte importpriserne fællesskabsproducenternes priser nedad, og fællesskabsvarens gennemsnitspris faldt til det laveste niveau (2,79 EUR/kg). Fællesskabsvarens gennemsnitlige enhedspris (ab Glasgow) faldt fra 3,02 EUR/kg til 2,79 EUR/kg, dvs. med 8 %.

2000

2001

2002

2003

Enhedspriser på salget i Fællesskabet (1 000 EUR/ton) (7)

3,50

3,23

3,02

2,79

Enhedspriser på de importerede varer inkl. told (1 000 EUR/ton) (8)

3,62

3,05

2,93

2,59

| (84) | Faldet i fællesskabsproducenternes priser synes at have været den vigtigste årsag til et betydeligt fald i deres rentabilitet. I 2002, hvor deres omkostninger pr. kg udgjorde 3,1 EUR, og deres salgspris (justeret til niveauet ab Glasgow) var 3,50 EUR, havde fællesskabsproducenterne en fortjeneste på 7,3 %. Selv om deres kapacitetsudnyttelse, produktion, produktivitet, lagre af levende fisk, salg og markedsandel alle steg, havde de i 2001 og 2002 finansielle tab, et samlet faldende afkast af den anvendte kapital og en samlet negativ likviditet, idet deres salgspriser (ab Glasgow) faldt til henholdsvis 3,23 EUR og 3,02 EUR, og deres omkostninger først steg svagt og derefter faldt til 3,2 EUR i 2001 og 3,0 EUR i 2002. Beskæftigelsen faldt også. |
| --- | --- |

(84)

Faldet i fællesskabsproducenternes priser synes at have været den vigtigste årsag til et betydeligt fald i deres rentabilitet. I 2002, hvor deres omkostninger pr. kg udgjorde 3,1 EUR, og deres salgspris (justeret til niveauet ab Glasgow) var 3,50 EUR, havde fællesskabsproducenterne en fortjeneste på 7,3 %. Selv om deres kapacitetsudnyttelse, produktion, produktivitet, lagre af levende fisk, salg og markedsandel alle steg, havde de i 2001 og 2002 finansielle tab, et samlet faldende afkast af den anvendte kapital og en samlet negativ likviditet, idet deres salgspriser (ab Glasgow) faldt til henholdsvis 3,23 EUR og 3,02 EUR, og deres omkostninger først steg svagt og derefter faldt til 3,2 EUR i 2001 og 3,0 EUR i 2002. Beskæftigelsen faldt også.

| (85) | I 2003, hvor priserne (ab Glasgow) faldt til 2,79 EUR under pres fra lavprisimporten, og hvor omkostningerne lå på 2000-niveauet på 3,1 EUR, havde fællesskabsproducenterne et tab på 17,1 %. Dette afspejledes i det samlede afkast af den anvendte kapital og likviditeten, der var negativ. Samtidig steg deres salgsmængde kun med 5,1 % sammenlignet med en stigning i forbruget på 10,3 %, og deres markedsandel faldt med 1,9 procentpoint, samtidig med at importens mængde og markedsandel steg. Selv om kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, produktionen og produktiviteten steg, og beskæftigelsen forblev stabil, er virkningen af stigningen i lavprisimporten på kapacitetsudnyttelsen, produktionen og beskæftigelsen forsinket. At produktionen kan forventes at falde som følge af væksten i importen, fremgår af faldet i beholdningerne af levende fisk i 2003. |
| --- | --- |

(85)

I 2003, hvor priserne (ab Glasgow) faldt til 2,79 EUR under pres fra lavprisimporten, og hvor omkostningerne lå på 2000-niveauet på 3,1 EUR, havde fællesskabsproducenterne et tab på 17,1 %. Dette afspejledes i det samlede afkast af den anvendte kapital og likviditeten, der var negativ. Samtidig steg deres salgsmængde kun med 5,1 % sammenlignet med en stigning i forbruget på 10,3 %, og deres markedsandel faldt med 1,9 procentpoint, samtidig med at importens mængde og markedsandel steg. Selv om kapaciteten, kapacitetsudnyttelsen, produktionen og produktiviteten steg, og beskæftigelsen forblev stabil, er virkningen af stigningen i lavprisimporten på kapacitetsudnyttelsen, produktionen og beskæftigelsen forsinket. At produktionen kan forventes at falde som følge af væksten i importen, fremgår af faldet i beholdningerne af levende fisk i 2003.

| (86) | Af ovenstående årsager konkluderes det, at der er en forbindelse mellem væksten i importen og den alvorlige skade, som fællesskabsproducenterne har lidt, og at stigningen i lavprisimporten har haft skadelige følger for fællesskabsproducenterne, især i form af trykkede priser på fællesskabsmarkedet, hvilket har ført til store finansielle tab for producenterne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(86)

Af ovenstående årsager konkluderes det, at der er en forbindelse mellem væksten i importen og den alvorlige skade, som fællesskabsproducenterne har lidt, og at stigningen i lavprisimporten har haft skadelige følger for fællesskabsproducenterne, især i form af trykkede priser på fællesskabsmarkedet, hvilket har ført til store finansielle tab for producenterne i Fællesskabet.

9.1.2.   Virkninger af ændringer i forbruget i Det Forenede Kongerige

| (87) | En part fremførte, at der angiveligt havde været et fald i forbruget i Det Forenede Kongerige i 2003, og at dette havde forvoldt fællesskabsproducenterne skade. Markedet i Det Forenede Kongerige kan imidlertid ikke adskilles fra det samlede fællesskabsmarked, og forbruget i Det Europæiske Fællesskab steg med 21,7 % mellem 2000 og 2003 og med 12,2 % mellem 2002 og 2003. Den vigtigste årsag til fællesskabsproducenternes betydelige tab i 2003 er derfor snarere de lave priser og ikke et påstået fald i forbruget. |
| --- | --- |

(87)

En part fremførte, at der angiveligt havde været et fald i forbruget i Det Forenede Kongerige i 2003, og at dette havde forvoldt fællesskabsproducenterne skade. Markedet i Det Forenede Kongerige kan imidlertid ikke adskilles fra det samlede fællesskabsmarked, og forbruget i Det Europæiske Fællesskab steg med 21,7 % mellem 2000 og 2003 og med 12,2 % mellem 2002 og 2003. Den vigtigste årsag til fællesskabsproducenternes betydelige tab i 2003 er derfor snarere de lave priser og ikke et påstået fald i forbruget.

9.1.3.   Virkninger af ændringer i eksportresultaterne

| (88) | Virkningerne af udsving i eksporten er også blevet undersøgt. Eksporten steg i hele den betragtede periode og fordobledes endda mellem 2002 og 2003, idet fællesskabsproducenterne forsøgte at øge eksporten på baggrund af den dårlige situation på markedet i Fællesskabet. Det konkluderes derfor trods påstand fra en part om det modsatte, at ændringerne i eksportens størrelse ikke var en årsag til den alvorlige skade, som fællesskabsproducenterne har lidt. Under alle omstændigheder er oplysninger vedrørende rentabiliteten kun baseret på oplysninger vedrørende salget i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(88)

Virkningerne af udsving i eksporten er også blevet undersøgt. Eksporten steg i hele den betragtede periode og fordobledes endda mellem 2002 og 2003, idet fællesskabsproducenterne forsøgte at øge eksporten på baggrund af den dårlige situation på markedet i Fællesskabet. Det konkluderes derfor trods påstand fra en part om det modsatte, at ændringerne i eksportens størrelse ikke var en årsag til den alvorlige skade, som fællesskabsproducenterne har lidt. Under alle omstændigheder er oplysninger vedrørende rentabiliteten kun baseret på oplysninger vedrørende salget i Fællesskabet.

9.1.4.   Virkninger af overskudskapacitet

| (89) | Det blev også undersøgt, om en overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Den teoretiske kapacitet steg i den af undersøgelsen omfattede periode med 2,2 % mellem 2000 og 2003, hvilket var betydeligt mindre end produktionen og forbruget. Desuden er den teoretiske kapacitet som tidligere nævnt den samlede mængde levende fisk, for hvilke der er udstedt statslige licenser. Omkostningerne til at ansøge om og opretholde licenser er lave. De vigtigste omkostningsfaktorer er omkostningerne til unglaks, foder og arbejdskraft. Det konkluderes derfor, at stigningen i den teoretiske kapacitet ikke forvoldte fællesskabsproducenterne alvorlig skade. |
| --- | --- |

(89)

Det blev også undersøgt, om en overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Den teoretiske kapacitet steg i den af undersøgelsen omfattede periode med 2,2 % mellem 2000 og 2003, hvilket var betydeligt mindre end produktionen og forbruget. Desuden er den teoretiske kapacitet som tidligere nævnt den samlede mængde levende fisk, for hvilke der er udstedt statslige licenser. Omkostningerne til at ansøge om og opretholde licenser er lave. De vigtigste omkostningsfaktorer er omkostningerne til unglaks, foder og arbejdskraft. Det konkluderes derfor, at stigningen i den teoretiske kapacitet ikke forvoldte fællesskabsproducenterne alvorlig skade.

9.1.5.   Virkninger af konkurrence blandt fællesskabsproducenterne

| (90) | Nogle eksportører fremførte, at årsagen til faldet i laksepriserne på fællesskabsmarkedet var overforsyning fra fællesskabsproducenternes side. Importen steg imidlertid med 15 % i 2003, hvorimod fællesskabsproducenternes salg i Fællesskabet kun steg med 5,1 %. Endvidere er det importen, der bestemmer priserne på dette marked, og ikke producenterne i Fællesskabet. En undersøgelse af alle parters prisadfærd i 2002 og 2003 viser faktisk klart, at importerede varer konsekvent solgtes til lavere priser end EF-producenternes varer, og at fællesskabsproducenternes priser fulgte de importerede varers priser nedad. Virkningerne af konkurrencen mellem fællesskabsproducenterne udligner sig selv blandt disse producenter indbyrdes — tab hos en virksomhed opvejes alt andet lige af gevinst hos en anden. Det konkluderes derfor, at konkurrencen blandt fællesskabsproducenterne ikke var en af årsagerne til den konstaterede alvorlige skade. |
| --- | --- |

(90)

Nogle eksportører fremførte, at årsagen til faldet i laksepriserne på fællesskabsmarkedet var overforsyning fra fællesskabsproducenternes side. Importen steg imidlertid med 15 % i 2003, hvorimod fællesskabsproducenternes salg i Fællesskabet kun steg med 5,1 %. Endvidere er det importen, der bestemmer priserne på dette marked, og ikke producenterne i Fællesskabet. En undersøgelse af alle parters prisadfærd i 2002 og 2003 viser faktisk klart, at importerede varer konsekvent solgtes til lavere priser end EF-producenternes varer, og at fællesskabsproducenternes priser fulgte de importerede varers priser nedad. Virkningerne af konkurrencen mellem fællesskabsproducenterne udligner sig selv blandt disse producenter indbyrdes — tab hos en virksomhed opvejes alt andet lige af gevinst hos en anden. Det konkluderes derfor, at konkurrencen blandt fællesskabsproducenterne ikke var en af årsagerne til den konstaterede alvorlige skade.

9.1.6.   Virkninger af øget dødelighed på produktionsomkostningerne

| (91) | En part fremførte, at en højere fiskedødelighed end normalt i Irland og udbrud af sygdomme i Det Forenede Kongerige og Irland i 2002 og 2003 kunne have øget produktionsomkostningerne og forstyrret den normale produktionscyklus for visse producenter. Disse fænomener var imidlertid begrænset til et lille antal brug. Som det fremgår af nedenstående tabel, faldt fællesskabsproducenternes produktionsomkostninger desuden i 2002 og lå tæt på fireårsgennemsnittet i 2003. Det konkluderes derfor, at en højere fiskedødelighed end normalt ikke var årsag til væsentlige skade. | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gennemsnitlige produktionsomkostninger (1 000 EUR/ton) | 3,1 | 3,2 | 3,0 | 3,1 |

(91)

En part fremførte, at en højere fiskedødelighed end normalt i Irland og udbrud af sygdomme i Det Forenede Kongerige og Irland i 2002 og 2003 kunne have øget produktionsomkostningerne og forstyrret den normale produktionscyklus for visse producenter. Disse fænomener var imidlertid begrænset til et lille antal brug. Som det fremgår af nedenstående tabel, faldt fællesskabsproducenternes produktionsomkostninger desuden i 2002 og lå tæt på fireårsgennemsnittet i 2003. Det konkluderes derfor, at en højere fiskedødelighed end normalt ikke var årsag til væsentlige skade.

2000

2001

2002

2003

Gennemsnitlige produktionsomkostninger (1 000 EUR/ton)

3,1

3,2

3,0

3,1

9.1.7.   Virkninger af højere produktionsomkostninger generelt

| (92) | Det blev fremført, at den norske erhvervsgren har lavere produktionsomkostninger end fællesskabsproducenterne, og at dette — og fællesskabsproducenternes manglende nedsættelse af deres produktionsomkostninger — er en årsag til øget import og alvorlig skade. De foreliggende oplysninger tyder på, at selv om Norge har fordele med hensyn til visse omkostninger, har fællesskabsproducenterne fordele i forbindelse med andre omkostninger. Overordnet set bemærkes det, at selv om fællesskabsproducenterne har betydelige tab på det nuværende markedet, er dette også tilfældet for de norske producenter. Som bemærket i afsnit 8.2.12 havde fællesskabsproducenterne et tab på 17,1 % i 2003. Oplysninger fra den norske regering viser, at tabene i 2003 udgjorde 12,1 % for en stikprøve på 148 opdrættere af laks og regnbueørred. Desuden havde de norske producenter en stor gældsbyrde, der repræsenterede en betydelig andel af deres samlede omkostninger. Deres samlede gæld (eksklusive egenkapital og hensættelser) udgjorde 6,3 mia. NOK, hvilket skal sammenlignes med en samlet omsætning på 5,6 mia. NOK (9) (lig med henholdsvis ca. 750 mio. EUR og 670 mio. EUR). Denne situation har i flere tilfælde ført til, at norske banker reelt har overtaget norske producenter. Det konkluderes derfor, at selv om der kan være små forskelle, var en forskel mellem fællesskabsproducenternes og de norske producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger ikke en væsentlig årsag til den konstaterede alvorlige skade. |
| --- | --- |

(92)

Det blev fremført, at den norske erhvervsgren har lavere produktionsomkostninger end fællesskabsproducenterne, og at dette — og fællesskabsproducenternes manglende nedsættelse af deres produktionsomkostninger — er en årsag til øget import og alvorlig skade. De foreliggende oplysninger tyder på, at selv om Norge har fordele med hensyn til visse omkostninger, har fællesskabsproducenterne fordele i forbindelse med andre omkostninger. Overordnet set bemærkes det, at selv om fællesskabsproducenterne har betydelige tab på det nuværende markedet, er dette også tilfældet for de norske producenter. Som bemærket i afsnit 8.2.12 havde fællesskabsproducenterne et tab på 17,1 % i 2003. Oplysninger fra den norske regering viser, at tabene i 2003 udgjorde 12,1 % for en stikprøve på 148 opdrættere af laks og regnbueørred. Desuden havde de norske producenter en stor gældsbyrde, der repræsenterede en betydelig andel af deres samlede omkostninger. Deres samlede gæld (eksklusive egenkapital og hensættelser) udgjorde 6,3 mia. NOK, hvilket skal sammenlignes med en samlet omsætning på 5,6 mia. NOK (9) (lig med henholdsvis ca. 750 mio. EUR og 670 mio. EUR). Denne situation har i flere tilfælde ført til, at norske banker reelt har overtaget norske producenter. Det konkluderes derfor, at selv om der kan være små forskelle, var en forskel mellem fællesskabsproducenternes og de norske producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger ikke en væsentlig årsag til den konstaterede alvorlige skade.

9.1.8.   Højere transportomkostninger i Skotland

| (93) | En part fremførte, at der er en mindre veludviklet infrastruktur i afsides egne af Skotland, og at dette øger omkostningerne og kan forvolde skade for fællesskabsproducenterne. I denne forbindelse bemærkes det, at fiskeopdrætning i Norge, der er førende på fællesskabsmarkedet, ofte finder sted i afsides lokaliteter med forholdsvis dårlig transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

(93)

En part fremførte, at der er en mindre veludviklet infrastruktur i afsides egne af Skotland, og at dette øger omkostningerne og kan forvolde skade for fællesskabsproducenterne. I denne forbindelse bemærkes det, at fiskeopdrætning i Norge, der er førende på fællesskabsmarkedet, ofte finder sted i afsides lokaliteter med forholdsvis dårlig transportinfrastruktur.

| (94) | Transportomkostningerne udgør ikke en større del af de samlede omkostninger ved produktion af opdrættede laks og varierer efter varernes oprindelsessted og det sted, hvortil de skal leveres. Samlet set er det Kommissionens opfattelse, at der ikke er væsentlige forskelle mellem Norge, Det Forenede Kongerige og Irland med hensyn til omkostningerne til transport til fællesskabsmarkedet. Endvidere har eksporterende producenter (der pr. definition er beliggende uden for Det Europæiske Fællesskab) generelt sandsynligvis højere transportomkostninger, når de sælger til fællesskabsmarkedet. Kommissionen finder derfor ikke, at højere transportomkostninger i Skotland har bidraget til den skade, der er forvoldt fællesskabsproducenterne. |
| --- | --- |

(94)

Transportomkostningerne udgør ikke en større del af de samlede omkostninger ved produktion af opdrættede laks og varierer efter varernes oprindelsessted og det sted, hvortil de skal leveres. Samlet set er det Kommissionens opfattelse, at der ikke er væsentlige forskelle mellem Norge, Det Forenede Kongerige og Irland med hensyn til omkostningerne til transport til fællesskabsmarkedet. Endvidere har eksporterende producenter (der pr. definition er beliggende uden for Det Europæiske Fællesskab) generelt sandsynligvis højere transportomkostninger, når de sælger til fællesskabsmarkedet. Kommissionen finder derfor ikke, at højere transportomkostninger i Skotland har bidraget til den skade, der er forvoldt fællesskabsproducenterne.

| (95) | Desuden fandtes der under alle omstændigheder ingen beviser for, at transportomkostningerne i Skotland er steget i de seneste år, og højere transportomkostninger kan derfor ikke forklare fællesskabsproducenternes nylige øgede finansielle tab. |
| --- | --- |

(95)

Desuden fandtes der under alle omstændigheder ingen beviser for, at transportomkostningerne i Skotland er steget i de seneste år, og højere transportomkostninger kan derfor ikke forklare fællesskabsproducenternes nylige øgede finansielle tab.

9.1.9.   Andre faktorer

| (96) | Det blev fremført, at strengere miljø- og sundhedsmæssige bestemmelser i Fællesskabet, importrestriktioner i tredjelande, videnskabelige rapporter om laks og negativ omtale i pressen havde bidraget til den skade, som fællesskabsproducenterne har lidt. Der blev imidlertid ikke forelagt bevis for disse påstande, og de blev heller ikke udbygget. Under disse omstændigheder er det således ikke muligt at tage betragte disse faktorer som relevante årsagsfaktorer i forbindelse med den alvorlige skade, der er forvoldt producenterne i Fællesskabet. Der blev ikke konstateret andre relevante årsagsfaktorer i undersøgelsens endelige fase. |
| --- | --- |

(96)

Det blev fremført, at strengere miljø- og sundhedsmæssige bestemmelser i Fællesskabet, importrestriktioner i tredjelande, videnskabelige rapporter om laks og negativ omtale i pressen havde bidraget til den skade, som fællesskabsproducenterne har lidt. Der blev imidlertid ikke forelagt bevis for disse påstande, og de blev heller ikke udbygget. Under disse omstændigheder er det således ikke muligt at tage betragte disse faktorer som relevante årsagsfaktorer i forbindelse med den alvorlige skade, der er forvoldt producenterne i Fællesskabet. Der blev ikke konstateret andre relevante årsagsfaktorer i undersøgelsens endelige fase.

9.2.   Fordeling af skadelige virkninger

| (97) | Stigningen i importen havde kun en begrænset negativ effekt på de mængder, der solgtes af EF-producenterne, selv om deres salg og markedsandel faldt noget i 2003. Det vigtigste er imidlertid, at den betydelige stigning i importen tilsyneladende havde en katastrofal effekt på fællesskabsproducenternes rentabilitet i betragtning af det dermed forbundne fald i priserne. Da importen (med omkring 70 % til 75 % af markedet) er prisdannende, havde faldet i importpriserne en betydelig pristrykkende virkning på fællesskabsproducenternes priser. Dette førte til betydelige tab for producenterne i Fællesskabet. Der blev i denne fase ikke identificeret andre faktorer end væksten i lavprisimporten, der kunne have bidraget til skaden. |
| --- | --- |

(97)

Stigningen i importen havde kun en begrænset negativ effekt på de mængder, der solgtes af EF-producenterne, selv om deres salg og markedsandel faldt noget i 2003. Det vigtigste er imidlertid, at den betydelige stigning i importen tilsyneladende havde en katastrofal effekt på fællesskabsproducenternes rentabilitet i betragtning af det dermed forbundne fald i priserne. Da importen (med omkring 70 % til 75 % af markedet) er prisdannende, havde faldet i importpriserne en betydelig pristrykkende virkning på fællesskabsproducenternes priser. Dette førte til betydelige tab for producenterne i Fællesskabet. Der blev i denne fase ikke identificeret andre faktorer end væksten i lavprisimporten, der kunne have bidraget til skaden.

9.3.   Konklusion

| (98) | Efter at have fastslået, at de øvrige kendte faktorer ikke havde væsentlige skadelige følger, konkluderes det, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede lavprisimport og den alvorlige skade, der er forvoldt producenterne i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(98)

Efter at have fastslået, at de øvrige kendte faktorer ikke havde væsentlige skadelige følger, konkluderes det, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede lavprisimport og den alvorlige skade, der er forvoldt producenterne i Fællesskabet.

10.   BESKYTTELSESFORANSTALTNINGER

| (99) | En analyse af undersøgelsesresultaterne bekræfter, at der forekommer alvorlig skade, og at der er behov for endelige beskyttelsesforanstaltninger til at afhjælpe den alvorlige skade, fællesskabsproducenterne har lidt, og til at forhindre, at disse producenter lider yderligere skade. |
| --- | --- |

(99)

En analyse af undersøgelsesresultaterne bekræfter, at der forekommer alvorlig skade, og at der er behov for endelige beskyttelsesforanstaltninger til at afhjælpe den alvorlige skade, fællesskabsproducenterne har lidt, og til at forhindre, at disse producenter lider yderligere skade.

10.1.   De endelige beskyttelsesforanstaltningers form og størrelse

| (100) | Produktionen i Fællesskabet af opdrættede laks er ikke tilstrækkelig stor til at dække efterspørgslen, og det er derfor nødvendigt at sikre, at de trufne foranstaltninger ikke er af en sådan art, at de hindrer eksporterende producenter i at få adgang til fællesskabsmarkedet. Da den vigtigste årsag til skade for fællesskabsproducenterne er den store importmængde, som fører til lave priser og skaber pristryk, skal foranstaltningerne have en sådan form, at de afhjælper den alvorlige skade og letter tilpasningen. For at opnå dette skal foranstaltningerne føre til midlertidig prisstabilitet, som ikke begrænser udbuddet unødvendigt, og skabe en periode, hvori fællesskabsproducenterne har mulighed for at tilpasse sig til fremtidige omstændigheder med øget konkurrence fra billige importerede varer. |
| --- | --- |

(100)

Produktionen i Fællesskabet af opdrættede laks er ikke tilstrækkelig stor til at dække efterspørgslen, og det er derfor nødvendigt at sikre, at de trufne foranstaltninger ikke er af en sådan art, at de hindrer eksporterende producenter i at få adgang til fællesskabsmarkedet. Da den vigtigste årsag til skade for fællesskabsproducenterne er den store importmængde, som fører til lave priser og skaber pristryk, skal foranstaltningerne have en sådan form, at de afhjælper den alvorlige skade og letter tilpasningen. For at opnå dette skal foranstaltningerne føre til midlertidig prisstabilitet, som ikke begrænser udbuddet unødvendigt, og skabe en periode, hvori fællesskabsproducenterne har mulighed for at tilpasse sig til fremtidige omstændigheder med øget konkurrence fra billige importerede varer.

| (101) | De midlertidige beskyttelsesforanstaltninger havde form af toldkontingenter. Selv i den periode, hvor de midlertidige foranstaltninger var gældende, fortsatte importen af opdrættede laks til Fællesskabet til priser, som lå langt under fællesskabsproducenternes produktionsomkostninger. Det er derfor nødvendigt at træffe foranstaltninger, som bevirker, at priserne stiger til et niveau, hvor fællesskabsproducenterne mindst kan opnå fuld dækning for deres omkostninger. Dette skulle gøre tilpasningen lettere og sikre, at fællesskabsproducenterne ikke fortsat lider tab i perioden med foranstaltninger, da dette ville hindre dem i at rejse kapital til de nødvendige tilpasnings- og omstruktureringsforanstaltninger. For at skabe en opadgående tendens i priserne blev det vurderet, om der bør indføres toldkontingenter, men med meget små toldfrie mængder. Mens dette angiveligt ville påvirke priserne, blev en sådan fremgangsmåde imidlertid betragtet som uegnet for ikke at begrænse det voksende marked for opdrættede laks unødvendigt. Der fastsættes derfor et priselement for al import af opdrættede laks til Fællesskabet. Fællesskabsproducenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger blev fastsat til 3,10 EUR pr. kg i 2003. Fællesskabsproducenternes vare kræver normalt en pris, som er omkring 10 % højere, end den importerede vare. Det konkluderes derfor, at importprisen skal fastsættes til 2 850 EUR pr. ton fersk laks. Det vil give fællesskabsproducenterne mulighed for at sælge til priser omkring omkostningsnulpunktet, trods lavpriselementet. Det blev nævnt, at tilsagnene om mindstepriser ikke var blevet overholdt i tidligere tilfælde. Det er muligt, men disse foranstaltninger omfatter ikke tilsagn, men fastsættelse af et niveau for importpriser, hvor der skal betales told, hvis priserne ligger under niveauet, og der er tale om svig, hvis niveauet omgås. Desuden gav flere parter udtryk for, at de foretrak en specifik told eller en værditold i stedet for en mindsteimportpris. Men hvis der indføres en sådan told, vil der blive trukket penge ud af markedet, og fastsættelse af en mindsteimportpris anses derfor for at være en bedre løsning på mellemlang sigt. For at gøre tilpasningen lettere anses det dog for bedst at anvende en specifik told i den indkøringsperiode, der er beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

(101)

De midlertidige beskyttelsesforanstaltninger havde form af toldkontingenter. Selv i den periode, hvor de midlertidige foranstaltninger var gældende, fortsatte importen af opdrættede laks til Fællesskabet til priser, som lå langt under fællesskabsproducenternes produktionsomkostninger. Det er derfor nødvendigt at træffe foranstaltninger, som bevirker, at priserne stiger til et niveau, hvor fællesskabsproducenterne mindst kan opnå fuld dækning for deres omkostninger. Dette skulle gøre tilpasningen lettere og sikre, at fællesskabsproducenterne ikke fortsat lider tab i perioden med foranstaltninger, da dette ville hindre dem i at rejse kapital til de nødvendige tilpasnings- og omstruktureringsforanstaltninger. For at skabe en opadgående tendens i priserne blev det vurderet, om der bør indføres toldkontingenter, men med meget små toldfrie mængder. Mens dette angiveligt ville påvirke priserne, blev en sådan fremgangsmåde imidlertid betragtet som uegnet for ikke at begrænse det voksende marked for opdrættede laks unødvendigt. Der fastsættes derfor et priselement for al import af opdrættede laks til Fællesskabet. Fællesskabsproducenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger blev fastsat til 3,10 EUR pr. kg i 2003. Fællesskabsproducenternes vare kræver normalt en pris, som er omkring 10 % højere, end den importerede vare. Det konkluderes derfor, at importprisen skal fastsættes til 2 850 EUR pr. ton fersk laks. Det vil give fællesskabsproducenterne mulighed for at sælge til priser omkring omkostningsnulpunktet, trods lavpriselementet. Det blev nævnt, at tilsagnene om mindstepriser ikke var blevet overholdt i tidligere tilfælde. Det er muligt, men disse foranstaltninger omfatter ikke tilsagn, men fastsættelse af et niveau for importpriser, hvor der skal betales told, hvis priserne ligger under niveauet, og der er tale om svig, hvis niveauet omgås. Desuden gav flere parter udtryk for, at de foretrak en specifik told eller en værditold i stedet for en mindsteimportpris. Men hvis der indføres en sådan told, vil der blive trukket penge ud af markedet, og fastsættelse af en mindsteimportpris anses derfor for at være en bedre løsning på mellemlang sigt. For at gøre tilpasningen lettere anses det dog for bedst at anvende en specifik told i den indkøringsperiode, der er beskrevet nedenfor.

| (102) | Det er fremført, at frosset laks vil blive holdt ude fra fællesskabsmarkedet, hvis der anvendes samme importprisniveau for de to varer, idet frosset laks sælges til en lavere pris end fersk laks på grund af en mindre forskel i produktionsomkostningernes struktur. Der bør derfor fastsættes et lavere importprisniveau for frosset laks under hensyntagen til disse forskellige omkostningselementer, og ethvert priselement skal være lavere for frosset laks end for fersk laks. Da der tilsyneladende er en prisforskel på omkring 4 % på markedet, skal der fastsættes et lavere importprisniveau for frosset laks, som afspejler denne forskel. Importprisniveauet for frosset opdrættet laks fastsættes derfor til 2 736 EUR. |
| --- | --- |

(102)

Det er fremført, at frosset laks vil blive holdt ude fra fællesskabsmarkedet, hvis der anvendes samme importprisniveau for de to varer, idet frosset laks sælges til en lavere pris end fersk laks på grund af en mindre forskel i produktionsomkostningernes struktur. Der bør derfor fastsættes et lavere importprisniveau for frosset laks under hensyntagen til disse forskellige omkostningselementer, og ethvert priselement skal være lavere for frosset laks end for fersk laks. Da der tilsyneladende er en prisforskel på omkring 4 % på markedet, skal der fastsættes et lavere importprisniveau for frosset laks, som afspejler denne forskel. Importprisniveauet for frosset opdrættet laks fastsættes derfor til 2 736 EUR.

| (103) | En part hævdede, at to prisniveauer ville give myndighederne vanskeligheder og øge sandsynligheden for svig ved import, men disse påstande er ikke understøttet med praksis, da der findes sanktioner for toldsvig. På den anden side blev det fremført, at der burde gælde forskellige prisordninger for opdrættede laks afhængigt af varens endelige anvendelsesformål (forarbejdning eller detailhandel). Dette ville være endnu vanskeligere at kontrollere, og af praktiske grunde blev det derfor anset for ikke at være muligt under de foreliggende omstændigheder. |
| --- | --- |

(103)

En part hævdede, at to prisniveauer ville give myndighederne vanskeligheder og øge sandsynligheden for svig ved import, men disse påstande er ikke understøttet med praksis, da der findes sanktioner for toldsvig. På den anden side blev det fremført, at der burde gælde forskellige prisordninger for opdrættede laks afhængigt af varens endelige anvendelsesformål (forarbejdning eller detailhandel). Dette ville være endnu vanskeligere at kontrollere, og af praktiske grunde blev det derfor anset for ikke at være muligt under de foreliggende omstændigheder.

| (104) | Markedspriserne er lave i øjeblikket, og for at forhindre forstyrrelser på markedet, særlig for forarbejdningsindustrien, skal priselementet indkøres over en bestemt periode. Markedet vil således få mulighed for at tilpasse sig gradvist til den importpris, der bliver fastsat. Det blev fremført, at det var nødvendigt både at fastsætte en lang periode for at give forarbejdningsvirksomhederne mulighed for at tilpasse sig til prisstigningen og en kort periode på grund af fællesskabsproducenternes vanskelige situation. Indkøringsperioden skal derfor løbe fra datoen for de endelige beskyttelsesforanstaltningers ikrafttræden indtil 15. april 2005, og i den periode skal der anvendes en mindsteimportpris på 2 700 EUR pr. ton for fersk laks og på 2 592 EUR pr. ton for frosset laks. |
| --- | --- |

(104)

Markedspriserne er lave i øjeblikket, og for at forhindre forstyrrelser på markedet, særlig for forarbejdningsindustrien, skal priselementet indkøres over en bestemt periode. Markedet vil således få mulighed for at tilpasse sig gradvist til den importpris, der bliver fastsat. Det blev fremført, at det var nødvendigt både at fastsætte en lang periode for at give forarbejdningsvirksomhederne mulighed for at tilpasse sig til prisstigningen og en kort periode på grund af fællesskabsproducenternes vanskelige situation. Indkøringsperioden skal derfor løbe fra datoen for de endelige beskyttelsesforanstaltningers ikrafttræden indtil 15. april 2005, og i den periode skal der anvendes en mindsteimportpris på 2 700 EUR pr. ton for fersk laks og på 2 592 EUR pr. ton for frosset laks.

| (105) | Priselementet skal i den endelige fase have form af en variabel told. Hvis varen importeres til en cif-pris, frit Fællesskabets grænse, som er lig med eller højere end den fastsatte importpris, skal der ikke betales told. Hvis varen importeres til en lavere pris, skal der betales told svarende til forskellen mellem den faktiske pris og den fastsatte importpris. Dette mindstepriselement skal gælde i alle tilfælde, både inden for toldkontingentet som anført nedenfor, og når tærskelen for toldkontingentet er nået. |
| --- | --- |

(105)

Priselementet skal i den endelige fase have form af en variabel told. Hvis varen importeres til en cif-pris, frit Fællesskabets grænse, som er lig med eller højere end den fastsatte importpris, skal der ikke betales told. Hvis varen importeres til en lavere pris, skal der betales told svarende til forskellen mellem den faktiske pris og den fastsatte importpris. Dette mindstepriselement skal gælde i alle tilfælde, både inden for toldkontingentet som anført nedenfor, og når tærskelen for toldkontingentet er nået.

| (106) | For at sikre, at importørerne overholder priselementet, skal de inden for en bestemt frist for de nationale toldmyndigheder forelægge tilfredsstillende bevis for den importpris pr. ton, der faktisk er betalt for importen af opdrættede laks. For at sikre, at alle importører overholder betingelsen om forelæggelse af tilfredsstillende bevis, og dette inden for fristen, kræves det, at de stiller tilstrækkelig sikkerhed hos de nationale toldmyndigheder ved importen af opdrættede laks. For fersk og frosset laks anses i betragtning af det foreslåede priselements niveau både i indkøringsfasen og endeligt en sikkerhed på 290 EUR pr. ton (hele fiskeækvivalenter) importerede opdrættede laks (gruppe 1 — 320 EUR pr. ton, gruppe 2 — 450 EUR pr. ton) for passende. Det hævdes, at et sådant niveau for sikkerhedsstillelse er for dyrt og for besværligt for importørerne. Et lavere niveau vil imidlertid ikke opfylde sit formål i betragtning af forskellen mellem de løbende markedspriser og det importprisniveau, der skal fastsættes. På baggrund af arten af de oplysninger, der skal indgives, og af hensyn til administrationen bør fristen for forelæggelse af tilfredsstillende bevis fastsættes til 1 år fra den dato, hvor den relevante toldangivelse er antaget. Den stillede sikkerhed frigives det øjeblik, hvor importøren forelægger tilfredsstillende bevis for, at dette er gjort inden for den fastsatte frist. Hvis en importør ikke indgiver tilfredsstillende bevis inden for den fastsatte frist, opkræves den stillede sikkerhed endeligt som importtold. |
| --- | --- |

(106)

For at sikre, at importørerne overholder priselementet, skal de inden for en bestemt frist for de nationale toldmyndigheder forelægge tilfredsstillende bevis for den importpris pr. ton, der faktisk er betalt for importen af opdrættede laks. For at sikre, at alle importører overholder betingelsen om forelæggelse af tilfredsstillende bevis, og dette inden for fristen, kræves det, at de stiller tilstrækkelig sikkerhed hos de nationale toldmyndigheder ved importen af opdrættede laks. For fersk og frosset laks anses i betragtning af det foreslåede priselements niveau både i indkøringsfasen og endeligt en sikkerhed på 290 EUR pr. ton (hele fiskeækvivalenter) importerede opdrættede laks (gruppe 1 — 320 EUR pr. ton, gruppe 2 — 450 EUR pr. ton) for passende. Det hævdes, at et sådant niveau for sikkerhedsstillelse er for dyrt og for besværligt for importørerne. Et lavere niveau vil imidlertid ikke opfylde sit formål i betragtning af forskellen mellem de løbende markedspriser og det importprisniveau, der skal fastsættes. På baggrund af arten af de oplysninger, der skal indgives, og af hensyn til administrationen bør fristen for forelæggelse af tilfredsstillende bevis fastsættes til 1 år fra den dato, hvor den relevante toldangivelse er antaget. Den stillede sikkerhed frigives det øjeblik, hvor importøren forelægger tilfredsstillende bevis for, at dette er gjort inden for den fastsatte frist. Hvis en importør ikke indgiver tilfredsstillende bevis inden for den fastsatte frist, opkræves den stillede sikkerhed endeligt som importtold.

| (107) | For at sikre, at fællesskabsproducenterne i forbindelse med import ud over det traditionelle omfang kan drive virksomhed med en rimelig rentabilitet, og samtidig holde Fællesskabets marked åbent og sikre, at udbuddet kan dække efterspørgslen, anses det også for nødvendigt at fastsætte toldkontingenter, som afspejler de traditionelle importniveauer. Overstiges disse kontingenter, skal importen pålægges en tillægstold. Importen af opdrættede laks, som overholder det fastsatte priselement, kan derefter fortsætte i traditionelt omfang uden betaling af tillægstold, og der kan importeres ubegrænsede mængder, om end efter betaling af tillægstolden. |
| --- | --- |

(107)

For at sikre, at fællesskabsproducenterne i forbindelse med import ud over det traditionelle omfang kan drive virksomhed med en rimelig rentabilitet, og samtidig holde Fællesskabets marked åbent og sikre, at udbuddet kan dække efterspørgslen, anses det også for nødvendigt at fastsætte toldkontingenter, som afspejler de traditionelle importniveauer. Overstiges disse kontingenter, skal importen pålægges en tillægstold. Importen af opdrættede laks, som overholder det fastsatte priselement, kan derefter fortsætte i traditionelt omfang uden betaling af tillægstold, og der kan importeres ubegrænsede mængder, om end efter betaling af tillægstolden.

| (108) | For at bevare traditionelle handelsstrømme og sikre, at fællesskabsmarkedet også forbliver åbent for mindre aktører, bør toldkontingentet fordeles mellem de lande og regioner, der har en væsentlig interesse i at levere den pågældende vare, og der bør afsættes en del til andre lande. Efter konsultationer med Norge, Chile og Færøerne, der har en sådan væsentlig interesse og tegner sig for betydelige andele af importen, findes det passende at tildele hvert af disse lande et specifikt toldkontingent. I princippet bør toldkontingentet fordeles på grundlag af de andele af den samlede mængde af varen, som blev leveret af det pågældende land i treårsperioden fra 2001 til 2003. Importen fra Chile faldt imidlertid betydeligt (til under 3 % af importen til Fællesskabet) i andet halvår af 2003 af tekniske årsager i forbindelse med grænsekontrol, og det er ca. halvdelen af landets normale andel af importen til Fællesskabet. Derfor er importen fra Chile i 2003 ikke repræsentativ, og det specifikke kontingent for Chile skal i stedet fastsættes på grundlag af den gennemsnitlige import i 2001, 2002 og et justeret tal for 2003 (baseret på 2002 plus gennemsnitlige importvækstrater i 2003 eksklusive Chile) for ikke at forstyrre den traditionelle handelsstrøm. For at undgå unødvendige administrative byrder bør toldkontingenterne forvaltes efter »først til mølle«-princippet. |
| --- | --- |

(108)

For at bevare traditionelle handelsstrømme og sikre, at fællesskabsmarkedet også forbliver åbent for mindre aktører, bør toldkontingentet fordeles mellem de lande og regioner, der har en væsentlig interesse i at levere den pågældende vare, og der bør afsættes en del til andre lande. Efter konsultationer med Norge, Chile og Færøerne, der har en sådan væsentlig interesse og tegner sig for betydelige andele af importen, findes det passende at tildele hvert af disse lande et specifikt toldkontingent. I princippet bør toldkontingentet fordeles på grundlag af de andele af den samlede mængde af varen, som blev leveret af det pågældende land i treårsperioden fra 2001 til 2003. Importen fra Chile faldt imidlertid betydeligt (til under 3 % af importen til Fællesskabet) i andet halvår af 2003 af tekniske årsager i forbindelse med grænsekontrol, og det er ca. halvdelen af landets normale andel af importen til Fællesskabet. Derfor er importen fra Chile i 2003 ikke repræsentativ, og det specifikke kontingent for Chile skal i stedet fastsættes på grundlag af den gennemsnitlige import i 2001, 2002 og et justeret tal for 2003 (baseret på 2002 plus gennemsnitlige importvækstrater i 2003 eksklusive Chile) for ikke at forstyrre den traditionelle handelsstrøm. For at undgå unødvendige administrative byrder bør toldkontingenterne forvaltes efter »først til mølle«-princippet.

| (109) | Under normale omstændigheder øgedes forbruget i Fællesskabet af opdrættede laks med mellem 4 % og 5 % om året, idet der er taget hensyn til vækstraterne i de nye medlemsstater. Af oplysninger om første halvår 2004 fremgår det imidlertid, at væksten på fællesskabsmarkedet for laks faktisk var stigende, og at mens markedet i de nye medlemsstater ikke er stort i forhold til markedet i EU-15, er der bevis for, at den årlige vækst i de nye medlemsstater (af en størrelsesorden på 30 %) er steget som følge af udvidelsen, og nu er væsentlig højere (ca. 50 %). For at tage hensyn til denne vækst skal toldkontingenterne (der er baseret på den gennemsnitlige import i 2001 til 2003) forhøjes med 10 %. Da laksemarkedet er sæsonpræget med højere import og salg i andet halvår end i første halvår, bør toldkontingenterne sæsonjusteres. Kontingenterne er blevet beregnet på grundlag af hele fiskeækvivalenter, og omregningssatserne for fileter og ikke-fileteret fisk, der rent faktisk importeres, er henholdsvis 1:0,65 og 1:0,9. Hvis det i den periode, hvor foranstaltningerne anvendes, viser sig, at omregningssatserne for ikke-fileteret fisk ikke længere er passende i betragtning af fremtrædelsesformen af importeret opdrættet laks, der i øjeblikket fortrinsvis er renset fisk, med hoved, kan foranstaltningerne tages op til ny overvejelse. |
| --- | --- |

(109)

Under normale omstændigheder øgedes forbruget i Fællesskabet af opdrættede laks med mellem 4 % og 5 % om året, idet der er taget hensyn til vækstraterne i de nye medlemsstater. Af oplysninger om første halvår 2004 fremgår det imidlertid, at væksten på fællesskabsmarkedet for laks faktisk var stigende, og at mens markedet i de nye medlemsstater ikke er stort i forhold til markedet i EU-15, er der bevis for, at den årlige vækst i de nye medlemsstater (af en størrelsesorden på 30 %) er steget som følge af udvidelsen, og nu er væsentlig højere (ca. 50 %). For at tage hensyn til denne vækst skal toldkontingenterne (der er baseret på den gennemsnitlige import i 2001 til 2003) forhøjes med 10 %. Da laksemarkedet er sæsonpræget med højere import og salg i andet halvår end i første halvår, bør toldkontingenterne sæsonjusteres. Kontingenterne er blevet beregnet på grundlag af hele fiskeækvivalenter, og omregningssatserne for fileter og ikke-fileteret fisk, der rent faktisk importeres, er henholdsvis 1:0,65 og 1:0,9. Hvis det i den periode, hvor foranstaltningerne anvendes, viser sig, at omregningssatserne for ikke-fileteret fisk ikke længere er passende i betragtning af fremtrædelsesformen af importeret opdrættet laks, der i øjeblikket fortrinsvis er renset fisk, med hoved, kan foranstaltningerne tages op til ny overvejelse.

| (110) | Tillægstolden skal fastsættes på et niveau, der lemper fællesskabsproducenternes situation tilstrækkeligt, men som samtidig ikke udgør en unødvendig stor byrde for importører og brugere. En værditold anses for uegnet, da den vil tilskynde til lavere ufortoldede importpriser, og da den vil stige i reelle tal, hvis priserne stiger. Der bør derfor fastsættes et fast toldbeløb. |
| --- | --- |

(110)

Tillægstolden skal fastsættes på et niveau, der lemper fællesskabsproducenternes situation tilstrækkeligt, men som samtidig ikke udgør en unødvendig stor byrde for importører og brugere. En værditold anses for uegnet, da den vil tilskynde til lavere ufortoldede importpriser, og da den vil stige i reelle tal, hvis priserne stiger. Der bør derfor fastsættes et fast toldbeløb.

| (111) | En mindstepris som skitseret ovenfor vil altid være gældende for at sætte fællesskabsproducenterne i stand til at sælge til omkostningsdækkende priser. Som nævnt ovenfor fastsættes mindsteprisen til et niveau under fællesskabsproducenternes produktionsomkostninger, men da de tidligere har været i stand til at sælge med en forhøjelse på omkring 10 %, forventes det, at de fortsat vil være i stand til dette og således få dækning for deres produktionsomkostninger. Hvis det traditionelle handelsniveau bliver overskredet, og der således skal betales tillægstold, fastsættes denne tillægstold efter EF-institutionernes traditionelle praksis med »målprisunderbud« på grundlag af forskellen mellem fællesskabsproducenternes ikke-skadevoldende målpris og mindsteprisen. Denne forskel, der er udtryk for den udstrækning, hvori prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som fællesskabsproducenterne kunne forvente at opnå i en situation uden skade, anses efter justering for prisforskelle mellem den importerede vare og fællesskabsvaren således for at være et rimeligt grundlag for fastsættelsen af toldens størrelse. Denne forskel blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af fællesskabsvaren, baseret på denne vares produktionsomkostninger plus en fortjeneste af omsætningen på 14 %. Dette er i overensstemmelse med det niveau for fortjeneste, der er fastslået som nødvendigt i tidligere handelsbeskyttelsessager vedrørende laks og afspejler de meteorologiske, biologiske og udslipsmæssige risici, som erhvervsgrenen løber. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med mindsteprisen. Forskellen mellem disse to priser giver en oprindelig told på 330 EUR pr. ton (hele fiskeækvivalenter); ved anvendelse af de ovennævnte omregningssatser svarer dette til 366 EUR pr. ton for anden fisk end fileter og 508 EUR pr. ton for fileter. |
| --- | --- |

(111)

En mindstepris som skitseret ovenfor vil altid være gældende for at sætte fællesskabsproducenterne i stand til at sælge til omkostningsdækkende priser. Som nævnt ovenfor fastsættes mindsteprisen til et niveau under fællesskabsproducenternes produktionsomkostninger, men da de tidligere har været i stand til at sælge med en forhøjelse på omkring 10 %, forventes det, at de fortsat vil være i stand til dette og således få dækning for deres produktionsomkostninger. Hvis det traditionelle handelsniveau bliver overskredet, og der således skal betales tillægstold, fastsættes denne tillægstold efter EF-institutionernes traditionelle praksis med »målprisunderbud« på grundlag af forskellen mellem fællesskabsproducenternes ikke-skadevoldende målpris og mindsteprisen. Denne forskel, der er udtryk for den udstrækning, hvori prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som fællesskabsproducenterne kunne forvente at opnå i en situation uden skade, anses efter justering for prisforskelle mellem den importerede vare og fællesskabsvaren således for at være et rimeligt grundlag for fastsættelsen af toldens størrelse. Denne forskel blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af fællesskabsvaren, baseret på denne vares produktionsomkostninger plus en fortjeneste af omsætningen på 14 %. Dette er i overensstemmelse med det niveau for fortjeneste, der er fastslået som nødvendigt i tidligere handelsbeskyttelsessager vedrørende laks og afspejler de meteorologiske, biologiske og udslipsmæssige risici, som erhvervsgrenen løber. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med mindsteprisen. Forskellen mellem disse to priser giver en oprindelig told på 330 EUR pr. ton (hele fiskeækvivalenter); ved anvendelse af de ovennævnte omregningssatser svarer dette til 366 EUR pr. ton for anden fisk end fileter og 508 EUR pr. ton for fileter.

| (112) | Der bør fastlægges bestemmelser om, at Kommissionen kan revidere foranstaltningerne, hvis omstændighederne ændrer sig. For at tage hensyn til markedsudviklingen efter indførelsen af beskyttelsesforanstaltninger skal der foretages en overvågning af markedet og prisudviklingen. Hvis data eller andre oplysninger tyder på, at en endelig importpris på 2 850 EUR eller 2 736 EUR ikke er egnet, vil der blive foretaget en tidlig revision for at ændre denne endelige importpris, inden den træder i kraft. Der skal afholdes regelmæssige møder med interesserede parter hvert halve år eller som ønsket af interesserede parter på basis af relevant dokumentation. |
| --- | --- |

(112)

Der bør fastlægges bestemmelser om, at Kommissionen kan revidere foranstaltningerne, hvis omstændighederne ændrer sig. For at tage hensyn til markedsudviklingen efter indførelsen af beskyttelsesforanstaltninger skal der foretages en overvågning af markedet og prisudviklingen. Hvis data eller andre oplysninger tyder på, at en endelig importpris på 2 850 EUR eller 2 736 EUR ikke er egnet, vil der blive foretaget en tidlig revision for at ændre denne endelige importpris, inden den træder i kraft. Der skal afholdes regelmæssige møder med interesserede parter hvert halve år eller som ønsket af interesserede parter på basis af relevant dokumentation.

| (113) | I overensstemmelse med fællesskabslovgivningen og Fællesskabets internationale forpligtelser bør de endelige beskyttelsesforanstaltninger ikke finde anvendelse på nogen vare med oprindelse i et udviklingsland, så længe dets andel af importen af den pågældende vare til Fællesskabet ikke overstiger 3 %. I denne forbindelse er der i forordning (EF) nr. 1447/2004 taget specielt hensyn til Chiles særlige situation som et udviklingsland, idet import fra Chile ikke var omfattet af de midlertidige foranstaltninger, da importen af varer med oprindelse i Chile i andet halvår af 2003 ikke oversteg tærskelen på 3 %. I henhold til forordningen blev det fastslået, at udviklingen i denne import skulle følges nøje for at sikre, om den konstaterede nedadgående tendens viste sig at være et varigt fænomen. Efter en yderligere undersøgelse viser det sig imidlertid, at importen fra Chile nu igen ligger på omkring 6 % af Fællesskabets import, og at det lavere importniveau i andet halvår af 2003 kun var et midlertidigt fænomen. Af den grund og under hensyntagen til, at den samlede import af varer med oprindelse i Chile i 2003 oversteg nævnte niveau på 3 %, skal beskyttelsesforanstaltninger også gælde for import fra Chile. De udviklingslande, for hvilke de endelige foranstaltninger ikke finder anvendelse, er specificeret i bilag 2. |
| --- | --- |

(113)

I overensstemmelse med fællesskabslovgivningen og Fællesskabets internationale forpligtelser bør de endelige beskyttelsesforanstaltninger ikke finde anvendelse på nogen vare med oprindelse i et udviklingsland, så længe dets andel af importen af den pågældende vare til Fællesskabet ikke overstiger 3 %. I denne forbindelse er der i forordning (EF) nr. 1447/2004 taget specielt hensyn til Chiles særlige situation som et udviklingsland, idet import fra Chile ikke var omfattet af de midlertidige foranstaltninger, da importen af varer med oprindelse i Chile i andet halvår af 2003 ikke oversteg tærskelen på 3 %. I henhold til forordningen blev det fastslået, at udviklingen i denne import skulle følges nøje for at sikre, om den konstaterede nedadgående tendens viste sig at være et varigt fænomen. Efter en yderligere undersøgelse viser det sig imidlertid, at importen fra Chile nu igen ligger på omkring 6 % af Fællesskabets import, og at det lavere importniveau i andet halvår af 2003 kun var et midlertidigt fænomen. Af den grund og under hensyntagen til, at den samlede import af varer med oprindelse i Chile i 2003 oversteg nævnte niveau på 3 %, skal beskyttelsesforanstaltninger også gælde for import fra Chile. De udviklingslande, for hvilke de endelige foranstaltninger ikke finder anvendelse, er specificeret i bilag 2.

10.2.   Varighed

| (114) | De endelige foranstaltninger bør ikke vare mere end fire år, heri medregnet perioden med midlertidige foranstaltninger. Foranstaltningerne bør træde i kraft 6. februar 2005 og vare indtil 13. august 2008. |
| --- | --- |

(114)

De endelige foranstaltninger bør ikke vare mere end fire år, heri medregnet perioden med midlertidige foranstaltninger. Foranstaltningerne bør træde i kraft 6. februar 2005 og vare indtil 13. august 2008.

10.3.   Liberalisering

| (115) | For at anspore til tilpasning skal foranstaltningerne, når de først er indført, regelmæssigt liberaliseres for at sikre fællesskabsproducenterne et stærkt incitament til gradvis at fortage den nødvendige omstrukturering og tilpasning. Liberaliseringen skal starte et år efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger og foretages hvert år derefter. |
| --- | --- |

(115)

For at anspore til tilpasning skal foranstaltningerne, når de først er indført, regelmæssigt liberaliseres for at sikre fællesskabsproducenterne et stærkt incitament til gradvis at fortage den nødvendige omstrukturering og tilpasning. Liberaliseringen skal starte et år efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger og foretages hvert år derefter.

| (116) | Foranstaltningerne liberaliseres på en sådan måde, at der er mulighed for importere stigende mængder opdrættede laks, som overholder priselementet uden betaling af tillægstold, og derved øge konkurrencepresset på fællesskabsproducenterne, så længe foranstaltningerne gælder. På samme måde skal tillægstoldsatsen gradvis sættes ned, således at tolden for al import over toldkontingentniveauet efterhånden bliver lavere. Liberaliseringen skal også tage hensyn til den forventede vækst på markedet. Liberaliseringen skal derfor have form af en forhøjelse af toldkontingentet sammen med et fald i niveauet for den tillægstold, der skal betales for import ud over toldkontingentniveauet. Hver gang skal toldkontingentet forhøjes med 10 % og tillægstolden nedsættes med 5 %, men dette kan tages op til ny overvejelse, hvis omstændighederne skulle ændre sig. |
| --- | --- |

(116)

Foranstaltningerne liberaliseres på en sådan måde, at der er mulighed for importere stigende mængder opdrættede laks, som overholder priselementet uden betaling af tillægstold, og derved øge konkurrencepresset på fællesskabsproducenterne, så længe foranstaltningerne gælder. På samme måde skal tillægstoldsatsen gradvis sættes ned, således at tolden for al import over toldkontingentniveauet efterhånden bliver lavere. Liberaliseringen skal også tage hensyn til den forventede vækst på markedet. Liberaliseringen skal derfor have form af en forhøjelse af toldkontingentet sammen med et fald i niveauet for den tillægstold, der skal betales for import ud over toldkontingentniveauet. Hver gang skal toldkontingentet forhøjes med 10 % og tillægstolden nedsættes med 5 %, men dette kan tages op til ny overvejelse, hvis omstændighederne skulle ændre sig.

10.4.   Omstrukturering

| (117) | Formålet med beskyttelsesforanstaltninger er at give fællesskabsproducenterne en begrænset periode til omstrukturering, så de kan konkurrere mere effektivt med de importerede varer. I den forbindelse henvises der til artikel 20, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 3285/94, som forbyder enhver form for forlængelse af foranstaltningerne, medmindre det findes godtgjort, at fællesskabsproducenterne tilpasser sig. |
| --- | --- |

(117)

Formålet med beskyttelsesforanstaltninger er at give fællesskabsproducenterne en begrænset periode til omstrukturering, så de kan konkurrere mere effektivt med de importerede varer. I den forbindelse henvises der til artikel 20, stk. 2, i Kommissionens forordning (EF) nr. 3285/94, som forbyder enhver form for forlængelse af foranstaltningerne, medmindre det findes godtgjort, at fællesskabsproducenterne tilpasser sig.

| (118) | Fællesskabsproducenterne befinder sig allerede i en proces med omstrukturering efter kraftige tab, som har betydet, at flere aktører har forladt erhvervet, såvel som konkurser og bobehandlinger, der har tvunget andre til at lukke. Der er også foretaget omfattende forbedringer i produktivitet og effektivitet i de senere år. Men hvis erhvervsgrenen skal kunne udvikle sig og være så konkurrencedygtig og effektiv som muligt, både nu og i fremtiden, kræver det en periode, hvor den har mulighed for at gennemføre en fastlagt plan for omstrukturering. |
| --- | --- |

(118)

Fællesskabsproducenterne befinder sig allerede i en proces med omstrukturering efter kraftige tab, som har betydet, at flere aktører har forladt erhvervet, såvel som konkurser og bobehandlinger, der har tvunget andre til at lukke. Der er også foretaget omfattende forbedringer i produktivitet og effektivitet i de senere år. Men hvis erhvervsgrenen skal kunne udvikle sig og være så konkurrencedygtig og effektiv som muligt, både nu og i fremtiden, kræver det en periode, hvor den har mulighed for at gennemføre en fastlagt plan for omstrukturering.

| (119) | De vigtigste elementer i den omstruktureringsstrategi, som de relevante nationale myndigheder har udformet i samarbejde med erhvervsgrenen, er 1) bedre planer for beliggenhed med henblik på at flytte fiskebrug eller slå dem sammen for at øge deres størrelse i løbet af de næste to-tre år og således øge effektiviteten og reducere omkostningerne, 2) diversificering i andre arter med fiskeopdræt af torsk og hellefisk på steder med bestande af hvide fiskearter og øget opdræt af skaldyr (sådanne ændringer hæmmes alvorligt på grund af producenternes nuværende finansielle situation), 3) udvikling af mere sofistikerede miljørigtige redskaber, som giver mulighed for bedre at vurdere det maksimale niveau af tilladt biomasse i fiskeopdræt, samtidig med at man bevarer et sundt marint økosystem, og derved lette udviklingen henimod større enkeltbrug og større stordriftsfordele, 4) større anvendelse af sammenfaldende braklægning i fiskebrug inden for hydrologisk forbundne områder sammen med samordnet behandling af fiskelus, hvorved opdrætsfisk beskyttes bedre mod inficering med fiskelus og sygdomme, overlevelsesraterne for unglaks øges, og omkostningerne reduceres, og 5) koordinering mellem producentorganisationer i Irland, Det Forenede Kongerige og Norge med henblik på at undgå problemer med alvorlig overproduktion i fremtiden. |
| --- | --- |

(119)

De vigtigste elementer i den omstruktureringsstrategi, som de relevante nationale myndigheder har udformet i samarbejde med erhvervsgrenen, er 1) bedre planer for beliggenhed med henblik på at flytte fiskebrug eller slå dem sammen for at øge deres størrelse i løbet af de næste to-tre år og således øge effektiviteten og reducere omkostningerne, 2) diversificering i andre arter med fiskeopdræt af torsk og hellefisk på steder med bestande af hvide fiskearter og øget opdræt af skaldyr (sådanne ændringer hæmmes alvorligt på grund af producenternes nuværende finansielle situation), 3) udvikling af mere sofistikerede miljørigtige redskaber, som giver mulighed for bedre at vurdere det maksimale niveau af tilladt biomasse i fiskeopdræt, samtidig med at man bevarer et sundt marint økosystem, og derved lette udviklingen henimod større enkeltbrug og større stordriftsfordele, 4) større anvendelse af sammenfaldende braklægning i fiskebrug inden for hydrologisk forbundne områder sammen med samordnet behandling af fiskelus, hvorved opdrætsfisk beskyttes bedre mod inficering med fiskelus og sygdomme, overlevelsesraterne for unglaks øges, og omkostningerne reduceres, og 5) koordinering mellem producentorganisationer i Irland, Det Forenede Kongerige og Norge med henblik på at undgå problemer med alvorlig overproduktion i fremtiden.

| (120) | Der er allerede gjort visse fremskridt med at gennemføre dele af denne strategi, navnlig i forbindelse med sammenfaldende braklægning og samordnet behandling af fiskelus, og der forventes yderligere store fremskridt i perioden med disse foranstaltninger. Hvis der ikke sker en tilstrækkelig udvikling i tilpasningen i den periode, hvor disse foranstaltninger gælder, kan Kommissionen betragte det som en ændring i omstændighederne som omhandlet i artikel 1, stk. 6, i denne forordning og kræve en fornyet undersøgelse af, om der fortsat er behov for foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(120)

Der er allerede gjort visse fremskridt med at gennemføre dele af denne strategi, navnlig i forbindelse med sammenfaldende braklægning og samordnet behandling af fiskelus, og der forventes yderligere store fremskridt i perioden med disse foranstaltninger. Hvis der ikke sker en tilstrækkelig udvikling i tilpasningen i den periode, hvor disse foranstaltninger gælder, kan Kommissionen betragte det som en ændring i omstændighederne som omhandlet i artikel 1, stk. 6, i denne forordning og kræve en fornyet undersøgelse af, om der fortsat er behov for foranstaltningerne.

11.   FÆLLESSKABETS INTERESSER

11.1.   Indledende bemærkninger

| (121) | Ud over spørgsmålene om en uforudset udvikling, øget import, alvorlig skade, årsagssammenhæng og kritiske omstændigheder er det blevet undersøgt, om der fandtes tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre endelige foranstaltninger. Med henblik herpå blev virkningerne af endelige foranstaltninger på alle parter, der var berørt af proceduren, og de sandsynlige konsekvenser af en eventuel indførelse af sådanne foranstaltninger overvejet på grundlag af de foreliggende faktiske kendsgerninger, efter at der var taget kontakt med fællesskabsproducenterne, andre producenter af opdrættede laks i Fællesskabet, importører og forarbejdningsvirksomheder. |
| --- | --- |

(121)

Ud over spørgsmålene om en uforudset udvikling, øget import, alvorlig skade, årsagssammenhæng og kritiske omstændigheder er det blevet undersøgt, om der fandtes tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre endelige foranstaltninger. Med henblik herpå blev virkningerne af endelige foranstaltninger på alle parter, der var berørt af proceduren, og de sandsynlige konsekvenser af en eventuel indførelse af sådanne foranstaltninger overvejet på grundlag af de foreliggende faktiske kendsgerninger, efter at der var taget kontakt med fællesskabsproducenterne, andre producenter af opdrættede laks i Fællesskabet, importører og forarbejdningsvirksomheder.

11.2.   EF-producenternes interesser

| (122) | Fællesskabsproducenterne har en samlet årlig omsætning på over 500 mio. EUR og beskæftiger direkte 1 450 personer, hvortil kommer, at de skønnes indirekte at støtte yderligere 8 000 arbejdspladser i forarbejdningssektoren og andre sektorer. De er en del af en vigtig vækstindustri, hvis produktion er fordoblet mellem 1995 og 2001. De har en stadig mere effektiv produktion af en vare, for hvilken der er et voksende marked både i Fællesskabet og på verdensplan. De er levedygtige og konkurrencedygtige under normale markedsvilkår og udviser stigende produktivitet. |
| --- | --- |

(122)

Fællesskabsproducenterne har en samlet årlig omsætning på over 500 mio. EUR og beskæftiger direkte 1 450 personer, hvortil kommer, at de skønnes indirekte at støtte yderligere 8 000 arbejdspladser i forarbejdningssektoren og andre sektorer. De er en del af en vigtig vækstindustri, hvis produktion er fordoblet mellem 1995 og 2001. De har en stadig mere effektiv produktion af en vare, for hvilken der er et voksende marked både i Fællesskabet og på verdensplan. De er levedygtige og konkurrencedygtige under normale markedsvilkår og udviser stigende produktivitet.

| (123) | Fællesskabsproducenternes stilling er klart i fare, medmindre omfanget af den nuværende lavprisimport ændres. Dette er bevist ved vedvarende rapportering om konkurser. De foreslåede foranstaltninger vil finde anvendelse på al import af den pågældende vare undtagen varer fra udviklingslande, hvis eksport til Det Europæiske Fællesskab ikke overstiger 3 % af importen til dette. De vil derfor finde anvendelse på omkring 95 % af denne import. Selv om det er fremført, at det kan blive vanskeligt at håndhæve priselementet i foranstaltningerne på baggrund af tidligere erfaringer med pristilsagn i forbindelse med opdrættede laks, skal det nævnes, at priselementet ikke er baseret på tilsagn, men på en variabel told, som opkræves af de nationale myndigheder. Det kan derfor forventes, at foranstaltningerne vil være effektive og gøre det muligt for fællesskabsproducenternes priser at stige til et rimeligt niveau. |
| --- | --- |

(123)

Fællesskabsproducenternes stilling er klart i fare, medmindre omfanget af den nuværende lavprisimport ændres. Dette er bevist ved vedvarende rapportering om konkurser. De foreslåede foranstaltninger vil finde anvendelse på al import af den pågældende vare undtagen varer fra udviklingslande, hvis eksport til Det Europæiske Fællesskab ikke overstiger 3 % af importen til dette. De vil derfor finde anvendelse på omkring 95 % af denne import. Selv om det er fremført, at det kan blive vanskeligt at håndhæve priselementet i foranstaltningerne på baggrund af tidligere erfaringer med pristilsagn i forbindelse med opdrættede laks, skal det nævnes, at priselementet ikke er baseret på tilsagn, men på en variabel told, som opkræves af de nationale myndigheder. Det kan derfor forventes, at foranstaltningerne vil være effektive og gøre det muligt for fællesskabsproducenternes priser at stige til et rimeligt niveau.

11.3.   De afhængige erhvervsgrenes interesser

| (124) | De områder, hvor der foretages lakseopdrætning, er som regel afsides beliggende — hovedsagelig i kystområderne ved Vest- og Nordskotland og på Irlands vestkyst. Der er begrænsede beskæftigelsesmuligheder, og den økonomiske aktivitet, der tilvejebringes af lakseopdrætning, udgør en vigtigt bidrag til disse lokale økonomier. Uden dette bidrag ville mange af de små lokale virksomheder, der leverer varer og tjenesteydelser til fællesskabsproducenterne og deres ansatte, ikke længere være levedygtige. Det er derfor i de afhængige erhvervsgrenes interesse, at der træffes effektive endelige foranstaltninger. |
| --- | --- |

(124)

De områder, hvor der foretages lakseopdrætning, er som regel afsides beliggende — hovedsagelig i kystområderne ved Vest- og Nordskotland og på Irlands vestkyst. Der er begrænsede beskæftigelsesmuligheder, og den økonomiske aktivitet, der tilvejebringes af lakseopdrætning, udgør en vigtigt bidrag til disse lokale økonomier. Uden dette bidrag ville mange af de små lokale virksomheder, der leverer varer og tjenesteydelser til fællesskabsproducenterne og deres ansatte, ikke længere være levedygtige. Det er derfor i de afhængige erhvervsgrenes interesse, at der træffes effektive endelige foranstaltninger.

11.4.   Unglakse- og foderproducenternes interesser

| (125) | Selv om en part hævdede det modsatte, er det klart at fællesskabsproducenternes vigtigste leverandører (såsom producenter af unglaks og foder) har en interesse i at have en stærk og forudsigelig efterspørgsel efter deres varer til en pris, der gør det muligt for dem at opnå en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

(125)

Selv om en part hævdede det modsatte, er det klart at fællesskabsproducenternes vigtigste leverandører (såsom producenter af unglaks og foder) har en interesse i at have en stærk og forudsigelig efterspørgsel efter deres varer til en pris, der gør det muligt for dem at opnå en rimelig fortjeneste.

11.5.   EF-brugernes, -forarbejdningsvirksomhedernes og -importørernes interesser

| (126) | Med henblik på at vurdere virkningerne for importørerne, forarbejdningsvirksomhederne og brugerne af, om der indføres eller ikke indføres foranstaltninger, blev der sendt spørgeskemaer til de kendte importører, forarbejdningsvirksomheder og brugere på markedet i Fællesskabet. Importører, forarbejdningsvirksomheder og brugere er normalt samme virksomhed, og mange er faktisk forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter uden for Fællesskabet, særlig i Norge. Der blev modtager svar fra 6 importører, forarbejdningsvirksomheder og brugere og fra en sammenslutning af forarbejdningsvirksomheder. Desuden fremsatte en række sammenslutninger af forarbejdningsvirksomheder bemærkninger til Kommissionen, og der blev taget kontakt til visse forarbejdningsvirksomheder og deres sammenslutninger. |
| --- | --- |

(126)

Med henblik på at vurdere virkningerne for importørerne, forarbejdningsvirksomhederne og brugerne af, om der indføres eller ikke indføres foranstaltninger, blev der sendt spørgeskemaer til de kendte importører, forarbejdningsvirksomheder og brugere på markedet i Fællesskabet. Importører, forarbejdningsvirksomheder og brugere er normalt samme virksomhed, og mange er faktisk forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter uden for Fællesskabet, særlig i Norge. Der blev modtager svar fra 6 importører, forarbejdningsvirksomheder og brugere og fra en sammenslutning af forarbejdningsvirksomheder. Desuden fremsatte en række sammenslutninger af forarbejdningsvirksomheder bemærkninger til Kommissionen, og der blev taget kontakt til visse forarbejdningsvirksomheder og deres sammenslutninger.

| (127) | Nogle fremførte, at der ikke burde træffes foranstaltninger, da der kun havde været et kortvarigt midlertidigt fald i priserne på opdrættede laks i to til tre måneder efter ophævelsen af antidumpingforanstaltningerne mod Norge i maj 2003, og priserne var siden vendt tilbage til det normale niveau. Forarbejdningsvirksomhederne understregede, at enhver prisstigning ville øge deres omkostningsgrundlag, reducere deres salg og rentabilitet og muligvis føre til tab af arbejdspladser og endda udflytning, og de fremhævede, at beskæftigelsen i fiskeforarbejdningssektoren er langt større end i fiskeopdrætningsindustrien og i flere tilfælde giver beskæftigelse i områder med lav beskæftigelse. |
| --- | --- |

(127)

Nogle fremførte, at der ikke burde træffes foranstaltninger, da der kun havde været et kortvarigt midlertidigt fald i priserne på opdrættede laks i to til tre måneder efter ophævelsen af antidumpingforanstaltningerne mod Norge i maj 2003, og priserne var siden vendt tilbage til det normale niveau. Forarbejdningsvirksomhederne understregede, at enhver prisstigning ville øge deres omkostningsgrundlag, reducere deres salg og rentabilitet og muligvis føre til tab af arbejdspladser og endda udflytning, og de fremhævede, at beskæftigelsen i fiskeforarbejdningssektoren er langt større end i fiskeopdrætningsindustrien og i flere tilfælde giver beskæftigelse i områder med lav beskæftigelse.

| (128) | Det er klart, at priserne ikke har indhentet niveauet i første halvår af 2004. Importpriserne steg mellem fjerde kvartal i 2003 og i begyndelsen af første kvartal i 2004, men faldt så i sidste del af første kvartal i 2004 og i andet kvartal 2004, og fællesskabsproducenternes priser fulgte samme tendens. Fællesskabsproducenternes priser ligger dog stadig væsentligt under den ikke-skadevoldende pris. De seneste oplysninger tyder desuden på, at priserne stadig er på vej nedad. |
| --- | --- |

(128)

Det er klart, at priserne ikke har indhentet niveauet i første halvår af 2004. Importpriserne steg mellem fjerde kvartal i 2003 og i begyndelsen af første kvartal i 2004, men faldt så i sidste del af første kvartal i 2004 og i andet kvartal 2004, og fællesskabsproducenternes priser fulgte samme tendens. Fællesskabsproducenternes priser ligger dog stadig væsentligt under den ikke-skadevoldende pris. De seneste oplysninger tyder desuden på, at priserne stadig er på vej nedad.

| (129) | Forarbejdningsvirksomhedernes vigtigste omkostninger er til råmaterialer og personaleomkostninger, og det er korrekt, at en stigning i råvarepriserne vil forøge forarbejdningsvirksomhedernes omkostninger. Ifølge de oplysninger, der er afgivet af forarbejdningsvirksomhederne, faldt deres omkostninger til råmaterialer imidlertid med 10 % mellem 2002 og 2003 efter allerede at være faldet med 18 % mellem 2000 og 2002. I 2003 var råvaren 26 % billigere end i 2000. Samtidig viser oplysningerne fra disse virksomheder, at deres salgspriser stort set var uændrede i 2002 og 2003. Alle forarbejdningsvirksomheder, som afgav oplysninger om rentabiliteten i forbindelse med deres forarbejdning af laks, har en rentabel lakseforarbejdning, og det ser ud til, at de er i stand til at absorbere en beskeden omkostningsstigning uden tab af arbejdspladser eller udflytning. Under alle omstændigheder er det klart, at de nuværende priser ikke er holdbare på mellemlang til lang sigt. Forarbejdningsindustrien vil således under alle omstændigheder stå over for en stigning i omkostningerne til råmaterialer på mellemlang til lang sigt. |
| --- | --- |

(129)

Forarbejdningsvirksomhedernes vigtigste omkostninger er til råmaterialer og personaleomkostninger, og det er korrekt, at en stigning i råvarepriserne vil forøge forarbejdningsvirksomhedernes omkostninger. Ifølge de oplysninger, der er afgivet af forarbejdningsvirksomhederne, faldt deres omkostninger til råmaterialer imidlertid med 10 % mellem 2002 og 2003 efter allerede at være faldet med 18 % mellem 2000 og 2002. I 2003 var råvaren 26 % billigere end i 2000. Samtidig viser oplysningerne fra disse virksomheder, at deres salgspriser stort set var uændrede i 2002 og 2003. Alle forarbejdningsvirksomheder, som afgav oplysninger om rentabiliteten i forbindelse med deres forarbejdning af laks, har en rentabel lakseforarbejdning, og det ser ud til, at de er i stand til at absorbere en beskeden omkostningsstigning uden tab af arbejdspladser eller udflytning. Under alle omstændigheder er det klart, at de nuværende priser ikke er holdbare på mellemlang til lang sigt. Forarbejdningsindustrien vil således under alle omstændigheder stå over for en stigning i omkostningerne til råmaterialer på mellemlang til lang sigt.

| (130) | Henved 100 000 arbejdere er beskæftiget i fiskeforarbejdningssektoren i Fællesskabet, og kun en lille del af disse er ansat i forbindelse med forarbejdning af opdrættede laks. Der blev ikke fundet bevis for, at eventuelle foranstaltninger vil føre til et fald i beskæftigelsen i Fællesskabet. |
| --- | --- |

(130)

Henved 100 000 arbejdere er beskæftiget i fiskeforarbejdningssektoren i Fællesskabet, og kun en lille del af disse er ansat i forbindelse med forarbejdning af opdrættede laks. Der blev ikke fundet bevis for, at eventuelle foranstaltninger vil føre til et fald i beskæftigelsen i Fællesskabet.

| (131) | Forarbejdningsvirksomhederne understregede også behovet for, at kunderne og forhandlerne på de vigtigste europæiske markeder fortsat har adgang til varer af god kvalitet til lave priser. De udtrykte særlig bekymring over muligheden for opkøb i spekulationsøjemed umiddelbart efter indførelsen af et toldkontingent og hævdede, at de muligvis vil være nødt til at indstille produktionen, hvis kontingentet nås. Endelig erklærede de, at hvis der blev truffet foranstaltninger, burde de have en sådan karakter, at de fortsat sikrer tilstrækkelige leverancer og medvirker til at skabe prisstabilitet på markedet, så omkostningerne bedre kan forudsiges. Nogle selskaber var fortsat direkte modstandere af foranstaltninger af enhver art, mens andre i denne forbindelse tilkendegav, at hvis der blev indført foranstaltninger, ville de foretrække en toldkontingentordning, idet visse selskaber foretrak et licenssystem. |
| --- | --- |

(131)

Forarbejdningsvirksomhederne understregede også behovet for, at kunderne og forhandlerne på de vigtigste europæiske markeder fortsat har adgang til varer af god kvalitet til lave priser. De udtrykte særlig bekymring over muligheden for opkøb i spekulationsøjemed umiddelbart efter indførelsen af et toldkontingent og hævdede, at de muligvis vil være nødt til at indstille produktionen, hvis kontingentet nås. Endelig erklærede de, at hvis der blev truffet foranstaltninger, burde de have en sådan karakter, at de fortsat sikrer tilstrækkelige leverancer og medvirker til at skabe prisstabilitet på markedet, så omkostningerne bedre kan forudsiges. Nogle selskaber var fortsat direkte modstandere af foranstaltninger af enhver art, mens andre i denne forbindelse tilkendegav, at hvis der blev indført foranstaltninger, ville de foretrække en toldkontingentordning, idet visse selskaber foretrak et licenssystem.

| (132) | Det skal bemærkes, at foranstaltningerne består af et priselement, som afspejler omkostningsdækning for fællesskabsproducenterne, og toldkontingenter baseret på den gennemsnitlige import til Fællesskabet (inkl. de nye medlemsstater) i perioden 2001 til 2003 plus 10 %, hvorefter en tillægstold finder anvendelse. Forarbejdningsindustrien i hele Fællesskabet vil derfor fortsat have adgang til tilstrækkelige forsyninger af råmaterialer. Selv om flere parter hævdede, at foranstaltningerne vil udgøre en tung administrativ byrde for forarbejdningsvirksomhederne i Fællesskabet, blev påstanden ikke underbygget, og det fastslås, at foranstaltningerne udgør den letteste administrative byrde, som det er muligt at forene med en effektiv anvendelse. |
| --- | --- |

(132)

Det skal bemærkes, at foranstaltningerne består af et priselement, som afspejler omkostningsdækning for fællesskabsproducenterne, og toldkontingenter baseret på den gennemsnitlige import til Fællesskabet (inkl. de nye medlemsstater) i perioden 2001 til 2003 plus 10 %, hvorefter en tillægstold finder anvendelse. Forarbejdningsindustrien i hele Fællesskabet vil derfor fortsat have adgang til tilstrækkelige forsyninger af råmaterialer. Selv om flere parter hævdede, at foranstaltningerne vil udgøre en tung administrativ byrde for forarbejdningsvirksomhederne i Fællesskabet, blev påstanden ikke underbygget, og det fastslås, at foranstaltningerne udgør den letteste administrative byrde, som det er muligt at forene med en effektiv anvendelse.

| (133) | De ulemper, der eventuelt vil blive påført forarbejdningsvirksomhederne, brugerne og importørerne, anses derfor ikke for at veje tungere end de fordele, der forventes for producenterne i Fællesskabet som følge af de endelige foranstaltninger, som anses for at være det nødvendige minimum for at afhjælpe den alvorlige skade, der er forvoldt, og forhindre en yderligere alvorlig forværring af fællesskabsproducenternes situation. |
| --- | --- |

(133)

De ulemper, der eventuelt vil blive påført forarbejdningsvirksomhederne, brugerne og importørerne, anses derfor ikke for at veje tungere end de fordele, der forventes for producenterne i Fællesskabet som følge af de endelige foranstaltninger, som anses for at være det nødvendige minimum for at afhjælpe den alvorlige skade, der er forvoldt, og forhindre en yderligere alvorlig forværring af fællesskabsproducenternes situation.

11.6.   EF-forbrugernes interesser

| (134) | Da den pågældende vare er en forbrugsvare, underrettede Kommissionen forskellige forbrugerorganisationer om indledningen af undersøgelsen. Der blev modtaget svar fra en part om, at de fordelagtige virkninger af laks er anerkendt i vidt omgang, og at forhøje priserne kunstigt vil gøre det vanskeligere for forbrugerne at vælge en god ernæringsmæssig vare og skade den økonomiske levedygtighed hos importører, forarbejdningsvirksomheder og detailhandlere af opdrættede laks. En anden hævdede, at foranstaltninger kan forhindre dem i at importere og fortsat sælge frosset opdrættet laks. Der blev også givet udtryk for bekymring for, at prisstigninger vil gøre opdrættede laks dyrere og kvæle væksten på markedet i de medlemsstater, hvor BNP er lavere end gennemsnittet. |
| --- | --- |

(134)

Da den pågældende vare er en forbrugsvare, underrettede Kommissionen forskellige forbrugerorganisationer om indledningen af undersøgelsen. Der blev modtaget svar fra en part om, at de fordelagtige virkninger af laks er anerkendt i vidt omgang, og at forhøje priserne kunstigt vil gøre det vanskeligere for forbrugerne at vælge en god ernæringsmæssig vare og skade den økonomiske levedygtighed hos importører, forarbejdningsvirksomheder og detailhandlere af opdrættede laks. En anden hævdede, at foranstaltninger kan forhindre dem i at importere og fortsat sælge frosset opdrættet laks. Der blev også givet udtryk for bekymring for, at prisstigninger vil gøre opdrættede laks dyrere og kvæle væksten på markedet i de medlemsstater, hvor BNP er lavere end gennemsnittet.

| (135) | Som anført ovenfor er den nuværende markedspris så lav at den ikke er holdbar på mellemlang til lang sigt, og økonomiske aktører vil fortsat have adgang til ubegrænsede importmængder, som er omfattet af priselementet, og også tillægstold, når det er mængder over toldkontingentets niveau. I betragtning af omfanget af margenerne mellem hele fisk ex brug og detailprisen på forarbejdede lakseprodukter er det usandsynligt, at foranstaltningerne vil have væsentlige virkninger på detailpriserne, og indvirkningen på forbrugerne vil derfor være minimal. Kommissionen vil dog omhyggeligt overvåge følgerne af foranstaltningerne for tilgængeligheden og markedsvæksten i de medlemsstater, hvor BNP er lavere end gennemsnittet — |
| --- | --- |

(135)

Som anført ovenfor er den nuværende markedspris så lav at den ikke er holdbar på mellemlang til lang sigt, og økonomiske aktører vil fortsat have adgang til ubegrænsede importmængder, som er omfattet af priselementet, og også tillægstold, når det er mængder over toldkontingentets niveau. I betragtning af omfanget af margenerne mellem hele fisk ex brug og detailprisen på forarbejdede lakseprodukter er det usandsynligt, at foranstaltningerne vil have væsentlige virkninger på detailpriserne, og indvirkningen på forbrugerne vil derfor være minimal. Kommissionen vil dog omhyggeligt overvåge følgerne af foranstaltningerne for tilgængeligheden og markedsvæksten i de medlemsstater, hvor BNP er lavere end gennemsnittet —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Ordning med toldkontingenter og tillægstold

1.   Der åbnes en ordning med toldkontingenter for perioden 6. februar 2005 til 13. august 2008 for importen til Fællesskabet af opdrættede (ikke vilde) laks, også som filet, fersk, kølet eller frosset, henhørende under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 og ex 0304 20 13 (i det følgende benævnt »opdrættede laks«). Den mængde, der er omfattet af toldkontingenterne, samt de lande, for hvilke de finder anvendelse, er anført i bilag 1. Kontingenterne er blevet beregnet på grundlag af hele fiskeækvivalenter, og omregningssatserne for ikke-fileteret fisk (gruppe 1) og fileter (gruppe 2), der rent faktisk importeres, er henholdsvis 1:0,9 og 1:0,65.

2.   Vilde laks er ikke omfattet af eller tildelt toldkontingenterne. I forbindelse med denne forordning forstås der ved vilde laks fisk, som de kompetente myndigheder i den medlemsstat, der antager angivelsen til overgang til fri omsætning, ved hjælp af alle relevante dokumenter, der fremlægges af de berørte parter, finder godtgjort er fanget til havs for så vidt angår atlanterhavs- eller stillehavslaks eller i Donau for så vidt angår donaulaks.

3.   Importen af opdrættede laks ud over det niveau, der er omfattet af toldkontingentet, er genstand for den tillægstold, der er fastsat i bilag 1 for den gruppe, som de pågældende fisk tilhører, jf. dog artikel 4.

4.   Med henblik på at fastsætte niveauet for den tillægstold, der skal betales, henregnes opdrættede laks henhørende under KN-kode ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 og ex 0303 22 00 til gruppe 1 i bilag 1, mens opdrættede laks henhørende under KN-kode ex 0304 10 13 og ex 0304 20 13 henregnes til gruppe 2.

5.   Den konventionelle toldsats, der er fastsat i Rådets forordning (EØF) nr. 2658/87 (10), eller en eventuel præferentiel toldsats finder fortsat anvendelse for importen af opdrættede laks.

6.   Hvis omstændighederne ændrer sig, kan disse foranstaltninger revideres af Kommissionen.

7.   Liberaliseringen af disse foranstaltninger kan revideres, hvis omstændighederne skulle ændre sig.

Artikel 2

Mindsteimportpris

1.   Både inden for og uden for det i artikel 1 omhandlede toldkontingent er importen af opdrættede laks omfattet af en mindsteimportpris, som kan revideres fra tid til anden under hensyntagen til relevante faktorer, herunder udbud, efterspørgsel og produktionsomkostninger.

2.   Import af opdrættede laks solgt til en pris under mindsteimportprisen er omfattet af en told, der svarer til forskellen mellem mindsteimportprisen for de respektive varer i bilag 1 og den faktiske importpris for disse varer (cif Fællesskabets grænse, ufortoldet).

3.   Fra denne forordnings ikrafttræden og indtil 15. april 2005 fastsættes mindsteimportprisen til 2 700 EUR pr. ton hele fiskeækvivalenter (cif Fællesskabets grænse, ufortoldet) for ferske opdrættede laks og til 2 592 EUR pr. ton for frosne opdrættede laks. Mindsteimportprisen for varer i gruppe 1 fastsættes til 3 000 EUR pr. ton ferske fisk og til 2 880 EUR pr. ton frosne fisk og for varer i gruppe 2 til 4 154 EUR pr. ton ferske fisk og til 3 988 EUR pr. ton frosne fisk.

4.   Fra 16. april 2005 til 13. august 2008 fastsættes mindsteimportprisen til 2 850 EUR pr. ton hele fiskeækvivalenter (cif Fællesskabets grænse, ufortoldet) for ferske opdrættede laks og 2 736 EUR pr. ton for frosne opdrættede laks. Mindsteimportprisen for varer i gruppe 1 fastsættes til 3 170 EUR pr. ton for ferske fisk og til 3 040 EUR pr. ton for frosne fisk, og for varer i gruppe 2 fastsættes mindsteimportprisen til 4 385 EUR pr. ton for ferske fisk og til 4 209 EUR pr. ton for frosne fisk.

5.   I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og prisen derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (11), nedsættes den i stk. 3 eller 4 fastsatte mindsteimportpris med en procentdel, der svarer til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales. Den told, der skal betales, skal så svare til forskellen mellem den nedsatte mindsteimportpris og den nedsatte pris, netto, frit Fællesskabets grænse.

Artikel 3

Sikkerhedsstillelse ved import

1.   Med henblik på denne forordning forstås ved »importør« den person, der indgiver angivelsen til overgang til fri omsætning, eller den person, på hvis vegne angivelsen indgives, og »tilfredsstillende bevis« skal forelægges for toldmyndighederne som bevis for betaling af den faktiske importpris for den importerede laks eller fremgå som resultat af passende kontrol foretaget af toldmyndighederne.

2.   Importører af opdrættede laks skal for toldmyndighederne forelægge tilfredsstillende bevis for den importpris pr. ton, de faktisk har betalt for de importerede opdrættede laks.

3.   Indtil der er forelagt tilfredsstillende bevis, er varernes overgang til fri omsætning betinget af, at der for toldmyndighederne stilles en sikkerhed på 290 EUR pr. ton (hele fiskeækvivalenter) af importerede opdrættede laks (gruppe 1 — 320 EUR pr. ton, gruppe 2 — 450 EUR pr. ton).

4.   Hvis importøren inden 1 år fra datoen for antagelsen af toldangivelsen til overgang til fri omsætning eller inden for 3 måneder fra den fastsatte dato for betaling af varerne, hvis dette er senere, ikke har forelagt tilfredsstillende bevis som omhandlet i stk. 2, opfører toldmyndighederne straks den sikkerhedsstillelse, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 3, som told for de pågældende varer.

5.   Hvis toldmyndighederne ved kontrol fastslår, at den pris, der faktisk er betalt for varerne, er lavere end den i artikel 2 omhandlede mindsteimportpris, opkræver de forskellen mellem den pågældende pris og den respektive mindsteimportpris i overensstemmelse med artikel 220, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2913/92. For at undgå, at der uretmæssigt drages økonomisk fordel, anvendes der udligningsrenter i overensstemmelse med gældende bestemmelser.

6.   Den sikkerhed, der er stillet, frigives på det tidspunkt, hvor importøren forelægger tilfredsstillende bevis som omhandlet i stk. 2.

Artikel 4

Udviklingslande

Importen af opdrættede laks med oprindelse i et af de udviklingslande, der er anført i bilag 2, er ikke genstand for eller tildelt de i artikel 1 fastsatte toldkontingenter eller omfattet af kravene i henhold til artikel 2 eller 3.

Artikel 5

Generelle bestemmelser

1.   Oprindelsen af de opdrættede laks, der er omfattet af denne forordning, fastsættes i overensstemmelse med de bestemmelser, der er gældende i Fællesskabet.

2.   Med forbehold af stk. 3 er enhver overgang til fri omsætning i Fællesskabet af opdrættede laks med oprindelse i et udviklingsland betinget af:

| a) | at der fremlægges et oprindelsescertifikat udstedt af de kompetente nationale myndigheder i det pågældende land, der opfylder betingelserne i artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93, og |
| --- | --- |

a)

at der fremlægges et oprindelsescertifikat udstedt af de kompetente nationale myndigheder i det pågældende land, der opfylder betingelserne i artikel 47 i forordning (EØF) nr. 2454/93, og

| b) | at varen er blevet transporteret direkte fra det pågældende land til Fællesskabet, jf. artikel 46. |
| --- | --- |

b)

at varen er blevet transporteret direkte fra det pågældende land til Fællesskabet, jf. artikel 46.

3.   Det i stk. 2, litra a), omhandlede oprindelsescertifikat kræves ikke for import af opdrættede laks, der er omfattet af et oprindelsesbevis, der er udstedt eller udfærdiget i overensstemmelse med de relevante regler for opnåelse af ret til at benytte præferentielle toldforanstaltninger.

4.   Beviser for oprindelse godtages kun, hvis de opdrættede laks opfylder de kriterier for fastlæggelse af oprindelse, der er fastsat i de i Fællesskabet gældende bestemmelser.

Artikel 6

Direkte transport

1.   Nedenstående varer anses for at være transporteret direkte til Fællesskabet fra et tredjeland:

| a) | varer, der er transporteret uden at passere gennem noget tredjelands område |
| --- | --- |

a)

varer, der er transporteret uden at passere gennem noget tredjelands område

| b) | varer, der er transporteret gennem andre tredjelandes område undtagen oprindelseslandet med eller uden omladning eller midlertidig oplagring i disse lande, hvis transporten gennem disse lande har været nødvendig af geografiske grunde eller udelukkende af hensyn til transportvilkårene, og hvis varerne






  — | er forblevet under tilsyn af toldmyndighederne i transit- eller oplagringslandet |
| --- | --- | --- |

b)

varer, der er transporteret gennem andre tredjelandes område undtagen oprindelseslandet med eller uden omladning eller midlertidig oplagring i disse lande, hvis transporten gennem disse lande har været nødvendig af geografiske grunde eller udelukkende af hensyn til transportvilkårene, og hvis varerne

—

er forblevet under tilsyn af toldmyndighederne i transit- eller oplagringslandet

| — | ikke er bragt i handelen eller overgået til frit forbrug der, og |
| --- | --- |

—

ikke er bragt i handelen eller overgået til frit forbrug der, og

| — | ikke har undergået andre behandlinger der end aflæsning og genpålæsning. |
| --- | --- |

—

ikke har undergået andre behandlinger der end aflæsning og genpålæsning.

2.   Det skal dokumenteres over for myndighederne i Fællesskabet, at de i stk. 1, litra b), omhandlede betingelser er opfyldt. Denne dokumentation kan navnlig have form af et af følgende dokumenter:

| a) | et gennemgående transportdokument udstedt i oprindelseslandet for forsendelse gennem transitlandet eller -landene |
| --- | --- |

a)

et gennemgående transportdokument udstedt i oprindelseslandet for forsendelse gennem transitlandet eller -landene

| b) | en erklæring fra toldmyndighederne i transitlandet eller -landene, der indeholder:






  — | en nøjagtig beskrivelse af varerne |
| --- | --- | --- |

b)

en erklæring fra toldmyndighederne i transitlandet eller -landene, der indeholder:

—

en nøjagtig beskrivelse af varerne

| — | datoen for varernes aflæsning og genpålæsning eller for deres indskibning og udskibning, med angivelse af navnene på de benyttede fartøjer. |
| --- | --- |

—

datoen for varernes aflæsning og genpålæsning eller for deres indskibning og udskibning, med angivelse af navnene på de benyttede fartøjer.

Artikel 7

Varer, der er under forsendelse til Fællesskabet

1.   Denne forordning finder ikke anvendelse på varer, der er under forsendelse til Fællesskabet, jf. stk. 2.

2.   Varer anses for at være under forsendelse til Fællesskabet, hvis de:

| — | forlod oprindelseslandet inden anvendelsesdatoen for nærværende forordning, og |
| --- | --- |

—

forlod oprindelseslandet inden anvendelsesdatoen for nærværende forordning, og

| — | transporteres fra pålæsningsstedet i oprindelseslandet til aflæsningsstedet i Fællesskabet i henhold til et gyldigt transportdokument, som er udstedt inden anvendelsen af nærværende forordning. |
| --- | --- |

—

transporteres fra pålæsningsstedet i oprindelseslandet til aflæsningsstedet i Fællesskabet i henhold til et gyldigt transportdokument, som er udstedt inden anvendelsen af nærværende forordning.

3.   De pågældende parter godtgør til toldmyndighedernes tilfredshed, at betingelserne i stk. 2 er opfyldt.

Myndighederne kan dog anse varerne for at have forladt oprindelseslandet inden anvendelsen af nærværende forordning, hvis et af følgende dokumenter fremlægges:

| — | i tilfælde af søtransport, konnossementet, hvoraf det fremgår, at lastningen fandt sted inden ikrafttrædelsen |
| --- | --- |

—

i tilfælde af søtransport, konnossementet, hvoraf det fremgår, at lastningen fandt sted inden ikrafttrædelsen

| — | i tilfælde af jernbanetransport, fragtbrevet, der blev antaget af jernbanemyndighederne i oprindelseslandet inden ikrafttrædelsen |
| --- | --- |

—

i tilfælde af jernbanetransport, fragtbrevet, der blev antaget af jernbanemyndighederne i oprindelseslandet inden ikrafttrædelsen

| — | i tilfælde af vejtransport, kontrakten om godsbefordring ad landevej (CMR) eller et andet transportdokument, der er udstedt i oprindelseslandet inden ikrafttrædelsen |
| --- | --- |

—

i tilfælde af vejtransport, kontrakten om godsbefordring ad landevej (CMR) eller et andet transportdokument, der er udstedt i oprindelseslandet inden ikrafttrædelsen

| — | i tilfælde af lufttransport, luftfragtbrevet, hvoraf det fremgår, at luftfartsselskabet antog varerne inden ikrafttrædelsen. |
| --- | --- |

—

i tilfælde af lufttransport, luftfragtbrevet, hvoraf det fremgår, at luftfartsselskabet antog varerne inden ikrafttrædelsen.

Artikel 8

Medlemsstaterne og Kommissionen arbejder tæt sammen om at sikre, at denne forordning overholdes.

Artikel 9

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og anvendes indtil den 13. august 2008.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Peter MANDELSON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 349 af 31.12.1994, s. 53.

1

(2)  EFT L 286 af 11.11.2000, s. 1.

2

(3)  EFT L 67 af 10.3.1994, s. 89.

3

(4)  EUT L 65 af 8.3.2003, s. 1.

4

(5)  EUT C 58 af 6.3.2004, s. 7.

5

(6)  Priserne justeret til ab Glasgow.

6

(7)  Priserne justeret til ab Glasgow.

7

(8)  Importpriserne er cif-priser inkl. en importtold på 2 %.

8

(9)  Det norske fiskeridirektorats statistiske undersøgelse 2003.

9

(10)  EFT L 256 af 7.9.1987, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 2344/2003 (EUT L 346 af 31.12.2003, s. 38).

10

(11)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 40.

11

---

BILAG I

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 10 | 11 | 12 | 15 | 16 | 17 | 20 | 21 | 22 | 25 | 26 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KN-kode | Taric-kode | Gruppe | Oprindelse (for gruppe 1 og 2) | Toldkontingenter og tillægstold | Løbe-nummer for gruppe 1 | Løbe-nummer for gruppe 2 |
| 6.2.2005 til 13.8.2005 | 14.8.2005 til 13.8.2006 | 14.8.2006 til 13.8.2007 | 14.8.2007 til 13.8.2008 |
| Toldkontingenter
  (tons hele fiskeækvivalenter) | Tillægstold
  EUR/ton
  Gruppe 1 (fersk og frosset) | Tillægstold
  EUR/ton
  Gruppe 2 (fersk og frosset) | Toldkontingenter
  (tons hele fiskeækvivalenter) | Tillægstold
  EUR/ton
  Gruppe 1 (fersk og frosset) | Tillægstold
  EUR/ton
  Gruppe 2 (fersk og frosset) | Toldkontingenter
  (tons hele fiskeækvivalenter) | Tillægstold
  EUR/ton
  Gruppe 1 (fersk og frosset) | Tillægstold
  EUR/ton
  Gruppe 2 (fersk og frosset) | Toldkontingenter
  (tons hele fiskeækvivalenter) | Tillægstold
  EUR/ton
  Gruppe 1 (fersk og frosset) | Tillægstold
  EUR/ton
  Gruppe 2 (fersk og frosset) |
| ex 0302 12 00 | 0302120019 | 1 | Norge | 163 649 | | | 369 041 | | | 405 945 | | | 446 539 | | | 09.0800 | 09.0801 |
| 0302120038 | 1 | Færøerne | 20 173 | 366 | 508 | 47 921 | 348 | 483 | 52 713 | 330 | 458 | 57 984 | 314 | 436 | 09.0697 | 09.0698 |
| 0302120098 | 1 | Chile | 16 033 | | | 36 146 | | | 39 760 | | | 43 736 | | | 09.1937 | 09.1938 |
| Anden | 14 150 | | | 39 053 | | | 42 959 | | | 47 254 | | | 09.0080 | 09.0081 |
| ex 0303 11 00 | 0303110018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303110098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 19 00 | 0303190018 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303190098 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0303 22 00 | 0303220019 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0303220088 | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 10 13 | 0304101319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304101398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| ex 0304 20 13 | 0304201319 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |
| 0304201398 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |

1

2

3

4

5

6

7

10

11

12

15

16

17

20

21

22

25

26

KN-kode

Taric-kode

Gruppe

Oprindelse (for gruppe 1 og 2)

Toldkontingenter og tillægstold

Løbe-nummer for gruppe 1

Løbe-nummer for gruppe 2

6.2.2005 til 13.8.2005

14.8.2005 til 13.8.2006

14.8.2006 til 13.8.2007

14.8.2007 til 13.8.2008

Toldkontingenter

(tons hele fiskeækvivalenter)

Tillægstold

EUR/ton

Gruppe 1 (fersk og frosset)

Tillægstold

EUR/ton

Gruppe 2 (fersk og frosset)

Toldkontingenter

(tons hele fiskeækvivalenter)

Tillægstold

EUR/ton

Gruppe 1 (fersk og frosset)

Tillægstold

EUR/ton

Gruppe 2 (fersk og frosset)

Toldkontingenter

(tons hele fiskeækvivalenter)

Tillægstold

EUR/ton

Gruppe 1 (fersk og frosset)

Tillægstold

EUR/ton

Gruppe 2 (fersk og frosset)

Toldkontingenter

(tons hele fiskeækvivalenter)

Tillægstold

EUR/ton

Gruppe 1 (fersk og frosset)

Tillægstold

EUR/ton

Gruppe 2 (fersk og frosset)

ex 0302 12 00

0302120019

1

Norge

163 649

369 041

405 945

446 539

09.0800

09.0801

0302120038

1

Færøerne

20 173

366

508

47 921

348

483

52 713

330

458

57 984

314

436

09.0697

09.0698

0302120098

1

Chile

16 033

36 146

39 760

43 736

09.1937

09.1938

Anden

14 150

39 053

42 959

47 254

09.0080

09.0081

ex 0303 11 00

0303110018

1

0303110098

1

ex 0303 19 00

0303190018

1

0303190098

1

ex 0303 22 00

0303220019

1

0303220088

1

ex 0304 10 13

0304101319

2

0304101398

2

ex 0304 20 13

0304201319

2

0304201398

2

---

BILAG II

LISTE OVER UDVIKLINGSLANDE, DER ER OMHANDLET I ARTIKEL 4

De Forenede Arabiske Emirater, Afghanistan, Antigua og Barbuda, Angola, Argentina, Amerikansk Samoa, Anguilla, Antarktis, Aruba, Barbados, Bangladesh, Burkina Faso, Bahrain, Burundi, Benin, Brunei, Bolivia, Brasilien, Bahamas, Bhutan, Botswana, Belize, Bermuda, Bouvetøen, De Britiske Jomfruøer, det britiske territorium i Det Indiske Ocean, Den Demokratiske Republik Congo, Den Centralafrikanske Republik, Republikken Congo, Côte d'Ivoire, Cameroun, Tchad, Colombia, Costa Rica, Cuba, Kap Verde, Caymanøerne, Juleøen, Cocosøerne (Keelingøerne), Cookøerne, Djibouti, Dominica, Den Dominikanske Republik, Algeriet, Ecuador, Egypten, Eritrea, Etiopien, Fiji, Mikronesiens Forenede Stater, Falklandsøerne, Fransk Polynesien, de franske besiddelser i det sydlige Indiske Ocean og Antarktis, Gabon, Grenada, Ghana, Gambia, Guinea, Ækvatorialguinea, Guatemala, Guinea-Bissau, Guyana, Gibraltar, Guam, Honduras, Hongkong, Haiti, Heard Island and McDonald Islands, Indonesien, Indien, Irak, Den Islamiske Republik Iran, Jamaica, Jordan, Kenya, Cambodja, Kiribati, Comorerne, Saint Christopher og Nevis, Kuwait, Den Demokratiske Folkerepublik Laos, Libanon, Saint Lucia, Sri Lanka, Liberia, Lesotho, Libyen, Marokko, Madagaskar, Marshalløerne, Mali, Myanmar, Mongoliet, Mauretanien, Mauritius, Maldiverne, Malawi, Mexico, Malaysia, Mozambique, Macao, Mayotte, Montserrat, Namibia, Niger, Nigeria, Nicaragua, Nepal, Nauru, Nederlandske Antiller, Ny Kaledonien og tilhørende områder, Niue, Norfolk Island, Nordmarianerne, Oman, Panama, Peru, Papua Ny Guinea, Folkerepublikken Kina, Filippinerne, Pakistan, Palau, Paraguay, Pitcairn, Qatar, Rwanda, Samoa, Saudi-Arabien, Salomonøerne, Seychellerne, Sudan, Sierra Leone, Senegal, Somalia, Surinam, São Tomé og Príncipe, El Salvador, Den Syriske Arabiske Republik, Swaziland, South Georgia og De Sydlige Sandwichøer, Saint Helena og tilhørende områder, Saint Pierre og Miquelon, Taiwan, Togo, Tunesien, Tonga, Østtimor, Trinidad og Tobago, Tuvalu, Den Forenede Republik Tanzania, Tokelau, Turks- og Caicosøerne, De Mindre Amerikanske Oversøiske Øer, Uganda, Uruguay, Saint Vincent og Grenadinerne, Venezuela, Vietnam, Vanuatu, De Amerikanske Jomfruøer, Wallis- og Futunaøerne, Yemen, Sydafrika, Zambia og Zimbabwe.

---

II Retsakter, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

Kommissionen

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/30

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 26. januar 2005

om ændring af Kommissionens beslutning 2001/881/EF og 2002/459/EF for så vidt angår listen over grænsekontrolsteder

(meddelt under nummer K(2005) 126)

(EØS-relevant tekst)

(2005/102/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 90/425/EØF af 26. juni 1990 om veterinærkontrol og zooteknisk kontrol i samhandelen med visse levende dyr og produkter inden for Fællesskabet med henblik på gennemførelse af det indre marked (1), særlig artikel 20, stk. 3,

under henvisning til Rådets direktiv 91/496/EØF af 15. juli 1991 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for dyr, der føres ind i Fællesskabet fra tredjelande, og om ændring af direktiv 89/662/EØF, 90/425/EØF og 90/675/EØF (2), særlig artikel 6, stk. 4,

under henvisning til Rådets direktiv 97/78/EF af 18. december 1997 om fastsættelse af principperne for tilrettelæggelse af veterinærkontrollen for tredjelandsprodukter, der føres ind i Fællesskabet (3), særlig artikel 6, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens beslutning 2001/881/EF af 7. december 2001 om en liste over grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med dyr og animalske produkter fra tredjelande, og om opdatering af de nærmere bestemmelser om den kontrol, som skal gennemføres af Kommissionens eksperter (4) bør ajourføres for at tage hensyn til bl.a. udviklingen i visse medlemsstater vedrørende sådanne grænsekontrolsteder og de kontrolbesøg, der er gennemført i overensstemmelse med beslutningen. Traces-enhedsnummeret er angivet for hvert enkelt grænsekontrolsted, der er opført på listen i beslutning 2001/881/EF (herefter »listen«). Traces er et informationssystem, der blev indført ved Kommissionens beslutning 2004/292/EF (5) og erstatter det tidligere Animo-system, som bygger på et kommunikationsnet, der blev etableret ved beslutning 91/398/EØF (6), med det formål at gøre det muligt at spore dyr og visse produkter i samhandelen inden for Fællesskabet og i forbindelse med import. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens beslutning 2001/881/EF af 7. december 2001 om en liste over grænsekontrolsteder, der er godkendt til at føre veterinærkontrol med dyr og animalske produkter fra tredjelande, og om opdatering af de nærmere bestemmelser om den kontrol, som skal gennemføres af Kommissionens eksperter (4) bør ajourføres for at tage hensyn til bl.a. udviklingen i visse medlemsstater vedrørende sådanne grænsekontrolsteder og de kontrolbesøg, der er gennemført i overensstemmelse med beslutningen. Traces-enhedsnummeret er angivet for hvert enkelt grænsekontrolsted, der er opført på listen i beslutning 2001/881/EF (herefter »listen«). Traces er et informationssystem, der blev indført ved Kommissionens beslutning 2004/292/EF (5) og erstatter det tidligere Animo-system, som bygger på et kommunikationsnet, der blev etableret ved beslutning 91/398/EØF (6), med det formål at gøre det muligt at spore dyr og visse produkter i samhandelen inden for Fællesskabet og i forbindelse med import.

| (2) | Efter tilfredsstillende kontrolbesøg i overensstemmelse med beslutning 2001/881/EF bør grænsekontrolstederne i Daugavpils, Rezekne, Ríga og Ventspils i Letland, Castellón i Spanien og Eperjeske, Gyékényes og Kelebia i Ungarn også opføres på listen. |
| --- | --- |

(2)

Efter tilfredsstillende kontrolbesøg i overensstemmelse med beslutning 2001/881/EF bør grænsekontrolstederne i Daugavpils, Rezekne, Ríga og Ventspils i Letland, Castellón i Spanien og Eperjeske, Gyékényes og Kelebia i Ungarn også opføres på listen.

| (3) | Efter anmodning fra de britiske myndigheder bør havnen i North Shields udgå af listen, og efter anmodning fra de franske myndigheder bør Divonne og havnen i La Rochelle Rochefort udgå af listen. |
| --- | --- |

(3)

Efter anmodning fra de britiske myndigheder bør havnen i North Shields udgå af listen, og efter anmodning fra de franske myndigheder bør Divonne og havnen i La Rochelle Rochefort udgå af listen.

| (4) | Desuden bør listen ajourføres for at tage hensyn til de seneste ændringer for så vidt angår de kategorier af dyr eller produkter, der kan kontrolleres på grænsekontrolstederne, og den måde, hvorpå kontrolcentrene under en række grænsekontrolsteder, der allerede er godkendt i overensstemmelse med beslutning 2001/881/EF, er opbygget. |
| --- | --- |

(4)

Desuden bør listen ajourføres for at tage hensyn til de seneste ændringer for så vidt angår de kategorier af dyr eller produkter, der kan kontrolleres på grænsekontrolstederne, og den måde, hvorpå kontrolcentrene under en række grænsekontrolsteder, der allerede er godkendt i overensstemmelse med beslutning 2001/881/EF, er opbygget.

| (5) | Listen er blevet ændret flere gange. Af hensyn til fællesskabslovgivningens klarhed bør listen derfor udskiftes med listen i nærværende beslutning. Beslutning 2001/881/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(5)

Listen er blevet ændret flere gange. Af hensyn til fællesskabslovgivningens klarhed bør listen derfor udskiftes med listen i nærværende beslutning. Beslutning 2001/881/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (6) | Traces-enhedsnummeret er anført for hvert enkelt grænsekontrolsted i Fællesskabet på den liste over enheder, der er etableret i henhold til Kommissionens beslutning 2002/459/EF af 4. juni 2002 om fastsættelse af listen over enheder i edb-nettet »Animo« og om ophævelse af beslutning 2000/287/EF (7). Af hensyn til sammenhængen i fællesskabslovgivningen bør denne liste derfor ajourføres for at tage hensyn til alle relevante ændringer og for at opretholde en liste, der er identisk med listen i beslutning 2001/881/EF. Beslutning 2002/459/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(6)

Traces-enhedsnummeret er anført for hvert enkelt grænsekontrolsted i Fællesskabet på den liste over enheder, der er etableret i henhold til Kommissionens beslutning 2002/459/EF af 4. juni 2002 om fastsættelse af listen over enheder i edb-nettet »Animo« og om ophævelse af beslutning 2000/287/EF (7). Af hensyn til sammenhængen i fællesskabslovgivningen bør denne liste derfor ajourføres for at tage hensyn til alle relevante ændringer og for at opretholde en liste, der er identisk med listen i beslutning 2001/881/EF. Beslutning 2002/459/EF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (7) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(7)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 2001/881/EF affattes som angivet i bilag I til nærværende beslutning.

Artikel 2

Bilaget til beslutning 2002/459/EF ændres som angivet i bilag II til nærværende beslutning

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 224 af 18.8.1990, s. 29. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/33/EF (EFT L 315 af 19.11.2002, s. 14).

1

(2)  EFT L 268 af 24.9.1991, s. 56. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

2

(3)  EFT L 24 af 30.1.1998, s. 9. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1).

3

(4)  EFT L 326 af 11.12.2001, s. 44. Senest ændret ved beslutning 2004/608/EF (EUT L 274 af 24.8.2004, s. 15).

4

(5)  EUT L 94 af 31.3.2004, s. 63.

5

(6)  EFT L 221 af 9.8.1991, s. 30.

6

(7)  EFT L 159 af 17.6.2002, s. 27. Senest ændret ved beslutning 2004/477/EF (EUT L 160 af 30.4.2004, s. 53, corrected in OJ L 12.6.2004, p. 53).

7

---

BILAG I

»PŘÍLOHA — BILAG — ANHANG — LISA — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANEXO — ANNEXE — ALLEGATO — PIELIKUMS — PRIEDAS — MELLÉKLET — ANNESS — BIJLAGE — ZAŁĄCZNIK — ANEXO — PRÍLOHA — PRILOGA — LIITE — BILAGA

SEZNAM SCHVÁLENÝCH STANOVIŠŤ HRANIČNÍCH KONTROLLISTE OVER GODKENDTE GRÆNSEKONTROLSTEDERVERZEICHNIS DER ZUGELASSENEN GRENZKONTROLLSTELLENKOKKULEPITUD PIIRIKONTROLLI PUNKTIDE NIMEKIRIΚΑΤΑΛΟΓΟΣ ΤΩΝ ΕΓΚΕΚΡΙΜΕΝΩΝ ΜΕΘΟΡΙΑΚΩΝ ΣΤΑΘΜΩΝ ΕΠΙΘΕΩΡΗΣΗΣLIST OF AGREED BORDER INSPECTIONS POSTSLISTA DE PUESTOS DE INSPECCIÓN FRONTERIZOS AUTORIZADOSLISTES DES POSTES D'INSPECTION FRONTALIERS AGRÉESELENCO DEI POSTI DI ISPEZIONE FRONTALIERI RICONOSCIUTIAPSTIPRINĀTO ROBEŽKONTROLES PUNKTU SARAKSTSSUTARTŲ PASIENIO KONTROLĖS POSTŲ SĄRAŠASA MEGÁLLAPODÁS SZERINTI HATÁRELLENŐRZŐ PONTOKLISTA TA' POSTIJIET MIFTIEHMA GĦAL SPEZZJONIJIET TA' FRUNTIERALIJST VAN DE ERKENDE INSPECTIEPOSTEN AAN DE GRENSWYKAZ UZGODNIONYCH PUNKTÓW KONTROLI GRANICZNEJLISTA DOS POSTOS DE INSPECÇÃO APROVADOSZOZNAM SCHVÁLENÝCH HRANIČNÝCH INŠPEKČNÝCH STANÍCSEZNAM DOGOVORJENIH MEJNIH KONTROLNIH TOČKLUETTELO HYVÄKSYTYISTÄ RAJATARKASTUSASEMISTAFÖRTECKNING ÖVER GODKÄNDA GRÄNSKONTROLLSTATIONER

| 1 | = | Název
  Navn
  Name
  Nimi
  Ονομασία
  Name
  Nombre
  Nom
  Nome
  Vārds
  Pavadinimas
  Név
  Isem
  Naam
  Nazwa
  Nome
  Meno
  Ime
  Nimi
  Namn |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | TRACES kód
  Traces-kode
  TRACES-Code
  Traces-kood
  Κωδικός Traces
  Traces Code
  Código Traces
  Code Traces
  Codice Traces
  Dzīvnieka kods
  TRACES kodas
  Traces-kód
  Kodiċi-Traces
  Traces-code
  Kod Traces
  Código Traces
  Kód Traces
  Traces-koda
  Traces-koodi
  Traces-kod |
| 3 | = | Typ
  Type
  Art
  Tüüp
  Φύση
  Type
  Tipo
  Type
  Tipo
  Tips
  Tipas
  Típus
  Tip
  Type
  Rodzaj punktu
  Tipo
  Typ
  Tip
  Tyyppi
  Typ







  A | = | Letiště
  Lufthavn
  Flughafen
  Lennujaam
  Αεροδρόμιο
  Airport
  Aeropuerto
  Aéroport
  Aeroporto
  Lidosta
  Oro uostas
  Repülőtér
  Ajruport
  Luchthaven
  Na lotnisku
  Aeroporto
  Letisko
  Letališče
  Lentokenttä
  Flygplats |
| F | = | Železnice
  Jernbane
  Schiene
  Raudtee
  Σιδηρόδρομος
  Raila
  Ferrocarril
  Rail
  Ferrovia
  Dzelzceļš
  Geležinkelis
  Vasút
  Ferrovija
  Spoorweg
  Na przejściu kolejowym
  Caminho-de-ferro
  Železnica
  Železnica
  Rautatie
  Järnväg |
| P | = | Přístav
  Havn
  Hafen
  Sadam
  Λιμένας
  Port
  Puerto
  Port
  Porto
  Osta
  Uostas
  Kikötő
  Port
  Zeehaven
  Na przejściu morskim
  Porto
  Prístav
  Pristanišče
  Satama
  Hamn |
| R | = | Silnice
  Landevej
  Straße
  Maantee
  Οδός
  Road
  Carretera
  Route
  Strada
  Ceļš
  Kelias
  Közút
  Triq
  Weg
  Na przejściu drogowym
  Estrada
  Cesta
  Cesta
  Maantie
  Väg |

1

=

Název

Navn

Name

Nimi

Ονομασία

Name

Nombre

Nom

Nome

Vārds

Pavadinimas

Név

Isem

Naam

Nazwa

Nome

Meno

Ime

Nimi

Namn

2

=

TRACES kód

Traces-kode

TRACES-Code

Traces-kood

Κωδικός Traces

Traces Code

Código Traces

Code Traces

Codice Traces

Dzīvnieka kods

TRACES kodas

Traces-kód

Kodiċi-Traces

Traces-code

Kod Traces

Código Traces

Kód Traces

Traces-koda

Traces-koodi

Traces-kod

3

=

Typ

Type

Art

Tüüp

Φύση

Type

Tipo

Type

Tipo

Tips

Tipas

Típus

Tip

Type

Rodzaj punktu

Tipo

Typ

Tip

Tyyppi

Typ

A

=

Letiště

Lufthavn

Flughafen

Lennujaam

Αεροδρόμιο

Airport

Aeropuerto

Aéroport

Aeroporto

Lidosta

Oro uostas

Repülőtér

Ajruport

Luchthaven

Na lotnisku

Aeroporto

Letisko

Letališče

Lentokenttä

Flygplats

F

=

Železnice

Jernbane

Schiene

Raudtee

Σιδηρόδρομος

Raila

Ferrocarril

Rail

Ferrovia

Dzelzceļš

Geležinkelis

Vasút

Ferrovija

Spoorweg

Na przejściu kolejowym

Caminho-de-ferro

Železnica

Železnica

Rautatie

Järnväg

P

=

Přístav

Havn

Hafen

Sadam

Λιμένας

Port

Puerto

Port

Porto

Osta

Uostas

Kikötő

Port

Zeehaven

Na przejściu morskim

Porto

Prístav

Pristanišče

Satama

Hamn

R

=

Silnice

Landevej

Straße

Maantee

Οδός

Road

Carretera

Route

Strada

Ceļš

Kelias

Közút

Triq

Weg

Na przejściu drogowym

Estrada

Cesta

Cesta

Maantie

Väg

4

=

Kontrolní středisko

Inspektionscenter

Kontrollzentrum

Kontrollkeskus

Κέντρo ελέγχου

Inspection centre

Centro de inspección

Centre d’inspection

Centro d’ispezione

Pārbaudes centrs

Kontrolės centras

Ellenőrző központ

Ċentru ta' spezzjoni

Inspectiecentrum

Ośrodek kontroli

Centro de inspecção

Inšpekčné stredisko

Kontrolno središče

Tarkastuskeskus

Kontrollcentrum

5

=

Produkty

Produkter

Erzeugnisse

Tooted

Προϊόντα

Products

Productos

Produits

Prodotti

Produkti

Produktai

Termékek

Prodotti

Producten

Produkty

Produtos

Produkty

Proizvodi

Tuotteet

Produkter

| HC | = | Všechny výrobky pro lidskou spotřebu
  Alle produkter til konsum
  Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse
  Kõik inimtarbitavad tooted
  Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση
  All Products for Human Consumption
  Todos los productos destinados al consumo humano
  Tous produits de consommation humaine
  Prodotti per il consumo umano
  Visi patēriņa produkti
  Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai
  Az emberi fogyasztásra szánt összes termék
  Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem
  Producten voor menselijke consumptie
  Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi
  Todos os produtos para consumo humano
  Všetky produkty na ľudskú spotrebu
  Vsi proizvodi za prehrano ljudi
  Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet
  Produkter avsedda för konsumtion |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Ostatní výrobky
  Andre produkter
  Andere Erzeugnisse
  Teised tooted
  Λοιπά προϊόντα
  Other Products
  Otros productos
  Autres produits
  Altri prodotti
  Citi produkti
  Kiti produktai
  Egyéb termékek
  Prodotti Oħra
  Andere producten
  Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi
  Outros produtos
  Ostatné produkty
  Drugi proizvodi
  Muut tuotteet
  Andra produkter |
| NT | = | žádné teplotní požadavky
  ingen temperaturkrav
  Ohne Temperaturanforderungen
  Ilma temperatuuri nõueteta
  Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία
  no temperature requirements
  Sin requisitos de temperatura
  sans conditions de température
  che non richiedono temperature specifiche
  Nav prasību attiecībā uz temperatūru
  Nėra temperatūros reikalavimų
  nincsenek hőmérsékleti követelmények
  ebda ħtiġijiet ta' temperatura
  geen temperaturen vereist
  Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  sem exigências quanto à temperatura
  Žiadne požiadavky na teplotu
  Nobenih temperaturnih zahtev
  Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia
  Inga krav på temperatur |
| T | = | Zmražené/chlazené výrobky
  Frosne/kølede produkter
  Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse
  Külmutatud/jahutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη
  Frozen/chilled products
  Productos congelados/refrigerados
  Produits congelés/réfrigérés
  Prodotti congelati/refrigerati
  Sasaldēti/atdzesēti produkti
  Užšaldyti/atšaldyti produktai
  Fagyasztott/hűtött termékek
  Prodotti ffriżati/mkessħin
  Bevroren/gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze
  Produtos congelados/refrigerados
  Mrazené/chladené produkty
  Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi
  Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet
  Frysta/kylda produkter |
| T(FR) | = | Zmražené výrobky
  Frosne produkter
  Gefrorene Erzeugnisse
  Külmutatud tooted
  Προϊόντα κατεψυγμένα
  Frozen products
  Productos congelados
  Produits congelés
  Prodotti congelati
  Sasaldēti produkti
  Užšaldyti produktai
  Fagyasztott termékek
  Prodotti ffriżati
  Bevroren producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia
  Produtos congelados
  Mrazené produkty
  Zamrznjeni proizvodi
  Pakastetut tuotteet
  Frysta produkter |
| T(CH) | = | Chlazené výrobky
  Kølede produkter
  Gekühlte Erzeugnisse
  Jahutatud tooted
  Διατηρημένα με απλή ψύξη
  Chilled products
  Productos refrigerados
  Produits réfrigérés
  Prodotti refrigerati
  Atdzesēti produkti
  Atšaldyti produktai
  Hűtött termékek
  Prodotti mkessħin
  Gekoelde producten
  Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia
  Produtos refrigerados
  Chladené produkty
  Ohlajeni proizvodi
  Jäähdytetyt tuotteet
  Kylda produkter |

HC

=

Všechny výrobky pro lidskou spotřebu

Alle produkter til konsum

Alle zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnisse

Kõik inimtarbitavad tooted

Όλα τα προϊόντα για ανθρώπινη κατανάλωση

All Products for Human Consumption

Todos los productos destinados al consumo humano

Tous produits de consommation humaine

Prodotti per il consumo umano

Visi patēriņa produkti

Visi žmonių maistui tinkami vartoti produktai

Az emberi fogyasztásra szánt összes termék

Il-Prodotti kollha għall-Konsum tal-Bniedem

Producten voor menselijke consumptie

Produkty przeznaczone do spożycia przez ludzi

Todos os produtos para consumo humano

Všetky produkty na ľudskú spotrebu

Vsi proizvodi za prehrano ljudi

Kaikki ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet

Produkter avsedda för konsumtion

NHC

=

Ostatní výrobky

Andre produkter

Andere Erzeugnisse

Teised tooted

Λοιπά προϊόντα

Other Products

Otros productos

Autres produits

Altri prodotti

Citi produkti

Kiti produktai

Egyéb termékek

Prodotti Oħra

Andere producten

Produkty nieprzeznaczone do spożycia przez ludzi

Outros produtos

Ostatné produkty

Drugi proizvodi

Muut tuotteet

Andra produkter

NT

=

žádné teplotní požadavky

ingen temperaturkrav

Ohne Temperaturanforderungen

Ilma temperatuuri nõueteta

Δεν απαιτείται χαμηλή θερμοκρασία

no temperature requirements

Sin requisitos de temperatura

sans conditions de température

che non richiedono temperature specifiche

Nav prasību attiecībā uz temperatūru

Nėra temperatūros reikalavimų

nincsenek hőmérsékleti követelmények

ebda ħtiġijiet ta' temperatura

geen temperaturen vereist

Produkty niewymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

sem exigências quanto à temperatura

Žiadne požiadavky na teplotu

Nobenih temperaturnih zahtev

Ei alhaisen lämpötilan vaatimuksia

Inga krav på temperatur

T

=

Zmražené/chlazené výrobky

Frosne/kølede produkter

Gefrorene/gekühlte Erzeugnisse

Külmutatud/jahutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα/διατηρημένα με απλή ψύξη

Frozen/chilled products

Productos congelados/refrigerados

Produits congelés/réfrigérés

Prodotti congelati/refrigerati

Sasaldēti/atdzesēti produkti

Užšaldyti/atšaldyti produktai

Fagyasztott/hűtött termékek

Prodotti ffriżati/mkessħin

Bevroren/gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w obniżonej temperaturze

Produtos congelados/refrigerados

Mrazené/chladené produkty

Zamrznjeni/ohlajeni proizvodi

Pakastetut/jäähdytetyt tuotteet

Frysta/kylda produkter

T(FR)

=

Zmražené výrobky

Frosne produkter

Gefrorene Erzeugnisse

Külmutatud tooted

Προϊόντα κατεψυγμένα

Frozen products

Productos congelados

Produits congelés

Prodotti congelati

Sasaldēti produkti

Užšaldyti produktai

Fagyasztott termékek

Prodotti ffriżati

Bevroren producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze mrożenia

Produtos congelados

Mrazené produkty

Zamrznjeni proizvodi

Pakastetut tuotteet

Frysta produkter

T(CH)

=

Chlazené výrobky

Kølede produkter

Gekühlte Erzeugnisse

Jahutatud tooted

Διατηρημένα με απλή ψύξη

Chilled products

Productos refrigerados

Produits réfrigérés

Prodotti refrigerati

Atdzesēti produkti

Atšaldyti produktai

Hűtött termékek

Prodotti mkessħin

Gekoelde producten

Produkty wymagające przechowywania w temperaturze chłodzenia

Produtos refrigerados

Chladené produkty

Ohlajeni proizvodi

Jäähdytetyt tuotteet

Kylda produkter

6

=

Živá zvířata

Levende dyr

Lebende Tiere

Elusloomad

Ζωντανά ζώα

Live animals

Animales vivos

Animaux vivants

Animali vivi

Dzīvi dzīvnieki

Gyvi gyvūnai

Élő állatok

Annimali ħajjin

Levende dieren

Zwierzęta

Animais vivos

Živé zvieratá

Žive živali

Elävät eläimet

Levande djur

| U | = | Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci
  Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen
  Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde
  Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused
  Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα
  Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds
  Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes
  Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages
  Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici
  Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži
  Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai
  Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások
  Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen
  Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi
  Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens
  Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate
  Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky
  Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji
  Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet
  Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS
  Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF
  Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt
  Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased
  Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου
  Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC
  Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo
  Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil
  Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio
  Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK
  Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB
  A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék
  Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE
  Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad
  Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG
  Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho
  Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS
  Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS
  Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY
  Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG |
| O | = | Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)
  Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)
  Andere Tiere (einschließlich Zootiere)
  Teised loomad (k.a loomaaia loomad)
  Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)
  Other animals (including zoo animals)
  Otros animales (incluidos los de zoológico)
  Autres animaux (y compris animaux de zoos)
  Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)
  Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)
  Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)
  egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)
  Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)
  Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)
  Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)
  Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)
  Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)
  Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)
  Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)
  Andra djur (även djur från djurparker) |

U

=

Kopytníci: skot, prasata, ovce, kozy, volně žijící a domácí lichokopytníci

Hovdyr: Kvæg, svin, får, geder og husdyr eller vildtlevende dyr af hesteracen

Huftiere: Rinder, Schweine, Schafe, Ziegen, Wildpferde, Hauspferde

Kabja- ja sõralised: veised, sead, lambad, kitsed, mets- ja koduhobused

Οπληφόρα: βοοειδή, χοίροι, πρόβατα, αίγες, άγρια και κατοικίδια μόνοπλα

Ungulates: cattle, pigs, sheep, goats, wild and domestic solipeds

Ungulados: bovinos, porcinos, ovinos, caprinos, solípedos domésticos y salvajes

Ongulés: les bovins, porcins, ovins, caprins et solipèdes domestiques ou sauvages

Ungulati: bovini, suini, ovini, caprini e solipedi domestici o selvatici

Nagaiņi: liellopi, cūkas, aitas, kazas, savvaļas un mājas nepārnadži

Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiniai

Patások: marha, sertések, juh, kecskék, vad és házi páratlanujjú patások

Hoefdieren: runderen, varkens, schapen, geiten, wilde en gedomesticeerde eenhoevigen

Ungulati: baqar, ħnieżer, nagħaġ, mogħoż, solipedi salvaġġi u domestiċi

Ungulados: bovinos, suínos, ovinos, caprinos, solípedes domésticos ou selvagens

Zwierzęta kopytne: bydło, świnie, owce, kozy, konie i koniowate

Kopytníky: dobytok, ošípané, ovce, kozy, voľne žijúce a domáce nepárnokopytníky

Kopitarji: govedo, prašiči, ovce, koze, divji in domači enokopitarji

Sorkka- ja kavioeläimet: naudat, siat, lampaat, vuohet, luonnonvaraiset ja kotieläiminä pidettävät kavioeläimet

Hovdjur: nötkreatur, svin, får, getter, vilda och tama hovdjur

E

=

Registrovaní koňovití podle definice ve směrnici Rady 90/426/EHS

Registrerede heste som defineret i Rådets direktiv 90/426/EØF

Registrierte Equiden wie in der Richtlinie 90/426/EWG des Rates bestimmt

Nõukogu direktiivis 90/426/EMÜ märgitud registreeritud hobuslased

Καταχωρισμένα ιπποειδή όπως ορίζεται στην οδηγία 90/426/ΕΟΚ του Συμβουλίου

Registered Equidae as defined in Council Directive 90/426/EEC

Équidos registrados definidos en la Directiva 90/426/CEE del Consejo

Équidés enregistrés au sens de la directive 90/426/CEE du Conseil

Equidi registrati ai sensi della direttiva 90/426/CEE del Consiglio

Reģistrēts Equidae saskaņā ar Padomes Direktīvu 90/426/EEK

Registruoti kanopiniai, kaip numatyta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB

A 90/426/EGK tanácsi irányelv szerint regisztrált lófélék

Ekwidi rreġistrati kif iddefinit fid-Direttiva tal-Kunsill 90/426/KEE

Geregistreerde paardachtigen als omschreven in Richtlijn 90/426/EEG van de Raad

Konie i koniowate określone w dyrektywie Rady 90/426/EWG

Equídeos registados conforme definido na Directiva 90/426/CEE do Conselho

Registrované zvieratá koňovité, ako je definované v smernici Rady 90/426/EHS

Registrirani kopitarji, kakor so opredeljeni v Direktivi Sveta 90/426/EGS

Rekisteröidyt hevoseläimet kuten määritellään neuvoston direktiivissä 90/426/ETY

Registrerade hästdjur enligt definitionen i rådets direktiv 90/426/EEG

O

=

Ostatní zvířata (včetně zvířat v zoologické zahradě)

Andre dyr (herunder dyr fra zoologiske haver)

Andere Tiere (einschließlich Zootiere)

Teised loomad (k.a loomaaia loomad)

Λοιπά ζώα (συμπεριλαμβανομένων των ζώων των ζωολογικών κήπων)

Other animals (including zoo animals)

Otros animales (incluidos los de zoológico)

Autres animaux (y compris animaux de zoos)

Altri animali (compresi gli animali dei giardini zoologici)

Citi dzīvnieki (ieskaitot zoodārza dzīvniekus)

Kiti gyvūnai (įskaitant zoologijos sodų gyvūnus)

egyéb állatok (beleértve az állatkerti állatokat)

Annimali oħra (inklużi annimali taż-żu)

Andere dieren (met inbegrip van dierentuindieren)

Pozostałe zwierzęta (w tym do ogrodów zoologicznych)

Outros animais (incluindo animais de jardim zoológico)

Ostatné zvieratá (vrátane zvierat v ZOO)

Druge živali (vključno z živalmi za živalski vrt)

Muut eläimet (myös eläintarhoissa olevat eläimet)

Andra djur (även djur från djurparker)

5-6

=

Zvláštní poznámky

Særlige betingelser

Spezielle Bemerkungen

Erimärkused

Ειδικές παρατηρήσεις

Special remarks

Menciones especiales

Mentions spéciales

Note particolari

Īpašas atzīmes

Specialios pastabos

Különleges észrevételek

Rimarki speċjali

Bijzondere opmerkingen

Szczególne uwagi

Menções especiais

Osobitné poznámky

Posebne opombe

Erityismainintoja

Anmärkningar

| (*) | = | Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6
  Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6
  Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt
  Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6
  Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6
  Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6
  Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)
  Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6
  Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6
  Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6
  Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse
  További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van
  Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6
  Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6
  Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6
  Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6
  Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6
  Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6
  Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään
  Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6 |
| --- | --- | --- |
| (1) | = | Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES
  Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF
  Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde
  Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel
  Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου
  Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC
  De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo
  Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil
  Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio
  Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu
  Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą
  A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva
  Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE
  Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad
  Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE
  Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho
  Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES
  Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES
  Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti
  Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG |
| (2) | = | Pouze balené výrobky
  Kun emballerede produkter
  Nur umhüllte Erzeugnisse
  Ainult pakitud tooted
  Συσκευασμένα προϊόντα μόνο
  Packed products only
  Únicamente productos embalados
  Produits emballés uniquement
  Prodotti imballati unicamente
  Tikai fasēti produkti
  Tiktai supakuoti produktai
  Csak becsomagolt áruk
  Prodotti ppakkjati biss
  Uitsluitend verpakte producten
  Tylko produkty pakowane
  Apenas produtos embalados
  Len balené produkty
  Samo pakirani proizvodi
  Ainoastaan pakatut tuotteet
  Endast förpackade produkter |
| (3) | = | Pouze rybářské výrobky
  Kun fiskeprodukter
  Ausschließlich Fischereierzeugnisse
  Ainult pakitud kalatooted
  Αλιεύματα μόνο
  Fishery products only
  Únicamente productos pesqueros
  Produits de la pêche uniquement
  Prodotti della pesca unicamente
  Tikai zivju produkti
  Tiktai žuvininkystės produktai
  Csak halászati termékek
  Prodotti tas-sajd biss
  Uitsluitend visserijproducten
  Tylko produkty rybne
  Apenas produtos da pesca
  Len produkty rybolovu
  Samo ribiški proizvodi
  Ainoastaan kalastustuotteet
  Endast fiskeriprodukter |
| (4) | = | Pouze živočišné bílkoviny
  Kun animalske proteiner
  Nur tierisches Eiweiß
  Ainult loomsed valgud
  Ζωικές πρωτεΐνες μόνο
  Animal proteins only
  Únicamente proteínas animales
  Uniquement protéines animales
  Unicamente proteine animali
  Tikai dzīvnieku proteīns
  Tiktai gyvuliniai baltymai
  Csak állati fehérjék
  Proteini ta' l-annimali biss
  Uitsluitend dierlijke eiwitten
  Tylko białko zwierzęce
  Apenas proteínas animais
  Len živočíšne bielkoviny
  Samo živalske beljakovine
  Ainoastaan eläinproteiinit
  Endast djurprotein |
| (5) | = | Pouze surové kůže s vlnou
  Kun uld, skind og huder
  Nur Wolle, Häute und Felle
  Ainult villad, karusnahad ja loomanahad
  Έριο και δέρματα μόνο
  Wool hides and skins only
  Únicamente lana, cueros y pieles
  Laine et peaux uniquement
  Lana e pelli unicamente
  Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas
  Tiktai vilnos, kailiai ir odos
  Csak irhák és bőrök
  Ġlud tas-suf biss
  Uitsluitend wol, huiden en vellen
  Tylko skóry futerkowe i inne
  Apenas lã e peles
  Len vlnené prikrýrky a kože
  Samo kožuh in koža
  Ainoastaan villa, vuodat ja nahat
  Endast ull, hudar och skinn |
| (6) | = | Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky
  Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle
  Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier
  Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid
  Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια
  Only liquid fats, oils, and fish oils
  Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado
  Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement
  Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce
  Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa
  Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai
  Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok
  Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss
  Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie
  Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne
  Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe
  Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje
  Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja
  Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt
  Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor |
| (7) | = | Islandští poníci (pouze od dubna do října)
  Islandske ponyer (kun fra april til oktober)
  Islandponys (nur von April bis Oktober)
  Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)
  Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)
  Icelandic ponies (from April to October only)
  Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)
  Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)
  Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)
  Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)
  Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)
  Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)
  Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))
  IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)
  Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)
  Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)
  Islandské poníky (len od apríla do októbra)
  Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)
  Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)
  Islandshästar (endast från april till oktober) |
| (8) | = | Pouze koňovití
  Kun enhovede dyr
  Nur Einhufer
  Ainult hobuslased
  Μόνο ιπποειδή
  Equidaes only
  Équidos únicamente
  Équidés uniquement
  Unicamente equidi
  Tikai Equidae

  Tiktai kanopiniai
  Csak lófélék
  Ekwidi biss
  Uitsluitend paardachtigen
  Tylko koniowate
  Apenas equídeos
  Len zvieratá koňovité
  Samo equidae
  Ainoastaan hevoset
  Endast hästdjur |
| (9) | = | Pouze tropické ryby
  Kun tropiske fisk
  Nur tropische Fische
  Ainult troopilised kalad
  Τροπικά ψάρια μόνο
  Tropical fish only
  Únicamente peces tropicales
  Poissons tropicaux uniquement
  Unicamente pesci tropicali
  Tikai tropu zivis
  Tiktai tropinės žuvys
  Csak trópusi halak
  Ħut tropikali biss
  Uitsluitend tropische vissen
  Tylko ryby tropikalne
  Apenas peixes tropicais
  Len tropické ryby
  Samo tropske ribe
  Ainoastaan trooppiset kalat
  Endast tropiska fiskar |
| (10) | = | Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci
  Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle
  Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel
  Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased
  Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή
  Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites
  Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas
  Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites
  Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti
  Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites
  Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius
  Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak
  qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss
  Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)
  Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe
  Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites
  Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce
  Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči
  Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut
  Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar |
| (11) | = | Pouze krmiva ve velkém
  Kun foderstoffer i løs afladning
  Nur Futtermittel als Schüttgut
  Ainult pakendamata loomatoit
  Ζωοτροφές χύμα μόνο
  Only feedstuffs in bulk
  Únicamente alimentos a granel para animales
  Aliments pour animaux en vrac uniquement
  Alimenti per animali in massa unicamente
  Tikai beramā lopbarība
  Tiktai neįpakuoti pašarai
  Csak ömlesztett takarmányok
  Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss
  Uitsluitend onverpakte diervoeders
  Tylko żywność luzem
  Apenas alimentos para animais a granel
  Len voľne uložené krmivá
  Samo krma v razsutem stanju
  Ainoastaan pakkaamaton rehu
  Endast foder i lösvikt |
| (12) | = | Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.
  Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.
  Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.
  Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul
  Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.
  For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.
  En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.
  Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.
  Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.
  (U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam
  (U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai
  Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.
  Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss
  Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.
  Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo
  Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.
  Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO
  Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.
  Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.
  För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker. |
| (13) | = | Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).
  Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).
  Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.
  Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).
  Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.
  Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.
  Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.
  Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).
  Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.
  Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.
  Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.
  Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).
  Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004). |
| (14) | = | Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.
  Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.
  Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.
  Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla
  Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.
  Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation
  Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.
  Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.
  Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.
  Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.
  Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.
  Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.
  Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti
  Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.
  Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.
  Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.
  Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.
  Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.
  Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.
  För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning. |

(*)

=

Pozdrženo na základě článku 6 směrnice 97/78/ES až do dalšího oznámení, jak je uvedeno ve sloupcích 1, 4, 5 a 6

Ophævet indtil videre iht. artikel 6 i direktiv 97/78/EF som angivet i kolonne 1, 4, 5 og 6

Bis auf weiteres nach Artikel 6 der Richtlinie 97/78/EG ausgesetzt, wie in den Spalten 1, 4, 5 und 6 vermerkt

Peatatud direktiivi 97/78/EÜ artikli 6 alusel edasise teavitamiseni nagu märgitud veergudes 1, 4, 5 ja 6

Έχει ανασταλεί σύμφωνα με το άρθρο 6 της οδηγίας 97/78/ΕΚ μέχρι νεωτέρας όπως σημειώνεται στις στήλες 1, 4, 5 και 6

Suspended on the basis of Article 6 of Directive 97/78/EC until further notice, as noted in columns 1, 4, 5 and 6

Autorización suspendida hasta nuevo aviso en virtud del artículo 6 de la Directiva 97/78/CE del Consejo (columnas 1, 4, 5 y 6)

Suspendu jusqu'à nouvel ordre sur la base de l'article 6 de la directive 97/78/CE, comme indiqué dans les colonnes 1, 4, 5 et 6

Sospeso a norma dell'articolo 6 della direttiva 97/78/CE fino a ulteriore comunicazione, secondo quanto indicato nelle colonne 1, 4, 5 e 6

Apturēts, pamatojoties uz Direktīvas 97/98/EK 6. pantu līdz tālākiem ziņojumiem, kā minēts kolonnās 1, 4, 5 un 6

Sustabdyta remiantis Direktyvos 97/78/EB 6 straipsniu iki tolimesnio pranešimo, kaip Murodyta 1, 4, 5 ir 6 skiltyse

További értesítésig a 97/78/EK irányelv 6. cikke alapján felfüggesztve, amint az 1., 4., 5. és 6. oszlopban jelezve van

Sospiża abbażi ta' l-Artikolu 6 tad-Direttiva 97/78/KE sakemm jinħareġ avviż ieħor, kif imsemmi fil-kolonni 1, 4, 5 u 6

Erkenning voorlopig opgeschort op grond van artikel 6 van Richtlijn 97/78/EG, zoals aangegeven in de kolommen 1, 4, 5 en 6

Zawieszona do odwołania na podstawie art. 6 dyrektywy 97/78/WE, zgodnie treścią kolumn 1, 4, 5 i 6

Suspensas, com base no artigo 6.o da Directiva 97/78/CE, até que haja novas disposições, tal como referido nas colunas 1, 4, 5 e 6

Pozastavené na základe článku 6 smernice 97/78/ES do ďalšieho oznámenia, ako je uvedené v stĺpcoch 1, 4, 5 a 6

Odloženo na podlagi člena 6 Direktive 97/78/ES, do nadaljnjega, kakor je navedeno v stolpcih 1, 4, 5 in 6

Ei sovelleta direktiivin 97/78/EY 6 artiklan perusteella kunnes toisin ilmoitetaan, siten kuin 1, 4, 5 ja 6 sarakkeessa esitetään

Upphävd tills vidare på grundval av artikel 6 direktiv 97/78/EG, vilket anges i kolumnerna 1, 4, 5 och 6

(1)

=

Kontrola v souladu s požadavky rozhodnutí Komise 93/352/EHS s výkonem čl. 19 odst. 3 směrnice Rady 97/78/ES

Kontrol efter Kommissionens beslutning 93/352/EØF vedtaget i henhold til artikel 19, stk. 3, i Rådets direktiv 97/78/EF

Kontrolle erfolgt in Übereinstimmung mit den Anforderungen der Entscheidung 93/352/EG der Kommission, die in Ausführung des Artikels 19 Absatz 3 der Richtlinie 97/78/EG des Rates angenommen wurde

Kontrollida kooskõlas komisjoni otsusega 93/352/EMÜ nõukogu direktiivi 97/78/EÜ artikli 19 lõike 3 täideviimisel

Ελέγχεται σύμφωνα με τις απαιτήσεις της απόφασης 93/352/ΕΟΚ της Επιτροπής που έχει ληφθεί κατ’ εφαρμογή του άρθρου 19 παράγραφος 3 της οδηγίας 97/78/ΕΚ του Συμβουλίου

Checking in line with the requirements of Commission Decision 93/352/EEC taken in execution of article 19(3) of Council Directive 97/78/EC

De acuerdo con los requisitos de la Decisión 93/352/CEE de la Comisión, adoptada en aplicación del apartado 3 del artículo 19 de la Directiva 97/78/CE del Consejo

Contrôles dans les conditions de la décision 93/352/CEE de la Commision prise en aplication de l'article 19, paragraphe 3, de la directive 97/78/CE du Conseil

Controllo secondo le disposizioni della decisione 93/352/CEE della Commissione in applicazione dell'articolo 19, paragrafo 3 della direttiva 97/78/CE del Consiglio

Pārbaude saskaņā ar Komisijas Lēmuma 93/352/EEK prasībām, ieviešot Padomes Direktīvas 97/78/EK 19. panta 3. punktu

Patikrinimas pagal Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus, vykdant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 punktą

A 93/352/EGK bizottsági határozat követelményeivel összhangban ellenőrizve, a 97/78/EK tanácsi irányelv 19. cikkének (3) bekezdése szerint végrehajtva

Iċċekkjar skond il-ħtiġijiet tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 93/352/KEE meħuda biex jitwettaq l-Artikolu 19(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 97/78/KE

Controle overeenkomstig Beschikking 93/352/EEG van de Commissie, vastgesteld ter uitvoering van artikel 19, lid 3, van Richtlijn 97/78/EG van de Raad

Kontrola zgodna z wymogami decyzji Komisji 93/352/EWG podjętej w ramach wykonania art. 19 ust. 3 dyrektywy Rady 97/78/WE

Controlos nas condições da Decisão 93/352/CEE da Comissão, em aplicação do n.o 3 do artigo 19.o da Directiva 97/78/CE do Conselho

Kontrola v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 93/352/EHS, prijatými pri vykonávaní článku 19 ods. 3 smernice Rady 97/78/ES

Preverjanje v skladu z zahtevami Odločbe Komisije 93/352/EGS, z namenom izvrševanja člena 19(3) Direktive Sveta 97/78/ES

Tarkastus suoritetaan komission päätöksen 93/352/ETY, jolla pannaan täytäntöön neuvoston direktiivin 97/78/EY 19 artiklan 3 kohta, vaatimusten mukaisesti

Kontroll i enlighet med kraven i kommissionens beslut 93/352/EEG, som antagis för tillämpning av artikel 19.3 i rådets direktiv 97/78/EG

(2)

=

Pouze balené výrobky

Kun emballerede produkter

Nur umhüllte Erzeugnisse

Ainult pakitud tooted

Συσκευασμένα προϊόντα μόνο

Packed products only

Únicamente productos embalados

Produits emballés uniquement

Prodotti imballati unicamente

Tikai fasēti produkti

Tiktai supakuoti produktai

Csak becsomagolt áruk

Prodotti ppakkjati biss

Uitsluitend verpakte producten

Tylko produkty pakowane

Apenas produtos embalados

Len balené produkty

Samo pakirani proizvodi

Ainoastaan pakatut tuotteet

Endast förpackade produkter

(3)

=

Pouze rybářské výrobky

Kun fiskeprodukter

Ausschließlich Fischereierzeugnisse

Ainult pakitud kalatooted

Αλιεύματα μόνο

Fishery products only

Únicamente productos pesqueros

Produits de la pêche uniquement

Prodotti della pesca unicamente

Tikai zivju produkti

Tiktai žuvininkystės produktai

Csak halászati termékek

Prodotti tas-sajd biss

Uitsluitend visserijproducten

Tylko produkty rybne

Apenas produtos da pesca

Len produkty rybolovu

Samo ribiški proizvodi

Ainoastaan kalastustuotteet

Endast fiskeriprodukter

(4)

=

Pouze živočišné bílkoviny

Kun animalske proteiner

Nur tierisches Eiweiß

Ainult loomsed valgud

Ζωικές πρωτεΐνες μόνο

Animal proteins only

Únicamente proteínas animales

Uniquement protéines animales

Unicamente proteine animali

Tikai dzīvnieku proteīns

Tiktai gyvuliniai baltymai

Csak állati fehérjék

Proteini ta' l-annimali biss

Uitsluitend dierlijke eiwitten

Tylko białko zwierzęce

Apenas proteínas animais

Len živočíšne bielkoviny

Samo živalske beljakovine

Ainoastaan eläinproteiinit

Endast djurprotein

(5)

=

Pouze surové kůže s vlnou

Kun uld, skind og huder

Nur Wolle, Häute und Felle

Ainult villad, karusnahad ja loomanahad

Έριο και δέρματα μόνο

Wool hides and skins only

Únicamente lana, cueros y pieles

Laine et peaux uniquement

Lana e pelli unicamente

Tikai dzīvnieku vilna un zvērādas

Tiktai vilnos, kailiai ir odos

Csak irhák és bőrök

Ġlud tas-suf biss

Uitsluitend wol, huiden en vellen

Tylko skóry futerkowe i inne

Apenas lã e peles

Len vlnené prikrýrky a kože

Samo kožuh in koža

Ainoastaan villa, vuodat ja nahat

Endast ull, hudar och skinn

(6)

=

Pouze tekuté tuky, oleje a rybí tuky

Nur flüssige Fette, Öle und Fischöle

Kun flydende fedtstoffer, olier og fiskeolier

Ainult vedelad rasvad, õlid ja kalaõlid

Μόνον υγρά λίπη, έλαια και ιχθυέλαια

Only liquid fats, oils, and fish oils

Sólo grasas líquidas, aceites y aceites de pescado

Graisses, huiles et huiles de poisson liquides uniquement

Esclusivamente grassi liquidi, oli e oli di pesce

Tikai šķidrie tauki, eļļa un zivju eļļa

Tiktai skysti riebalai, aliejus ir žuvų taukai

Csak folyékony zsírok, olajok és halolajok

Xaħmijiet likwidi, żjut, u żjut tal-ħut biss

Uitsluitend vloeibare vetten, oliën en visolie

Tylko płynne tłuszcze, oleje i oleje rybne

Apenas gorduras líquidas, óleos e óleos de peixe

Len tekuté tuky, oleje a rybie oleje

Samo tekoče maščobe, olja in ribja olja

Ainoastaan nestemäiset rasvat, öljyt ja kalaöljyt

Endast flytande fetter, oljor och fiskoljor

(7)

=

Islandští poníci (pouze od dubna do října)

Islandske ponyer (kun fra april til oktober)

Islandponys (nur von April bis Oktober)

Islandi ponid (ainult aprillist oktoobrini)

Μικρόσωμα άλογα (πόνυς) (από τον Απρίλιο έως τον Οκτώβριο μόνο)

Icelandic ponies (from April to October only)

Poneys de Islandia (únicamente desde abril hasta octubre)

Poneys d’Islande (d'avril à octobre uniquement)

Poneys islandesi (solo da aprile ad ottobre)

Islandes poniji (tikai no aprīļa līdz oktobrim)

Islandijos poniai (tiktai nuo balandžio iki spalio mėn.)

Izlandi pónik (csak áprilistól októberig)

Ponijiet Islandiżi (minn April sa Ottubru biss))

IJslandse pony's (enkel van april tot oktober)

Kucyki islandzkie (tylko od kwietnia do października)

Póneis da Islândia (apenas de Abril a Outubro)

Islandské poníky (len od apríla do októbra)

Islandski poniji (samo od aprila do oktobra)

Islanninponit (ainoastaan huhtikuusta lokakuuhun)

Islandshästar (endast från april till oktober)

(8)

=

Pouze koňovití

Kun enhovede dyr

Nur Einhufer

Ainult hobuslased

Μόνο ιπποειδή

Equidaes only

Équidos únicamente

Équidés uniquement

Unicamente equidi

Tikai Equidae

Tiktai kanopiniai

Csak lófélék

Ekwidi biss

Uitsluitend paardachtigen

Tylko koniowate

Apenas equídeos

Len zvieratá koňovité

Samo equidae

Ainoastaan hevoset

Endast hästdjur

(9)

=

Pouze tropické ryby

Kun tropiske fisk

Nur tropische Fische

Ainult troopilised kalad

Τροπικά ψάρια μόνο

Tropical fish only

Únicamente peces tropicales

Poissons tropicaux uniquement

Unicamente pesci tropicali

Tikai tropu zivis

Tiktai tropinės žuvys

Csak trópusi halak

Ħut tropikali biss

Uitsluitend tropische vissen

Tylko ryby tropikalne

Apenas peixes tropicais

Len tropické ryby

Samo tropske ribe

Ainoastaan trooppiset kalat

Endast tropiska fiskar

(10)

=

Pouze kočky, psi, hlodavci, zajícovci, živé ryby, plazi a jiní ptáci kromě ptáků nadřádu běžci

Kun katte, hunde, gnavere, harer, levende fisk, krybdyr og andre fugle end strudsefugle

Nur Katzen, Hunde, Nagetiere, Hasentiere, lebende Fische, Reptilien und andere Vögel als Laufvögel

Ainult kassid, koerad, närilised, jäneselised, eluskalad, roomajad ja muud linnud, välja arvatud jaanalinnulased

Μόνο γάτες, σκύλοι, τρωκτικά, λαγόμορφα, ζωντανά ψάρια, ερπετά και πτηνά, εκτός από τα στρουθιοειδή

Only cats, dogs, rodents, lagomorphs, live fish, reptiles and other birds than ratites

Únicamente gatos, perros, roedores, lagomorfos, peces vivos, reptiles y aves, excepto las rátidas

Uniquement chats, chiens, rongeurs, lagomorphes, poissons vivants, reptiles et autres oiseaux que les ratites

Unicamente cani, gatti, roditori, lagomorfi, pesci vivi, rettili ed uccelli diversi dai ratiti

Tikai kaķi, suņi, grauzēji, lagomorphs, dzīvas zivis, reptiļi un putni, izņemot ratites

Tiktai katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti paukščiai, išskyrus ratitae genties paukščius

Csak macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlfélék, élő halak, hüllők és egyéb, nem ritka madarak

qtates, klieb, rodenti, lagomorfi, ħut ħaj, rettili u għasafar li mhumiex ratiti, biss

Uitsluitend katten, honden, knaagdieren, haasachtigen, levende vis, reptielen en vogels (met uitzondering van loopvogels)

Tylko koty, psy, gryzonie, zające i króliki, żywe ryby, gady i ptaki inne niż bezgrzebieniowe

Apenas gatos, cães, roedores, lagomorfos, peixes vivos, répteis e aves excepto ratites

Len mačky, psy, hlodavce, zajacovité zvieratá, živé ryby, plazy a iné vtáky a bežce

Samo mačke, psi, glodalci, lagomorfi, žive ribe, plazilci in ptiči

Ainoastaan kissat, koirat, jyrsijät, jäniseläimet, elävät kalat, matelijat ja muut kuin sileälastaisiin kuuluvat linnut

Endast katter, hundar, gnagare, hardjur, levande fiskar, reptiler och fåglar, andra än strutsar

(11)

=

Pouze krmiva ve velkém

Kun foderstoffer i løs afladning

Nur Futtermittel als Schüttgut

Ainult pakendamata loomatoit

Ζωοτροφές χύμα μόνο

Only feedstuffs in bulk

Únicamente alimentos a granel para animales

Aliments pour animaux en vrac uniquement

Alimenti per animali in massa unicamente

Tikai beramā lopbarība

Tiktai neįpakuoti pašarai

Csak ömlesztett takarmányok

Oġġetti ta' l-għalf fi kwantitajiet kbar biss

Uitsluitend onverpakte diervoeders

Tylko żywność luzem

Apenas alimentos para animais a granel

Len voľne uložené krmivá

Samo krma v razsutem stanju

Ainoastaan pakkaamaton rehu

Endast foder i lösvikt

(12)

=

Pro (U), v případě lichokopytníků, pouze ti odeslaní do zoologické zahrady; a pro (O) pouze jednodenní kuřata, ryby, psi, kočky, hmyz nebo jiná zvířata odeslaná do zoologické zahrady.

Ved (U), for så vidt angår dyr af hestefamilien, kun dyr sendt til en zoologisk have; og ved (O), kun daggamle kyllinger, fisk, hunde, katte, insekter eller andre dyr sendt til en zoologisk have.

Für (U) im Fall von Einhufern, nur an einen Zoo versandte Tiere; und für (O) nur Eintagsküken, Fische, Hunde, Katzen, Insekten oder andere für einen Zoo bestimmte Tiere.

Ainult (U) loomaaeda saatmiseks mõeldud kabjaliste puhul; ja ainult (O) ühepäevaste tibude, kalade, koerte, kasside, putukate ja teiste loomaaeda saatmiseks mõeldud loomade puhul

Για την κατηγορία (U) στην περίπτωση των μόνοπλων, μόνο αυτά προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο· και για την κατηγορία (O), μόνο νεοσσοί μιας ημέρας, ψάρια, σκύλοι, γάτες, έντομα, ή άλλα ζώα προς μεταφορά σε ζωολογικό κήπο.

For (U) in the case of solipeds, only those consigned to a zoo; and for (O), only day old chicks, fish, dogs, cats, insects, or other animals consigned to a zoo.

En lo que se refiere a (U) en el caso de solípedos, sólo los destinados a un zoológico; en cuanto a (O), sólo polluelos de un día, peces, perros, gatos, insectos u otros animales destinados a un zoológico.

Pour «U», dans le cas des solipèdes, uniquement ceux expédiés dans un zoo, et pour «O», uniquement les poussins d’un jour, poissons, chiens, chats, insectes ou autres animaux expédiés dans un zoo.

Per (U) nel caso di solipedi, soltanto quelli destinati ad uno zoo, e per (O), soltanto pulcini di un giorno, pesci, cani, gatti, insetti o altri animali destinati ad uno zoo.

(U) Tikai tie nepārnadži, kas ir nodoti zoodārzam; (O) tikai vienu dienu veci cāļi, zivis, suņi, kaķi, kukaiņi un citi dzīvnieki, kas ir nodoti zoodārzam

(U) neporakanopinių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą, ir (O) – tiktai vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai

Az (U) esetében páratlanujjú patások csak az állatkertbe szállított egyedek; az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított állatok.

Għal (U) fil-każ ta' solipedi, dawk biss ikkonsenjati lil żu; u għal (O), flieles ta' ġurnata żmien, ħut, klieb, qtates, insetti, jew annimali oħra kkonsenjati lil żu, biss

Voor (U) in het geval van eenhoevigen uitsluitend naar een zoo verzonden dieren; en voor (O) uitsluitend eendagskuikens, vissen, honden, katten, insecten of andere naar een zoo verzonden dieren.

Przy (U) w przypadku koniowatych, tylko przeznaczone do zoo; a przy (O), tylko jednodzienne kurczęta, ryby, psy, koty, owady i inne zwierzęta przeznaczone do zoo

Relativamente a (U), no caso dos solípedes, só os de jardim zoológico; relativamente a (O), só pintos do dia, peixes, cães, gatos, insectos, ou outros animais de jardim zoológico.

Pre (U) v prípade nepárnokopytníkov, len tie, ktoré sa posielajú do ZOO; a pre (O) len jednodňové kurčatá, ryby, psy, mačky, hmyz alebo iné zvieratá posielané do ZOO

Za (U) v primeru enokopitarjev, samo tisti, namenjeni v živalski vrt; in za (O), samo dan stari piščanci, ribe, psi, mačke žuželke, ali druge živali, namenjene v živalski vrt.

Sorkka- ja kavioeläimistä (U) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut kavioeläimet; muista eläimistä (O) ainoastaan eläintarhaan tarkoitetut untuvikot, kalat, koirat, kissat, hyönteiset tai muut eläimet.

För (U) när det gäller vilda och tama hovdjur, endast sådana som finns i djurparker; och för (O), endast daggamla kycklingar, fiskar, hundar, katter, insekter eller andra djur i djurparker.

(13)

=

Nagylak v Maďarsku: Toto je stanoviště hraniční kontroly (pro výrobky) a hraniční přechod (pro živá zvířata) na maďarsko-rumunské hranici, které podléhá přechodným opatřením pro výrobky i pro živá zvířata vyjednaných a stanovených ve Smlouvě o přistoupení. Viz rozhodnutí Komise 2003/630/ES – Úř. věst. L 218, 30.8.2003, s. 55 a 2004/253/ES – Úř. věst. L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dette er et grænsekontrolsted (for produkter) og overgangssted (for levende dyr) på grænsen mellem Ungarn og Rumænien, som er omfattet af overgangsbestemmelser, man har forhandlet sig frem til og fastsat i tiltrædelsestraktaten, for så vidt angår såvel produkter som levende dyr. Jf. Kommissionens beslutning 2003/630/EF (EUT L 218 af 30.8.2003, s. 55) og 2004/253/EF (EUT L 79 af 17.3.2004, s. 47).

Nagylak HU: Dies ist eine Grenzkontrollstelle (für Erzeugnisse) und ein Grenzübergang (für lebende Tiere) an der Grenze zwischen Ungarn und Rumänien, der sowohl für Erzeugnisse als auch für lebende Tiere Übergangsmaßnahmen gemäß dem Beitrittsvertrag unterliegt. Siehe Entscheidungen 2003/630/EG (ABl. L 218 vom 30.8.2003, S. 55) und 2004/253/EG der Kommission (ABl. L 79 vom 17.3.2004, S. 47).

Nagylak HU: See on Ungari-Rumeenia piiri piirikontrolli punkt (toodete) ja ületuskoht (elusloomade) jaoks, mis allub läbiräägitud ja ühinemislepinguga kehtestatud üleminekumeetmetele nii toodetele kui elusloomadele. Vt komisjoni otsuseid 2003/630/EÜ – ELT L 218, 30.8.2003, lk 55 ja 2004/253/EÜ – ELT L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: πρόκειται για μεθοριακό σταθμό επιθεώρησης (για προϊόντα) και σημείο διέλευσης (για ζώντα ζώα) στα ουγγρορουμανικά σύνορα, που υπόκειται σε μεταβατικά μέτρα τα οποία αποτέλεσαν αντικείμενο διαπραγμάτευσης και ενσωματώθηκαν στη συνθήκη προσχώρησης τόσο για τα προϊόντα όσο και για τα ζώντα ζώα. Βλέπε απόφαση 2003/630/ΕΚ της Επιτροπής — ΕΕ L 218 της 30.8.2003, σ. 55 + 2004/253/EK — EE L 79 της 17.3.2004.

Nagylak HU: This is a border inspection post (for products) and crossing point (for live animals) on the Hungarian Romanian Border, subject to transitional measures as negotiated and laid down in the Treaty of Accession for both products and live animals. See Commission Decision 2003/630/EC — OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 and 2004/253/EC — OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Se trata de un puesto de inspección fronterizo (para productos) y un punto de paso (para animales vivos) de la frontera húngaro-rumana, sujeta a medidas transitorias, tanto para productos como para animales vivos, tal como se negoció y estableció en el Tratado de adhesión. Véase la Decisión 2003/630/CE de la Comisión — DO L 218 de 30.8.2003, p. 55 y 2004/253/CE — DO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Il s’agit d’un poste d’inspection frontalier (pour les produits) et d’un lieu de passage en frontière (pour les animaux vivants) à la frontière entre la Hongrie et la Roumanie, qui est soumis à des mesures transitoires conformément aux négociations et aux dispositions inscrites dans le traité d’adhésion pour les produits et les animaux vivants. Voir la décision 2003/630/CE de la Commission (JO L 218 du 30.8.2003, p. 55) et 2004/253/CE (JO L 79 du 17.3.2004).

Nagylak HU: si tratta di un posto d'ispezione (per i prodotti) e di un punto di attraversamento (per gli animali vivi) sul confine Ungheria-Romania, assoggettato alle misure transitorie negoziate e stabilite nel trattato di adesione per i prodotti e per gli animali vivi. Cfr. decisione 2003/630/CE della Commissione — GU L 218 del 30.8.2003, pag. 55 + 2004/253/CE — GU L 79 del 17.3.2004.

Nagilaka, Ungārija (Nagylak, HU): šis ir robežas pārbaudes punkts (produktiem) un robežas šķērsošanas punkts (dzīviem dzīvniekiem) uz Ungārijas–Rumānijas robežas, kas ir pakļauta pārejas perioda kontrolei, kā ir apspriests un formulēts Pievienošanās līgumā atiecībā gan uz produktiem, gan dzīviem dzīvniekiem. Skatīt Komisijas Lēmumus 2003/630/EK – OV L 218, 30.8.2003, 55. lpp., un 2004/253/EK – OV L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: tai pasienio kontrolės postas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos – Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, produktams ir gyviems gyvūnams. Žr. Komisijos spendimas 2003/630/EB – OL L 218, 2003 8 30, p. 55 ir 2004/253/EB – OL L 79, 2004 3 17.

Nagylak HU: Ez egy határellenőrző poszt (áruk számára) és egy határátkelő a magyar-román határon, amelyre mind az áruk, mind az állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK – HL L 218., 2003.8.30., 55. o. és a 2004/253/EK – HL L 79., 2004.3.17. bizottsági határozatokat.

Nagylak HU: Dan huwa post ta' spezzjoni ta' fruntiera (għall-prodotti) u l-punt tal-qsim (għall-annimali ħajjin) fuq il-Fruntiera bejn l-Ungerija u r-Rumanija, suġġett għal miżuri transizzjonali kif innegozjati u stipulati fit-Trattat ta' Adezjoni kemm għall-prodotti kif ukoll għall-annimali ħajjin. Ara d-Deċiżjonijiet tal-Kummissjoni 2003/630/KE – OJ L 218, 30.8.2003, p. 55 u 2004/253/KE – OJ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: Dit is een grensinspectiepost (voor producten) en een doorlaatpost (voor levende dieren) aan de Hongaars-Roemeense grens waar zowel voor producten als voor levende dieren overgangsmaatregelen gelden zoals overeengekomen en neergelegd in het Toetredingsverdrag. Zie Beschikkingen 2003/630/EG van de Commissie (PB L 218 van 30.8.2003, blz. 55) en 2004/253/EG van de Commissie (PB L 79 van 17.3.2004, blz. 47).

Nagylak HU: Jest to punkt kontroli granicznej (dla produktów) i przejście (dla żywych zwierząt) na granicy węgiersko-rumuńskiej, podlegający środkom tymczasowym wynegocjowanym i określonym w Traktacie o Przystąpieniu zarówno dla produktów, jak i żywych zwierząt. Patrz: decyzje Komisji 2003/630/WE – Dz.U. L 218 z 30.8.2003, str. 55 i 2004/253/WE – Dz.U. L 79 z 17.3.2004.

Nagylak HU: Trata-se de um posto de inspecção fronteiriço (para produtos) e um ponto de passagem (para animais vivos) na fronteira húngaro-romena, sujeito a medidas de transição, quer para produtos quer para animais vivos, tal como negociadas e estabelecidas no Acto de Adesão. Ver Decisão 2003/630/CE — JO L 218 de 30.8.2003, p. 55 + 2004/253/CE — JO L 79 de 17.3.2004.

Nagylak HU: Toto je hraničná inšpekčná stanica (pre produkty) a priesečník (pre živé zvieratá) na maďarsko-rumunských hraniciach podľa prechodných opatrení, ako boli dohodnuté a ustanovené v Zmluve o pristúpení pre produkty aj živé zvieratá. Pozri rozhodnutia Komisie 2003/630/ES – Ú. v. EÚ L 218, 30.8.2003, s. 55, a 2004/253/ES – Ú. v. EÚ L 79, 17.3.2004.

Nagylak HU: To je mejna kontrolna točka (za proizvode) in prehodna točka (za žive živali) na madžarsko-romunski meji, za katero veljajo prehodni ukrepi, kakor so bili izpogajani in določeni v Pogodbi o pristopu, tako za proizvode kot za žive živali. Glej odločbi Komisije 2009/630/ES (UL L 218, 30.8.2003, str. 55) in 2004/253/ES (UL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Tämä on Unkarin Romanian rajan vastainen rajatarkastusasema (tavarat) ja ylikulkuasema (elävät eläimet), johon sovelletaan sekä tavaroiden että elävien eläinten osalta liittymissopimuksessa määrättyjä siirtymätoimenpiteitä. Ks. komission päätös 2003/630/EY (EUVL L 218, 30.8.2003, s. 55) ja 2004/253/EY (EUVL L 79, 17.3.2004).

Nagylak HU: Detta är en gränskontrollstation (för produkter) och gränsövergång (för levande djur) vid den ungersk-rumänska gränsen, som är föremål för framförhandlade övergångsbestämmelser enligt anslutningsfördraget, både vad avser produkter och levande djur. Se kommissionens beslut 2003/630/EG (EUT L 218, 30.8.2003, s. 55) och 2004/253/EG (EUT L 79, 17.3.2004).

(14)

=

Určeno k přepravě přes Evropské společenství pro zásilky s určitými výrobky živočišného původu pro lidskou spotřebu, které směřují do nebo pocházejí z Ruska podle zvláštních postupů tušených v příslušném právu Společenství.

Udpeget EF-transitsted for sendinger af visse animalske produkter til konsum, som transporteres til eller fra Rusland i henhold til de særlige procedurer, der er fastsat i de relevante EF-bestemmelser.

Für den Versand von zum menschlichen Verzehr bestimmten Erzeugnissen tierischen Ursprungs aus oder nach Russland durch das Zollgebiet der Europäischen Gemeinschaft gemäß den in den einschlägigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft vorgesehenen Verfahren.

Määratud transiidiks üle Euroopa Ühenduse teatud inimtarbimiseks mõeldud loomset päritolu toodete partiidele, mis lähevad Venemaale või tulevad sealt ning kuuluvad vastavate ühenduse õigusaktidega ettenähtud erikorra alla

Προς διαμετακόμιση ορισμένων προϊόντων ζωικής προέλευσης που προορίζονται για κατανάλωση από τον άνθρωπο μέσω της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, προερχόμενων από και κατευθυνόμενων προς τη Ρωσία, σύμφωνα με ειδικές διαδικασίες που προβλέπονται στη σχετική κοινοτική νομοθεσία.

Designated for transit across the European Community for consignments of certain products of animal origin for human consumption, coming to or from Russia under the specific procedures foreseen in relevant Community legislation

Designado para el tránsito a través de la Comunidad Europea de partidas de determinados productos de origen animal destinados al consumo humano, que tienen Rusia como origen o destino, con arreglo a los procedimientos específicos previstos en la legislación comunitaria pertinente.

Désigné pour le transit, dans la Communauté européenne, d’envois de certains produits d’origine animale destinés à la consommation humaine, en provenance ou à destination de la Russie selon les procédures particulières prévues par la législation communautaire applicable.

Designato per il transito nella Comunità europea di partite di taluni prodotti di origine animale destinati al consumo umano, provenienti dalla o diretti in Russia, secondo le procedure specifiche previste nella pertinente legislazione comunitaria.

Norīkojums sūtījumu tranzītam caur Eiropas Kopienu noteiktu dzīvnieku izcelsmes produktu, kas tiek sūtīti uz Krieviju vai no tās, patēriņam saskaņā ar noteiktu, attiecīgā Kopienas likumdošanā paredzētu kārtību.

Skirta tam tikrų gyvulinės kilmės produktų, skirtų žmonių maistui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka.

Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek a vonatkozó közösségi jogszabályokban előre elrendelt különleges eljárások szerint.

Allokat għat-traġitt tul il-Komunità Ewropea għal kunsinji ta' ċerti prodotti għall-konsum tal-bniedem li joriġinaw mill-annimali, provenjenti minn jew diretti lejn ir-Russja taħt il-proċeduri speċifiċi previsti fil-leġislazzjoni Komunitarja rilevanti

Aangewezen voor doorvoer door de Europese Gemeenschap van partijen van bepaalde producten van dierlijke oorsprong die bestemd zijn voor menselijke consumptie, bestemd voor of afkomstig van Rusland, overeenkomstig de specifieke procedures van de relevante communautaire wetgeving.

Przeznaczone do przewozu przez Wspólnotę Europejską przesyłek pewnych produktów pochodzenia zwierzęcego przeznaczonych do spożycia przez ludzi, przywożonych lub pochodzących z Rosji, na podstawie szczególnych procedur przewidzianych w odpowiednich przepisach Wspólnoty.

Designado para o trânsito, na Comunidade Europeia, de remessas de certos produtos de origem animal destinados ao consumo humano, com destino à Rússia ou dela provenientes, ao abrigo dos procedimentos específicos previstos pela legislação comunitária pertinente.

Určené na tranzit cez Európske spoločenstvo pre zásielky určitých produktov živočíšneho pôvodu na ľudskú spotrebu, pochádzajúce z Ruska, podľa osobitných postupov plánovaných v príslušnej legislatíve Spoločenstva.

Določeno za tranzit preko Evropske skupnosti za pošiljke nekaterih proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi, ki prihajajo iz Rusije po posebnih postopkih, predvidenih v ustrezni zakonodaji Skupnosti.

Asetettu passitukseen Euroopan yhteisön kautta, kun on kyse tiettyjen ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden lähetyksistä, jotka tulevat Venäjälle tai lähtevät sieltä yhteisön lainsäädännön mukaisia erityismenettelyjä noudattaen.

För transit genom Europeiska gemenskapen av sändningar av vissa produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel, som transporteras till eller från Ryssland enligt de särskilda förfaranden som fastställts i relevant gemenskapslagstiftning.

Země: BelgieLand: BelgienLand: BelgienRiik: BelgiaΧώρα: ΒέλγιοCountry: BelgiumPaís: BélgicaPays: BelgiquePaese: BelgioValsts: BeļģijaŠalis: BelgijaOrszág: BelgiumPajjiż: BelġjuLand: BelgiëKraj: BelgiaPaís: BélgicaKrajina: BelgickoDržava: BelgijaMaa: BelgiaLand: Belgien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antwerpen | 0502699 | P | | HC, NHC | |
| Brussel-Zaventem | 0502899 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | HC | |
| Centre 3 | NHC | U, E, O |
| Charleroi | 0503299 | A | | HC(2) | |
| Gent | 0502999 | P | | HC-NT(6) NHC-NT(6) | |
| Liège | 0503099 | A | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | U, E, O |
| Oostende | 0502599 | P | | HC-T(2) | |
| Oostende | 0503199 | A | Centre 1 | HC(2) | |
| Centre 2 | | E, O |
| Zeebrugge | 0502799 | P | OHCZ | HC, NHC | |
| FCT | HC | |

1

2

3

4

5

6

Antwerpen

0502699

P

HC, NHC

Brussel-Zaventem

0502899

A

Centre 1

HC

Centre 2

HC

Centre 3

NHC

U, E, O

Charleroi

0503299

A

HC(2)

Gent

0502999

P

HC-NT(6) NHC-NT(6)

Liège

0503099

A

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

U, E, O

Oostende

0502599

P

HC-T(2)

Oostende

0503199

A

Centre 1

HC(2)

Centre 2

E, O

Zeebrugge

0502799

P

OHCZ

HC, NHC

FCT

HC

Země: Česká republikaLand: TjekkietLand: Tschechische RepublikRiik: Tšehhi VabariikΧώρα: Τσεχική ΔημοκρατίαCountry: Czech RepublicPaís: República ChecaPays: République tchèquePaese: Repubblica cecaValsts: ČehijaŠalis: Čekijos RespublikaOrszág: Cseh KöztársaságPajjiż: Repubblika ĊekaLand: TsjechiëKraj: CzechyPaís: República ChecaKrajina: Česká republikaDržava: ČeškaMaa: TšekkiLand: Tjeckien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Praha-Ruzyně | 2200099 | A | | HC(2), NHC(2) | E, O |

1

2

3

4

5

6

Praha-Ruzyně

2200099

A

HC(2), NHC(2)

E, O

Země: DánskoLand: DanmarkLand: DänemarkRiik: TaaniΧώρα: ΔανίαCountry: DenmarkPaís: DinamarcaPays: DanemarkPaese: DanimarcaValsts: DānijaŠalis: DanijaOrszág: DániaPajjiż: DanimarkaLand: DenemarkenKraj: DaniaPaís: DinamarcaKrajina: DánskoDržava: DanskaMaa: TanskaLand: Danmark

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ålborg 1 | 0902299 | P | | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Ålborg 2 | 0951699 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Århus | 0902199 | P | | HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11) | |
| Esbjerg | 0902399 | P | | HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11) | |
| Fredericia | 0911099 | P | | HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11 | |
| Hanstholm | 0911399 | P | | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Hirtshals | 0911599 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Centre 2 | HC-T(FR)(1)(2) | |
| Billund | 0901799 | A | | HC-T(1)(2), NHC(2) | U, E, O |
| København | 0911699 | A | Centre 1 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 2 | HC(1)(2), NHC(2) | |
| København | 0921699 | P | | HC(1), NHC | |
| Rønne | 0941699 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kolding | 0901899 | P | | NHC(11) | |
| Skagen | 0901999 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Ålborg 1

0902299

P

HC-T(FR)(1)(2)

Ålborg 2

0951699

P

HC(2), NHC(2)

Århus

0902199

P

HC(1)(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)(11)

Esbjerg

0902399

P

HC-T(FR)(1)(2), NHC-T(FR)(2), NHC-NT(11)

Fredericia

0911099

P

HC(1)(2), NHC(2), NHC-(NT) 11

Hanstholm

0911399

P

HC-T(FR)(1)(3)

Hirtshals

0911599

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)(2)

Centre 2

HC-T(FR)(1)(2)

Billund

0901799

A

HC-T(1)(2), NHC(2)

U, E, O

København

0911699

A

Centre 1

HC(1)(2), NHC(2)

Centre 3

U, E, O

Centre 2

HC(1)(2), NHC(2)

København

0921699

P

HC(1), NHC

Rønne

0941699

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kolding

0901899

P

NHC(11)

Skagen

0901999

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Země: NěmeckoLand: TysklandLand: DeutschlandRiik: SaksamaaΧώρα: ΓερμανίαCountry: GermanyPaís: AlemaniaPays: AllemagnePaese: GermaniaValsts: VācijaŠalis: VokietijaOrszág: NémetországPajjiż: ĠermanjaLand: DuitslandKraj: NiemcyPaís: AlemanhaKrajina: NemeckoDržava: NemčijaMaa: SaksaLand: Tyskland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berlin-Tegel | 0150299 | A | | HC, NHC | O |
| Brake | 0151599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Bremen | 0150699 | P | | HC, NHC | |
| Bremerhaven | 0150799 | P | | HC, NHC | |
| Cuxhaven | 0151699 | P | IC 1 | HC-T (FR)(3) | |
| IC 2 | HC-T(FR)(3) | |
| Düsseldorf | 0151999 | A | | HC(2), NHT-CH(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Frankfurt/Main | 0151099 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hahn Airport | 0155999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Hamburg Flughafen | 0150999 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Hamburg Hafen (*) | 0150899 | P | | HC, NHC | (*) E(7) |
| Hannover-Langenhagen | 0151799 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Kiel | 0152699 | P | | HC, NHC | E |
| Köln | 0152099 | A | | HC, NHC | O |
| Konstanz Straße | 0153199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Lübeck | 0152799 | P | | HC, NHC | U, E |
| München | 0149699 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Rostock | 0151399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Rügen | 0151199 | P | | HC,NHC | |
| Schönefeld | 0150599 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Stuttgart | 0149099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Weil/Rhein | 0149199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Weil/Rhein Mannheim | 0153299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Berlin-Tegel

0150299

A

HC, NHC

O

Brake

0151599

P

NHC-NT(4)

Bremen

0150699

P

HC, NHC

Bremerhaven

0150799

P

HC, NHC

Cuxhaven

0151699

P

IC 1

HC-T (FR)(3)

IC 2

HC-T(FR)(3)

Düsseldorf

0151999

A

HC(2), NHT-CH(2)

NHC-NT(2)

O

Frankfurt/Main

0151099

A

HC, NHC

U, E, O

Hahn Airport

0155999

A

HC(2), NHC(2)

O

Hamburg Flughafen

0150999

A

HC, NHC

U, E, O

Hamburg Hafen (*)

0150899

P

HC, NHC

(*) E(7)

Hannover-Langenhagen

0151799

A

HC(2), NHC(2)

O

Kiel

0152699

P

HC, NHC

E

Köln

0152099

A

HC, NHC

O

Konstanz Straße

0153199

R

HC, NHC

U, E, O

Lübeck

0152799

P

HC, NHC

U, E

München

0149699

A

HC(2), NHC(2)

O

Rostock

0151399

P

HC, NHC

U, E, O

Rügen

0151199

P

HC,NHC

Schönefeld

0150599

A

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Stuttgart

0149099

A

HC(2), NHC(2)

O

Weil/Rhein

0149199

R

HC, NHC

U, E, O

Weil/Rhein Mannheim

0153299

F

HC, NHC

Země: EstonskoLand: EstlandLand: EstlandRiik: EestiΧώρα: ΕσθονίαCountry: EstoniaPaís: EstoniaPays: EstoniePaese: EstoniaValsts: IgaunijaŠalis: EstijaOrszág: ÉsztországPajjiż: EstonjaLand: EstlandKraj: EstoniaPaís: EstóniaKrajina: EstónskoDržava: EstonijaMaa: ViroLand: Estland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luhamaa | 2300199 | R | | HC, NHC | U, E |
| Muuga | 2300399 | P | I/C 1 | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Narva | 2300299 | R | | HC, NHC-NT | O |
| Paldiski | 2300599 | P | | HC(2), NHC-NT(2) | |
| Paljassaare | 2300499 | P | | HC-T(FR)(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Luhamaa

2300199

R

HC, NHC

U, E

Muuga

2300399

P

I/C 1

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Narva

2300299

R

HC, NHC-NT

O

Paldiski

2300599

P

HC(2), NHC-NT(2)

Paljassaare

2300499

P

HC-T(FR)(2)

O

Země: ŘeckoLand: GrækenlandLand: GriechenlandRiik: KreekaΧώρα: ΕλλάδαCountry: GreecePaís: GreciaPays: GrècePaese: GreciaValsts: GrieķijaŠalis: GraikijaOrszág: GörögországPajjiż: GreċjaLand: GriekenlandKraj: GrecjaPaís: GréciaKrajina: GréckoDržava: GrčijaMaa: KreikkaLand: Grekland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Evzoni | 1006099 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Athens International Airport | 1005599 | A | I/C 1 | HC(2), NHC-NT(2) | U, E, O |
| Idomeni | 1006299 | F | | | U, E |
| Kakavia | 1007099 | R | | HC(2), NHC-NT | |
| Neos Kafkassos | 1006399 | F | | HC(2), NHC-NT | U, E, O |
| Neos Kafkassos | 1006399 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ormenion (*) | 1006699 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O, (*) E |
| Peplos (*) | 1007299 | R | | HC(2), NHC-NT | (*) U, (*) O |
| Pireas | 1005499 | P | | HC(2), NHC-NT, | |
| Promachonas | 1006199 | F | | | U, E, O |
| Promachonas | 1006199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Thessaloniki | 1005799 | A | | HC(2), NHC-NT, | O |
| Thessaloniki | 1005699 | P | | HC(2), NHC-NT | U, E |

1

2

3

4

5

6

Evzoni

1006099

R

HC, NHC

U, E, O

Athens International Airport

1005599

A

I/C 1

HC(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Idomeni

1006299

F

U, E

Kakavia

1007099

R

HC(2), NHC-NT

Neos Kafkassos

1006399

F

HC(2), NHC-NT

U, E, O

Neos Kafkassos

1006399

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Ormenion (*)

1006699

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O, (*) E

Peplos (*)

1007299

R

HC(2), NHC-NT

(*) U, (*) O

Pireas

1005499

P

HC(2), NHC-NT,

Promachonas

1006199

F

U, E, O

Promachonas

1006199

R

HC, NHC

U, E, O

Thessaloniki

1005799

A

HC(2), NHC-NT,

O

Thessaloniki

1005699

P

HC(2), NHC-NT

U, E

Země: ŠpanělskoLand: SpanienLand: SpanienRiik: HispaaniaΧώρα: ΙσπανίαCountry: SpainPaís: EspañaPays: EspagnePaese: SpagnaValsts: SpānijaŠalis: IspanijaOrszág: SpanyolországPajjiż: SpanjaLand: SpanjeKraj: HiszpaniaPaís: EspanhaKrajina: ŠpanielskoDržava: ŠpanijaMaa: EspanjaLand: Spanien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Coruña — Laxe | 1148899 | P | A Coruña | HC, NHC | |
| Laxe | HC | |
| Algeciras | 1147599 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Alicante | 1149999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Alicante | 1148299 | P | | HC, NHC-NT | |
| Almería | 1150099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Almería | 1148399 | P | | HC, NHC | |
| Asturias | 1150199 | A | | HC(2) | |
| Barcelona | 1150299 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| Flightcare | HC(2), NHC(2) | O |
| Barcelona | 1147199 | P | | HC, NHC | |
| Bilbao | 1150399 | A | | HC(2), NHC(2), | O |
| Bilbao | 1148499 | P | | HC, NHC-NT, NHC-T(FR) | |
| Cádiz | 1147499 | P | | HC, NHC | |
| Cartagena | 1148599 | P | | HC, NHC | |
| Castellón | 1149799 | P | | HC-NT, NHC-NT | |
| Gijón | 1148699 | P | | HC, NHC | |
| Gran Canaria | 1150499 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Huelva | 1148799 | P | Puerto Interior | HC | |
| Puerto Exterior | NHC-NT | |
| Las Palmas de Gran Canaria | 1148199 | P | Productos | HC, NHC | |
| Animales | | U, E, O |
| Madrid | 1147899 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | U, E, O |
| Flightcare | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | U, E, O |
| PER4 | HC-T(CH)(2) | |
| SFS | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Málaga | 1150599 | A | Iberia | HC(2), NHC(2) | O |
| DHL | HC(2), NHC(2) | |
| Málaga | 1147399 | P | | HC, NHC | U, E, O |
| Marín | 1149599 | P | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Palma de Mallorca | 1147999 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Pasajes (*) | 1147799 | P | | HC (*), NHC (*) | |
| Santa Cruz de Tenerife | 1148099 | P | Dársena | HC | |
| Dique | NHC | U, E, O |
| Santander | 1150799 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Santander | 1148999 | P | | HC, NHC | |
| Santiago de Compostela | 1149899 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| San Sebastián (*) | 1150699 | A | | HC(2) (*), NHC(2) (*) | |
| Sevilla | 1150899 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Sevilla | 1149099 | P | | HC, NHC | |
| Tarragona | 1149199 | P | | HC, NHC | |
| Tenerife Norte | 1150999 | A | | HC(2) | |
| Tenerife Sur | 1149699 | A | Productos | HC(2), NHC(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Valencia | 1151099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Valencia | 1147299 | P | | HC, NHC | |
| Vigo | 1151199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Vigo | 1147699 | P | T. C. Guixar | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | |
| Pantalan 3 | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frioya | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frigalsa | HC-T(FR)(2,3) | |
| Pescanova | HC-T(FR)(2,3) | |
| Vieirasa | HC-T(FR)(3) | |
| Fandicosta | HC-T(FR)(2,3) | |
| Frig. Morrazo | HC-T(FR)(3) | |
| Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal | 1149499 | P | Vilagarcia | HC(2), NHC(2,11) | |
| Ribeira | HC | |
| Caramiñal | HC | |
| Vitoria | 1149299 | A | Productos | HC(2), NHC-NT(2)
  NHC-T (CH)(2) | |
| Animales | | U, E, O |
| Zaragoza | 1149399 | A | | HC(2) | |

1

2

3

4

5

6

A Coruña — Laxe

1148899

P

A Coruña

HC, NHC

Laxe

HC

Algeciras

1147599

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Alicante

1149999

A

HC(2), NHC(2)

O

Alicante

1148299

P

HC, NHC-NT

Almería

1150099

A

HC(2), NHC(2)

O

Almería

1148399

P

HC, NHC

Asturias

1150199

A

HC(2)

Barcelona

1150299

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

Flightcare

HC(2), NHC(2)

O

Barcelona

1147199

P

HC, NHC

Bilbao

1150399

A

HC(2), NHC(2),

O

Bilbao

1148499

P

HC, NHC-NT, NHC-T(FR)

Cádiz

1147499

P

HC, NHC

Cartagena

1148599

P

HC, NHC

Castellón

1149799

P

HC-NT, NHC-NT

Gijón

1148699

P

HC, NHC

Gran Canaria

1150499

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Huelva

1148799

P

Puerto Interior

HC

Puerto Exterior

NHC-NT

Las Palmas de Gran Canaria

1148199

P

Productos

HC, NHC

Animales

U, E, O

Madrid

1147899

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

U, E, O

Flightcare

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

U, E, O

PER4

HC-T(CH)(2)

SFS

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Málaga

1150599

A

Iberia

HC(2), NHC(2)

O

DHL

HC(2), NHC(2)

Málaga

1147399

P

HC, NHC

U, E, O

Marín

1149599

P

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Palma de Mallorca

1147999

A

HC(2), NHC(2)

O

Pasajes (*)

1147799

P

HC (*), NHC (*)

Santa Cruz de Tenerife

1148099

P

Dársena

HC

Dique

NHC

U, E, O

Santander

1150799

A

HC(2), NHC(2)

Santander

1148999

P

HC, NHC

Santiago de Compostela

1149899

A

HC(2), NHC(2)

San Sebastián (*)

1150699

A

HC(2) (*), NHC(2) (*)

Sevilla

1150899

A

HC(2), NHC(2)

O

Sevilla

1149099

P

HC, NHC

Tarragona

1149199

P

HC, NHC

Tenerife Norte

1150999

A

HC(2)

Tenerife Sur

1149699

A

Productos

HC(2), NHC(2)

Animales

U, E, O

Valencia

1151099

A

HC(2), NHC(2)

O

Valencia

1147299

P

HC, NHC

Vigo

1151199

A

HC(2), NHC(2)

Vigo

1147699

P

T. C. Guixar

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

Pantalan 3

HC-T(FR)(2,3)

Frioya

HC-T(FR)(2,3)

Frigalsa

HC-T(FR)(2,3)

Pescanova

HC-T(FR)(2,3)

Vieirasa

HC-T(FR)(3)

Fandicosta

HC-T(FR)(2,3)

Frig. Morrazo

HC-T(FR)(3)

Vilagarcia-Ribeira-Caramiñal

1149499

P

Vilagarcia

HC(2), NHC(2,11)

Ribeira

HC

Caramiñal

HC

Vitoria

1149299

A

Productos

HC(2), NHC-NT(2)

NHC-T (CH)(2)

Animales

U, E, O

Zaragoza

1149399

A

HC(2)

Země: FrancieLand: FrankrigLand: FrankreichRiik: PrantsusmaaΧώρα: ΓαλλίαCountry: FrancePaís: FranciaPays: FrancePaese: FranciaValsts: FrancijaŠalis: PrancūzijaOrszág: FranciaországPajjiż: FranzaLand: FrankrijkKraj: FrancjaPaís: FrançaKrajina: FrancúzskoDržava: FrancijaMaa: RanskaLand: Frankrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauvais | 0216099 | A | | | E |
| Bordeaux | 0213399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Bordeaux | 0213399 | P | | HC-NT | |
| Boulogne | 0216299 | P | | HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3) | |
| Brest | 0212999 | A | | HC-T(CH)(1)(2) | |
| Brest | 0212999 | P | | HC-T(FR), NHC-T(FR) | |
| Châteauroux-Déols | 0213699 | A | | HC-T(2) | |
| Concarneau-Douarnenez | 0222999 | P | Concarneau | HC-T(1)(3) | |
| Douarnenez | HC-T(FR)(1)(3) | |
| Deauville | 0211499 | A | | | E |
| Dunkerque | 0215999 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | |
| Ferney-Voltaire (Genève) | 0220199 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Le Havre | 0217699 | P | Hangar 56 | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Dugrand | HC-T(1) | |
| EFBS | HC-T(1) | |
| Fécamp | NHC-NT(6) | |
| Lorient | 0215699 | P | STEF TFE | HC-T(1), HC-NT | |
| CCIM | NHC | |
| Lyon-Saint-Exupéry | 0216999 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Marseille-Port | 0211399 | P | Hangar 14 | | U, E, O |
| Hangar 26-Mourepiane | NHC-NT | |
| Hôtel des services publics de la Madrague | HC-T(1), HC-NT | |
| Marseille-Fos-sur-Mer | 0231399 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Marseille-aéroport | 0221399 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC-NT | O |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nantes-Saint-Nazaire | 0214499 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Nice | 0210699 | A | | HC-T(CH)(2) | O |
| Orly | 0229499 | A | SFS | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Réunion-Port Réunion | 0229999 | P | | HC, NHC | O |
| Réunion-Roland-Garros | 0219999 | A | | HC, NHC | O |
| Roissy-Charles-de-Gaulle | 0219399 | A | Air France | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| France Handling | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Centre SFS | HC-T(1), HC-NT | |
| Station animalière | | U, E, O |
| Rouen | 0227699 | P | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | A | | HC-T(1), HC-NT, NHC | O |
| Saint-Louis-Bâle | 0216899 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | |
| Saint-Malo | 0213599 | P | | NHC-NT | |
| Saint-Julien Bardonnex | 0217499 | R | | HC-T(1), HC-NT, NHC | U, O |
| Sète | 0213499 | P | Sète | NHC-NT | |
| Frontignan | HC-T(1), HC-NT | |
| Toulouse-Blagnac | 0213199 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC | O |
| Vatry | 0215199 | A | | HC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Beauvais

0216099

A

E

Bordeaux

0213399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Bordeaux

0213399

P

HC-NT

Boulogne

0216299

P

HC-T(1)(3), HC-NT(1)(3)

Brest

0212999

A

HC-T(CH)(1)(2)

Brest

0212999

P

HC-T(FR), NHC-T(FR)

Châteauroux-Déols

0213699

A

HC-T(2)

Concarneau-Douarnenez

0222999

P

Concarneau

HC-T(1)(3)

Douarnenez

HC-T(FR)(1)(3)

Deauville

0211499

A

E

Dunkerque

0215999

P

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

Ferney-Voltaire (Genève)

0220199

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Le Havre

0217699

P

Hangar 56

HC-T(1), HC-NT, NHC

Dugrand

HC-T(1)

EFBS

HC-T(1)

Fécamp

NHC-NT(6)

Lorient

0215699

P

STEF TFE

HC-T(1), HC-NT

CCIM

NHC

Lyon-Saint-Exupéry

0216999

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Marseille-Port

0211399

P

Hangar 14

U, E, O

Hangar 26-Mourepiane

NHC-NT

Hôtel des services publics de la Madrague

HC-T(1), HC-NT

Marseille-Fos-sur-Mer

0231399

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Marseille-aéroport

0221399

A

HC-T(1), HC-NT, NHC-NT

O

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nantes-Saint-Nazaire

0214499

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Nice

0210699

A

HC-T(CH)(2)

O

Orly

0229499

A

SFS

HC-T(1), HC-NT, NHC

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Réunion-Port Réunion

0229999

P

HC, NHC

O

Réunion-Roland-Garros

0219999

A

HC, NHC

O

Roissy-Charles-de-Gaulle

0219399

A

Air France

HC-T(1), HC-NT, NHC

France Handling

HC-T(1), HC-NT, NHC

Centre SFS

HC-T(1), HC-NT

Station animalière

U, E, O

Rouen

0227699

P

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Louis-Bâle

0216899

A

HC-T(1), HC-NT, NHC

O

Saint-Louis-Bâle

0216899

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

Saint-Malo

0213599

P

NHC-NT

Saint-Julien Bardonnex

0217499

R

HC-T(1), HC-NT, NHC

U, O

Sète

0213499

P

Sète

NHC-NT

Frontignan

HC-T(1), HC-NT

Toulouse-Blagnac

0213199

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC

O

Vatry

0215199

A

HC-T(CH)(2)

Země: IrskoLand: IrlandLand: IrlandRiik: IirimaaΧώρα: ΙρλανδίαCountry: IrelandPaís: IrlandaPays: IrlandePaese: IrlandaValsts: ĪrijaŠalis: AirijaOrszág: ÍrországPajjiż: IrlandaLand: IerlandKraj: IrlandiaPaís: IrlandaKrajina: ÍrskoDržava: IrskaMaa: IrlantiLand: Irland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dublin Airport | 0802999 | A | | | E, O |
| Dublin Port | 0802899 | P | | HC, NHC | |
| Shannon | 0803199 | A | | HC(2)
  NHC(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dublin Airport

0802999

A

E, O

Dublin Port

0802899

P

HC, NHC

Shannon

0803199

A

HC(2)

NHC(2)

U, E, O

Země: ItálieLand: ItalienLand: ItalienRiik: ItaaliaΧώρα: ΙταλίαCountry: ItalyPaís: ItaliaPays: ItaliePaese: ItaliaValsts: ItālijaŠalis: ItalijaOrszág: OlaszországPajjiż: ItaljaLand: ItaliëKraj: WłochyPaís: ItáliaKrajina: TalianskoDržava: ItalijaMaa: ItaliaLand: Italien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ancona | 0310199 | A | | HC, NHC | |
| Ancona | 0300199 | P | | HC | |
| Bari | 0300299 | P | | HC, NHC | |
| Bergamo | 0303999 | A | | HC, NHC | |
| Bologna-Borgo Panigale | 0300499 | A | | HC, NHC | O |
| Campocologno | 0303199 | F | | | U |
| Chiasso | 0310599 | F | | HC, NHC | U, O |
| Chiasso | 0300599 | R | | HC, NHC | U, O |
| Gaeta | 0303299 | P | | HC-T(3) | |
| Genova | 0301099 | P | Calata Sanità (terminal Sech) | HC, NHC-NT | |
| Calata Bettolo (terminal Grimaldi) | HC-T(FR) |
| Nino Ronco (terminal Messina) | NHC-NT |
| Porto di Voltri (Voltri) | HC, NHC-NT |
| Porto di Vado (Vado Ligure — Savona) | HC-T(FR), NHC-NT |
| Ponte Paleocapa | NHC-NT(6) |
| Genova | 0311099 | A | | HC, NHC | O |
| Gioia Tauro | 0304099 | P | | HC, NHC | |
| Gran San Bernardo-Pollein | 0302099 | R | | HC, NHC | |
| La Spezia | 0303399 | P | | HC, NHC | U, E |
| Livorno — Pisa | 0301399 | P | Porto Commerciale | HC, NHC | |
| Sintermar | HC, NHC |
| Lorenzini | HC, NHC-NT |
| Terminal Darsena Toscana | HC, NHC |
| Livorno — Pisa | 0304299 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Milano — Linate | 0301299 | A | | HC, NHC | O |
| Milano — Malpensa | 0301599 | A | Magazzini aeroportuali | HC, NHC | U, E, O |
| Cargo City | HC, NHC | O |
| Napoli | 0301899 | P | Molo Bausan | HC, NHC | |
| Napoli | 0311899 | A | | HC, NHC-NT | |
| Olbia | 0302299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Palermo | 0301999 | A | | HC, NHC | |
| Palermo | 0311999 | P | | HC, NHC | |
| Ravenna | 0303499 | P | Frigoterminal | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT | |
| Sapir 1 | NHC-NT |
| Sapir 2 | HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT |
| Setramar | NHC-NT |
| Docks Cereali | NHC-NT |
| Reggio Calabria | 0301799 | P | | HC, NHC | O |
| Reggio Calabria | 0311799 | A | | HC, NHC | |
| Roma — Fiumicino | 0300899 | A | Alitalia | HC, NHC | O |
| Cargo City ADR | HC, NHC | E, O |
| Rimini | 0304199 | A | | HC(2), NHC(2) | |
| Salerno | 0303599 | P | | HC, NHC | |
| Taranto | 0303699 | P | | HC, NHC | |
| Torino — Caselle | 0302599 | A | | HC-T(2), NHC-NT(2) | O |
| Trapani | 0303799 | P | | HC | |
| Trieste | 0302699 | P | Hangar 69 | HC, NHC | |
| Molo »O« | | U, E |
| Mag. FRIGOMAR | HC-T (*) | |
| Venezia | 0312799 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | |
| Venezia | 0302799 | P | | HC, NHC | |
| Verona | 0302999 | A | | HC(2) NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Ancona

0310199

A

HC, NHC

Ancona

0300199

P

HC

Bari

0300299

P

HC, NHC

Bergamo

0303999

A

HC, NHC

Bologna-Borgo Panigale

0300499

A

HC, NHC

O

Campocologno

0303199

F

U

Chiasso

0310599

F

HC, NHC

U, O

Chiasso

0300599

R

HC, NHC

U, O

Gaeta

0303299

P

HC-T(3)

Genova

0301099

P

Calata Sanità (terminal Sech)

HC, NHC-NT

Calata Bettolo (terminal Grimaldi)

HC-T(FR)

Nino Ronco (terminal Messina)

NHC-NT

Porto di Voltri (Voltri)

HC, NHC-NT

Porto di Vado (Vado Ligure — Savona)

HC-T(FR), NHC-NT

Ponte Paleocapa

NHC-NT(6)

Genova

0311099

A

HC, NHC

O

Gioia Tauro

0304099

P

HC, NHC

Gran San Bernardo-Pollein

0302099

R

HC, NHC

La Spezia

0303399

P

HC, NHC

U, E

Livorno — Pisa

0301399

P

Porto Commerciale

HC, NHC

Sintermar

HC, NHC

Lorenzini

HC, NHC-NT

Terminal Darsena Toscana

HC, NHC

Livorno — Pisa

0304299

A

HC(2), NHC(2)

Milano — Linate

0301299

A

HC, NHC

O

Milano — Malpensa

0301599

A

Magazzini aeroportuali

HC, NHC

U, E, O

Cargo City

HC, NHC

O

Napoli

0301899

P

Molo Bausan

HC, NHC

Napoli

0311899

A

HC, NHC-NT

Olbia

0302299

P

HC-T(FR)(3)

Palermo

0301999

A

HC, NHC

Palermo

0311999

P

HC, NHC

Ravenna

0303499

P

Frigoterminal

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Sapir 1

NHC-NT

Sapir 2

HC-T(FR), HC-T(CH), HC-NT

Setramar

NHC-NT

Docks Cereali

NHC-NT

Reggio Calabria

0301799

P

HC, NHC

O

Reggio Calabria

0311799

A

HC, NHC

Roma — Fiumicino

0300899

A

Alitalia

HC, NHC

O

Cargo City ADR

HC, NHC

E, O

Rimini

0304199

A

HC(2), NHC(2)

Salerno

0303599

P

HC, NHC

Taranto

0303699

P

HC, NHC

Torino — Caselle

0302599

A

HC-T(2), NHC-NT(2)

O

Trapani

0303799

P

HC

Trieste

0302699

P

Hangar 69

HC, NHC

Molo »O«

U, E

Mag. FRIGOMAR

HC-T (*)

Venezia

0312799

A

HC(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

Venezia

0302799

P

HC, NHC

Verona

0302999

A

HC(2) NHC(2)

Země: KyprLand: CypernLand: ZypernRiik: KüprosΧώρα: ΚύπροςCountry: CyprusPaís: ChiprePays: ChyprePaese: CiproValsts: KipraŠalis: KiprasOrszág: CiprusPajjiż: ĊipruLand: CyprusKraj: CyprPaís: ChipreKrajina: CyprusDržava: CiperMaa: KyprosLand: Cypern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Larnaka | 2140099 | A | | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Lemesos | 2150099 | P | | HC(2), NHC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Larnaka

2140099

A

HC(2), NHC-NT(2)

O

Lemesos

2150099

P

HC(2), NHC-NT

Země: LotyšskoLand: LetlandLand: LettlandRiik: LätiΧώρα: ΛεττονίαCountry: LatviaPaís: LetoniaPays: LettoniePaese: LettoniaValsts: LatvijaŠalis: LatvijaOrszág: LettországPajjiż: LatvjaLand: LetlandKraj: ŁotwaPaís: LetóniaKrajina: LotyšskoDržava: LatvijaMaa: LatviaLand: Lettland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Daugavpils | 2981699 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | O |
| Grebņeva(14) | 2972199 | R | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Pātarnieki | 2973199 | R | IC1 | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| IC2 | | U, E, O |
| Rēzekne(14) | 2974299 | F | | HC(2), NHC(NT)(2) | |
| Rīga (Riga port) | 2921099 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Rīga (Baltmarine Terminal) | 2905099 | P | | HC-T(FR)(2) | |
| Terehova(14) | 2972299 | R | | HC, NHC-NT | E, O |
| Ventspils | 2931199 | P | | HC(2), NHC(2) | |

1

2

3

4

5

6

Daugavpils

2981699

F

HC(2), NHC(NT)(2)

O

Grebņeva(14)

2972199

R

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Pātarnieki

2973199

R

IC1

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

IC2

U, E, O

Rēzekne(14)

2974299

F

HC(2), NHC(NT)(2)

Rīga (Riga port)

2921099

P

HC(2), NHC(2)

Rīga (Baltmarine Terminal)

2905099

P

HC-T(FR)(2)

Terehova(14)

2972299

R

HC, NHC-NT

E, O

Ventspils

2931199

P

HC(2), NHC(2)

Země: LitvaLand: LitauenLand: LitauenRiik: LeeduΧώρα: ΛιθουανίαCountry: LithuaniaPaís: LituaniaPays: LituaniePaese: LituaniaValsts: LietuvaŠalis: LietuvaOrszág: LitvániaPajjiż: LitwanjaLand: LitouwenKraj: LitwaPaís: LituâniaKrajina: LitvaDržava: LitvaMaa: LiettuaLand: Litauen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kena(14) | 3001399 | F | | HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Kybartai(14) | 3001899 | R | | HC, NHC | |
| Kybartai(14) | 3002199 | F | | HC, NHC | |
| Lavoriškės(14) | 3001199 | R | | HC, NHC | |
| Medininkai(14) | 3001299 | R | | HC, NHC-T(FR)
  NHC-NT | U, E, O |
| Molo | 3001699 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Malkų įlankos | 3001599 | P | | HC, NHC | |
| Pilies | 3002299 | P | | HC-T(FR)(2), HC-NT(2)
  NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2) | |
| Panemunė(14) | 3001799 | R | | HC, NHC | |
| Pagėgiai(14) | 3002099 | F | | HC, NHC | |
| Šalčininkai(14) | 3001499 | R | | HC, NHC | |
| Vilnius | 3001999 | A | | HC, NHC | O |

1

2

3

4

5

6

Kena(14)

3001399

F

HC-T(FR), HC-NT, NHC-T(FR), NHC-NT

Kybartai(14)

3001899

R

HC, NHC

Kybartai(14)

3002199

F

HC, NHC

Lavoriškės(14)

3001199

R

HC, NHC

Medininkai(14)

3001299

R

HC, NHC-T(FR)

NHC-NT

U, E, O

Molo

3001699

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Malkų įlankos

3001599

P

HC, NHC

Pilies

3002299

P

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

NHC-T(FR)(2), NHC-NT(2)

Panemunė(14)

3001799

R

HC, NHC

Pagėgiai(14)

3002099

F

HC, NHC

Šalčininkai(14)

3001499

R

HC, NHC

Vilnius

3001999

A

HC, NHC

O

Země: LucemburskoLand: LuxembourgLand: LuxemburgRiik: LuksemburgΧώρα: ΛουξεμβούργοCountry: LuxembourgPaís: LuxemburgoPays: LuxembourgPaese: LussemburgoValsts: LuksemburgaŠalis: LiuksemburgasOrszág: LuxemburgPajjiż: LussemburguLand: LuxemburgKraj: LuksemburgPaís: LuxemburgoKrajina: LuxemburskoDržava: LuksemburgMaa: LuxemburgLand: Luxemburg

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luxembourg | 0600199 | A | Centre 1 | HC | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Centre 3 | | U, E, O |
| Centre 4 | NHC-T(CH)(2) | |

1

2

3

4

5

6

Luxembourg

0600199

A

Centre 1

HC

Centre 2

NHC-NT

Centre 3

U, E, O

Centre 4

NHC-T(CH)(2)

Země: MaďarskoLand: UngarnLand: UngarnRiik: UngariΧώρα: ΟυγγαρίαCountry: HungaryPaís: HungríaPays: HongriePaese: UngheriaValsts: UngārijaŠalis: VengrijaOrszág: MagyarországPajjiż: UngerijaLand: HongarijeKraj: WęgryPaís: HungriaKrajina: MaďarskoDržava: MadžarskaMaa: UnkariLand: Ungern

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Budapest-Ferihegy | 2400399 | A | | HC(2), NHC-T(CH)(2)
  NHC-NT(2) | O |
| Eperjeske | 2402899 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Gyékényes | 2400499 | F | | HC(2), NHC(2) | |
| Kelebia | 2402499 | F | | HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2), | |
| Letenye | 2401199 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Nagylak (13) | 2401699 | R | | HC, NHC, | U, E, O |
| Röszke | 2402299 | R | | HC(2), NHC-NT(2) | E |
| Záhony | 2402799 | R | | HC, NHC-NT(2) | U, E |

1

2

3

4

5

6

Budapest-Ferihegy

2400399

A

HC(2), NHC-T(CH)(2)

NHC-NT(2)

O

Eperjeske

2402899

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Gyékényes

2400499

F

HC(2), NHC(2)

Kelebia

2402499

F

HC-T(CH)(2), HC(NT(2), NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2),

Letenye

2401199

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Nagylak (13)

2401699

R

HC, NHC,

U, E, O

Röszke

2402299

R

HC(2), NHC-NT(2)

E

Záhony

2402799

R

HC, NHC-NT(2)

U, E

Země: MaltaLand: MaltaLand: MaltaRiik: MaltaΧώρα: ΜάλταCountry: MaltaPaís: MaltaPays: MaltePaese: MaltaValsts: MaltaŠalis: MaltaOrszág: MáltaPajjiż: MaltaLand: MaltaKraj: MaltaPaís: MaltaKrajina: MaltaDržava: MaltaMaa: MaltaLand: Malta

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Luqa | 3101099 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Marsaxxlok | 3103099 | P | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Luqa

3101099

A

HC(2), NHC(2)

O

Marsaxxlok

3103099

P

HC, NHC

Země: NizozemskoLand: NederlandeneLand: NiederlandeRiik: MadalmaadΧώρα: Κάτω ΧώρεςCountry: NetherlandsPaís: Países BajosPays: Pays-BasPaese: Paesi BassiValsts: NīderlandeŠalis: NyderlandaiOrszág: HollandiaPajjiż: OlandaLand: NederlandKraj: NiderlandyPaís: Países BaixosKrajina: HolandskoDržava: NizozemskaMaa: AlankomaatLand: Nederländerna

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amsterdam | 0401399 | A | KLM-1 | HC(2), NHC | |
| Aero Ground Services | HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2) | O(9)(10) |
| KLM-2 | | U, E, O(12) |
| Freshport | HC(2) NHC(2) | O(9)(10) |
| Amsterdam | 0401799 | P | Cornelius Vrolijk | HC-T(FR)(2)(3) | |
| Daalimpex Velzen | HC-T | |
| PCA | HC(2), NHC(2) | |
| Kloosterboer IJmuiden | HC-T(FR) | |
| Eemshaven | 0401899 | P | | HC-T(2), NHC-T(FR)(2) | |
| Harlingen | 0402099 | P | Daalimpex | HC-T | |
| Maastricht | 0401599 | A | | HC, NHC | U, E, O |
| Moerdijk | 0402699 | P | | HC-NT | |
| Rotterdam | 0401699 | P | EBS | NHC-NT(11) | |
| Eurofrigo Karimatastraat | HC, NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Eurofrigo, Abel Tasmanstraat | HC | |
| Kloosterboer | HC-T(FR) | |
| Wibaco | HC-T(FR)(2), HC-NT(2) | |
| Van Heezik | HC-T(FR)(2) | |
| Vlissingen | 0402199 | P | Van Bon | HC(2), NHC | |
| Kloosterboer | HC-T(2), HC-NT | |

1

2

3

4

5

6

Amsterdam

0401399

A

KLM-1

HC(2), NHC

Aero Ground Services

HC(2), NHC-T(FR) NHC-NT(2)

O(9)(10)

KLM-2

U, E, O(12)

Freshport

HC(2) NHC(2)

O(9)(10)

Amsterdam

0401799

P

Cornelius Vrolijk

HC-T(FR)(2)(3)

Daalimpex Velzen

HC-T

PCA

HC(2), NHC(2)

Kloosterboer IJmuiden

HC-T(FR)

Eemshaven

0401899

P

HC-T(2), NHC-T(FR)(2)

Harlingen

0402099

P

Daalimpex

HC-T

Maastricht

0401599

A

HC, NHC

U, E, O

Moerdijk

0402699

P

HC-NT

Rotterdam

0401699

P

EBS

NHC-NT(11)

Eurofrigo Karimatastraat

HC, NHC-T(FR), NHC-NT

Eurofrigo, Abel Tasmanstraat

HC

Kloosterboer

HC-T(FR)

Wibaco

HC-T(FR)(2), HC-NT(2)

Van Heezik

HC-T(FR)(2)

Vlissingen

0402199

P

Van Bon

HC(2), NHC

Kloosterboer

HC-T(2), HC-NT

Země: RakouskoLand: ØstrigLand: ÖsterreichRiik: AustriaΧώρα: ΑυστρίαCountry: AustriaPaís: AustriaPays: AutrichePaese: AustriaValsts: AustrijaŠalis: AustrijaOrszág: AusztriaPajjiż: AwstrijaLand: OostenrijkKraj: AustriaPaís: ÁustriaKrajina: RakúskoDržava: AvstrijaMaa: ItävaltaLand: Österrike

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Feldkirch-Buchs | 1301399 | F | | HC-NT(2), NHC-NT | |
| Feldkirch-Tisis | 1301399 | R | | HC(2), NHC-NT | E |
| Höchst | 1300699 | R | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Linz | 1300999 | A | | HC(2), NHC(2) | O, E, U(8) |
| Wien-Schwechat | 1301599 | A | | HC(2), NHC(2) | O |

1

2

3

4

5

6

Feldkirch-Buchs

1301399

F

HC-NT(2), NHC-NT

Feldkirch-Tisis

1301399

R

HC(2), NHC-NT

E

Höchst

1300699

R

HC, NHC-NT

U, E, O

Linz

1300999

A

HC(2), NHC(2)

O, E, U(8)

Wien-Schwechat

1301599

A

HC(2), NHC(2)

O

Země: PolskoLand: PolenLand: PolenRiik: PoolaΧώρα: ΠολωνίαCountry: PolandPaís: PoloniaPays: PolognePaese: PoloniaValsts: PolijaŠalis: LenkijaOrszág: LengyelországPajjiż: PolonjaLand: PolenKraj: PolskaPaís: PolóniaKrajina: PoľskoDržava: PoljskaMaa: PuolaLand: Polen

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bezledy(14) | 2528199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Gdynia | 2522199 | P | IC 1 | HC, NHC | U, E, O |
| IC 2 | HC-T (FR) | |
| Korczowa | 2518199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kukuryki-Koroszczyn | 2506199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Kuźnica Białostocka(14) | 2520199 | R | | HC, NHC | U, E, O |
| Świnoujście | 2532299 | P | | HC, NHC | |
| Szczecin | 2532199 | P | | HC, NHC | |
| Warszawa Okęcie | 2514199 | A | | HC(2), NHC(2) | U, E,O |

1

2

3

4

5

6

Bezledy(14)

2528199

R

HC, NHC

U, E, O

Gdynia

2522199

P

IC 1

HC, NHC

U, E, O

IC 2

HC-T (FR)

Korczowa

2518199

R

HC, NHC

U, E, O

Kukuryki-Koroszczyn

2506199

R

HC, NHC

U, E, O

Kuźnica Białostocka(14)

2520199

R

HC, NHC

U, E, O

Świnoujście

2532299

P

HC, NHC

Szczecin

2532199

P

HC, NHC

Warszawa Okęcie

2514199

A

HC(2), NHC(2)

U, E,O

Země: PortugalskoLand: PortugalLand: PortugalRiik: PortugalΧώρα: ΠορτογαλίαCountry: PortugalPaís: PortugalPays: PortugalPaese: PortogalloValsts: PortugāleŠalis: PortugalijaOrszág: PortugáliaPajjiż: PortugallLand: PortugalKraj: PortugaliaPaís: PortugalKrajina: PortugalskoDržava: PortugalskaMaa: PortugaliLand: Portugal

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aveiro | 1204499 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Faro | 1203599 | A | | HC-T(2) | O |
| Funchal (Madeira) | 1205699 | A | | HC, NHC | O |
| Funchal (Madeira) | 1203699 | P | | HC-T | |
| Horta (Açores) | 1204299 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Lisboa | 1203399 | A | Centre 1 | HC(2), NHC-NT(2) | O |
| Centre 2 | | U, E |
| Lisboa | 1203999 | P | Liscont | HC(2), NHC-NT | |
| Xabregas | HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT | |
| Docapesca | HC(2) | |
| Peniche | 1204699 | P | | HC-T(FR)(3) | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1203799 | A | | NHC-NT | |
| Ponta Delgada (Açores) | 1205799 | P | | HC-T(FR)(3)
  NHC-T(FR)(3) | |
| Porto | 1203499 | A | | HC-T, NHC-NT | O |
| Porto | 1204099 | P | | HC-T, NHC-NT | |
| Praia da Vitória (Açores) | 1203899 | P | | | U, E |
| Setúbal | 1204899 | P | | HC(2), NHC | |
| Viana do Castelo | 1204399 | P | | HC-T(FR)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Aveiro

1204499

P

HC-T(FR)(3)

Faro

1203599

A

HC-T(2)

O

Funchal (Madeira)

1205699

A

HC, NHC

O

Funchal (Madeira)

1203699

P

HC-T

Horta (Açores)

1204299

P

HC-T(FR)(3)

Lisboa

1203399

A

Centre 1

HC(2), NHC-NT(2)

O

Centre 2

U, E

Lisboa

1203999

P

Liscont

HC(2), NHC-NT

Xabregas

HC-T(FR),HC-NT, NHC-NT

Docapesca

HC(2)

Peniche

1204699

P

HC-T(FR)(3)

Ponta Delgada (Açores)

1203799

A

NHC-NT

Ponta Delgada (Açores)

1205799

P

HC-T(FR)(3)

NHC-T(FR)(3)

Porto

1203499

A

HC-T, NHC-NT

O

Porto

1204099

P

HC-T, NHC-NT

Praia da Vitória (Açores)

1203899

P

U, E

Setúbal

1204899

P

HC(2), NHC

Viana do Castelo

1204399

P

HC-T(FR)(3)

Země: SlovinskoLand: SlovenienLand: SlowenienRiik: SloveeniaΧώρα: ΣλοβενίαCountry: SloveniaPaís: EsloveniaPays: SlovéniePaese: SloveniaValsts: SlovēnijaŠalis: SlovėnijaOrszág: SzlovéniaPajjiż: SlovenjaLand: SloveniëKraj: SłoweniaPaís: EslovéniaKrajina: SlovinskoDržava: SlovenijaMaa: SloveniaLand: Slovenien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobova | 2600699 | F | | HC(2), NHC(2) | U, E |
| Jelsane | 2600299 | R | | HC, NHC-NT, NHC-T(CH) | O |
| Koper | 2600399 | P | | HC, NHC-T(CH), NHC-NT | |
| Ljubljana Brnik | 2600499 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Obrežje | 2600599 | R | | HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2) | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Dobova

2600699

F

HC(2), NHC(2)

U, E

Jelsane

2600299

R

HC, NHC-NT, NHC-T(CH)

O

Koper

2600399

P

HC, NHC-T(CH), NHC-NT

Ljubljana Brnik

2600499

A

HC(2), NHC(2)

O

Obrežje

2600599

R

HC, NHC-T(CH)(2), NHC-NT(2)

U, E, O

Země: SlovenskoLand: SlovakietLand: SlowakeiRiik: SlovakkiaΧώρα: ΣλοβακίαCountry: SlovakiaPaís: EslovaquiaPays: SlovaquiePaese: SlovacchiaValsts: SlovākijaŠalis: SlovakijaOrszág: SzlovákiaPajjiż: SlovakjaLand: SlowakijeKraj: SłowacjaPaís: EslováquiaKrajina: SlovenskoDržava: SlovaškaMaa: SlovakiaLand: Slovakien

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vyšné Nemecké | 3300199 | R | I/C 1 | HC, NHC | |
| I/C 2 | | U, E |
| Čierna nad Tisou | 3300299 | F | | HC, NHC | |

1

2

3

4

5

6

Vyšné Nemecké

3300199

R

I/C 1

HC, NHC

I/C 2

U, E

Čierna nad Tisou

3300299

F

HC, NHC

Země: FinskoLand: FinlandLand: FinnlandRiik: SoomeΧώρα: ΦινλανδίαCountry: FinlandPaís: FinlandiaPays: FinlandePaese: FinlandiaValsts: SomijaŠalis: SuomijaOrszág: FinnországPajjiż: FinlandjaLand: FinlandKraj: FinlandiaPaís: FinlândiaKrajina: FínskoDržava: FinskaMaa: SuomiLand: Finland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hamina | 1420599 | P | | HC(2), NHC(2) | |
| Helsinki | 1410199 | A | | HC(2), NHC(2) | O |
| Helsinki | 1400199 | P | | HC, NHC-NT | U, E, O |
| Ivalo | 1411299 | R | | HC, NHC | |
| Vaalimaa | 1410599 | R | | HC, NHC | U, E, O |

1

2

3

4

5

6

Hamina

1420599

P

HC(2), NHC(2)

Helsinki

1410199

A

HC(2), NHC(2)

O

Helsinki

1400199

P

HC, NHC-NT

U, E, O

Ivalo

1411299

R

HC, NHC

Vaalimaa

1410599

R

HC, NHC

U, E, O

Země: ŠvédskoLand: SverigeLand: SchwedenRiik: RootsiΧώρα: ΣουηδίαCountry: SwedenPaís: SueciaPays: SuèdePaese: SveziaValsts: ZviedrijaŠalis: ŠvedijaOrszág: SvédországPajjiż: SvezjaLand: ZwedenKraj: SzwecjaPaís: SuéciaKrajina: ŠvédskoDržava: ŠvedskaMaa: RuotsiLand: Sverige

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Göteborg | 1614299 | P | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Göteborg–Landvetter | 1614199 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Helsingborg | 1612399 | P | | HC(1), NHC | |
| Norrköping | 1605199 | A | | | U, E |
| Norrköping | 1605299 | P | | HC(2) | |
| Stockholm | 1601199 | P | | HC(1) | |
| Stockholm–Arlanda | 1601299 | A | | HC(1), NHC | U, E, O |
| Varberg | 1613199 | P | | NHC | E(7) |

1

2

3

4

5

6

Göteborg

1614299

P

HC(1), NHC

U, E, O

Göteborg–Landvetter

1614199

A

HC(1), NHC

U, E, O

Helsingborg

1612399

P

HC(1), NHC

Norrköping

1605199

A

U, E

Norrköping

1605299

P

HC(2)

Stockholm

1601199

P

HC(1)

Stockholm–Arlanda

1601299

A

HC(1), NHC

U, E, O

Varberg

1613199

P

NHC

E(7)

Země: Spojené královstvíLand: Det Forenede KongerigeLand: Vereinigtes KönigreichRiik: ÜhendkuningriikΧώρα: Ηνωμένο ΒασίλειοCountry: United KingdomPaís: Reino UnidoPays: Royaume-UniPaese: Regno UnitoValsts: Apvienotā KaralisteŠalis: Jungtinė KaralystėOrszág: Egyesült KirályságPajjiż: Renju UnitLand: Verenigd KoninkrijkKraj: Zjednoczone KrólestwoPaís: Reino UnidoKrajina: Spojené kráľovstvoDržava: Združeno kraljestvoMaa: Yhdistynyt kuningaskuntaLand: Förenade kungariket

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aberdeen | 0730399 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Belfast | 0741099 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2) | |
| Belfast | 0740099 | P | | HC-T(FR)(1), NHC-T(FR), | |
| Bristol | 0711099 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| East Midlands | 0712199 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Falmouth | 0714299 | P | | HC-T(1), HC-NT(1) | |
| Felixstowe | 0713099 | P | TCEF | HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| ATEF | HC-NT(1) | |
| Gatwick | 0713299 | A | IC1 | | O |
| IC2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Glasgow | 0731099 | A | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Glasson | 0710399 | P | | NHC-NT | |
| Goole | 0714099 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grangemouth | 0730899 | P | | NHC-NT(4) | |
| Grimsby — Immingham | 0712299 | P | Centre 1 | HC-T(FR)(1) | |
| Centre 2 | NHC-NT | |
| Grove Wharf Wharton | 0711599 | P | | NHC-NT | |
| Heathrow | 0712499 | A | Centre 1 | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | |
| Centre 2 | HC-T(1)(2), HC-NT(1(2) | |
| Animal Reception Centre | | U, E, O |
| Hull | 0714199 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Invergordon | 0730299 | P | | NHC-NT(4) | |
| Ipswich | 0713199 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Liverpool | 0712099 | P | | HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT | |
| Luton | 0710099 | A | | | U, E |
| Manchester | 0713799 | A | | HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2) | O(10) |
| Peterhead | 0730699 | P | | HC-T(FR)(1,2,3) | |
| Portsmouth | 0711299 | P | | HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT | |
| Prestwick | 0731199 | A | | | U, E |
| Shoreham | 0713499 | P | | NHC-NT(5) | |
| Southampton | 0711399 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Stansted | 0714399 | A | | HC-NT(1)(2), NHC-NT(2) | U, E |
| Sutton Bridge | 0713599 | P | | NHC-NT(4) | |
| Thamesport | 0711899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC | |
| Tilbury | 0710899 | P | | HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT« | |

1

2

3

4

5

6

Aberdeen

0730399

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Belfast

0741099

A

HC-T(1)(2), HC-NT(2), NHC(2)

Belfast

0740099

P

HC-T(FR)(1), NHC-T(FR),

Bristol

0711099

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-NT

East Midlands

0712199

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Falmouth

0714299

P

HC-T(1), HC-NT(1)

Felixstowe

0713099

P

TCEF

HC-T(1), NHC-T(FR), NHC-NT

ATEF

HC-NT(1)

Gatwick

0713299

A

IC1

O

IC2

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Glasgow

0731099

A

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Glasson

0710399

P

NHC-NT

Goole

0714099

P

NHC-NT(4)

Grangemouth

0730899

P

NHC-NT(4)

Grimsby — Immingham

0712299

P

Centre 1

HC-T(FR)(1)

Centre 2

NHC-NT

Grove Wharf Wharton

0711599

P

NHC-NT

Heathrow

0712499

A

Centre 1

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

Centre 2

HC-T(1)(2), HC-NT(1(2)

Animal Reception Centre

U, E, O

Hull

0714199

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-NT

Invergordon

0730299

P

NHC-NT(4)

Ipswich

0713199

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Liverpool

0712099

P

HC-T(FR)(1)(2), HC-NT(1), NHC-NT

Luton

0710099

A

U, E

Manchester

0713799

A

HC-T(1)(2), HC-NT(1)(2), NHC(2)

O(10)

Peterhead

0730699

P

HC-T(FR)(1,2,3)

Portsmouth

0711299

P

HC-T(FR)(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT

Prestwick

0731199

A

U, E

Shoreham

0713499

P

NHC-NT(5)

Southampton

0711399

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Stansted

0714399

A

HC-NT(1)(2), NHC-NT(2)

U, E

Sutton Bridge

0713599

P

NHC-NT(4)

Thamesport

0711899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC

Tilbury

0710899

P

HC-T(1), HC-NT(1), NHC-T(FR), NHC-NT«

---

BILAG II

I bilaget til beslutning 2002/459/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i ESTLAND
  indsættes følgende linjer:







  »2300399 | P | Muuga |
| --- | --- | --- | --- |
| 2300299 | R | Narva«. |

1)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i ESTLAND

indsættes følgende linjer:

»2300399

P

Muuga

2300299

R

Narva«.

| 2) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i SPANIEN
  indsættes følgende linje:







  »1149799 | P | Castellón«. |
| --- | --- | --- | --- |

2)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i SPANIEN

indsættes følgende linje:

»1149799

P

Castellón«.

| 3) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i FRANKRIG
  udgår følgende linjer:







  »0211799 | P | La Rochelle Rochefort |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210199 | R | Divonne«. |

3)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i FRANKRIG

udgår følgende linjer:

»0211799

P

La Rochelle Rochefort

0210199

R

Divonne«.

| 4) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i TYSKLAND
  indsættes følgende linje:







  »015199 | P | Rügen«. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i TYSKLAND

indsættes følgende linje:

»015199

P

Rügen«.

| 5) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i UNGARN
  indsættes følgende linjer:







  »2402899 | F | Eperjeske |
| --- | --- | --- | --- |
| 2400499 | F | Gyékényes, |
| 2402499 | F | Kelebia«. |

5)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i UNGARN

indsættes følgende linjer:

»2402899

F

Eperjeske

2400499

F

Gyékényes,

2402499

F

Kelebia«.

| 6) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i LETLAND
  indsættes følgende linjer:







  »2981699 | F | Daugavpils |
| --- | --- | --- | --- |
| 2972199 | R | Grebneva |
| 2974299 | F | Rezekne |
| 2921099 | P | Havnen i Riga |
| 2905099 | P | Ríga Baltmarine Terminal |
| 2931199 | P | Ventspils«. |

6)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i LETLAND

indsættes følgende linjer:

»2981699

F

Daugavpils

2972199

R

Grebneva

2974299

F

Rezekne

2921099

P

Havnen i Riga

2905099

P

Ríga Baltmarine Terminal

2931199

P

Ventspils«.

| 7) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i MALTA
  indsættes følgende linje:







  »3103099 | P | Marsaxxlok«. |
| --- | --- | --- | --- |

7)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i MALTA

indsættes følgende linje:

»3103099

P

Marsaxxlok«.

| 8) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i SLOVENIEN
  indsættes følgende linjer:







  »2600699 | F | Dobova |
| --- | --- | --- | --- |
| 2600299 | R | Jelsane |
| 2600399 | P | Koper |
| 2600499 | A | Brnik«. |

8)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i SLOVENIEN

indsættes følgende linjer:

»2600699

F

Dobova

2600299

R

Jelsane

2600399

P

Koper

2600499

A

Brnik«.

| 9) | I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i DET FORENEDE KONGERIGE
  udgår følgende linje:







  »0712999 | P | Tyne-Northshields«. |
| --- | --- | --- | --- |

9)

I afsnittet vedrørende grænsekontrolsteder i DET FORENEDE KONGERIGE

udgår følgende linje:

»0712999

P

Tyne-Northshields«.

---

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/65 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/65

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 31. januar 2005

om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000

(meddelt under nummer K(2005) 134)

(Kun den engelske, estiske, finske, franske, græske, italienske, litauiske, nederlandske, polske, slovenske, spanske, svenske og tyske udgave er autentiske)

(2005/103/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 af 29. juni 2000 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (1), særlig artikel 4, stk. 3, nr. ii), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Fællesskabets foranstaltninger, navnlig som omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 3093/94 af 15. december 1994 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (2), erstattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, har gennem en årrække ført til en begrænsning af det samlede forbrug af hydrochlorfluorcarboner (HCFC). |
| --- | --- |

(1)

Fællesskabets foranstaltninger, navnlig som omhandlet i Rådets forordning (EF) nr. 3093/94 af 15. december 1994 om stoffer, der nedbryder ozonlaget (2), erstattet af forordning (EF) nr. 2037/2000, har gennem en årrække ført til en begrænsning af det samlede forbrug af hydrochlorfluorcarboner (HCFC).

| (2) | I forbindelse med denne begrænsning blev der indført kvoter for individuelle producenter og importører på grundlag af tidligere markedsandele, og kvoterne blev beregnet ud fra disse stoffers ozonnedbrydende potentiale. |
| --- | --- |

(2)

I forbindelse med denne begrænsning blev der indført kvoter for individuelle producenter og importører på grundlag af tidligere markedsandele, og kvoterne blev beregnet ud fra disse stoffers ozonnedbrydende potentiale.

| (3) | Siden 1997 har markedet for disse stoffer været stabilt med hensyn til de forskellige anvendelsesområder. Næsten to tredjedele af HCFC blev anvendt til fremstilling af skum, indtil denne anvendelse blev forbudt den 1. januar 2003. |
| --- | --- |

(3)

Siden 1997 har markedet for disse stoffer været stabilt med hensyn til de forskellige anvendelsesområder. Næsten to tredjedele af HCFC blev anvendt til fremstilling af skum, indtil denne anvendelse blev forbudt den 1. januar 2003.

| (4) | For ikke at stille HCFC-brugere, der fremstiller andre produkter end skum fra den 1. januar 2003, dårligere, hvilket ville ske, hvis tildelingsordningen skulle baseres på den tidligere markedsandel for anvendelse af HCFC til andre produkter end skum, er det hensigtsmæssigt at indføre en ny tildelingsordning for HCFC-anvendelse efter den nævnte dato, hvad angår fremstilling af andre produkter end skum. For perioden 2004-2009 blev en tildelingsordning, der udelukkende var baseret på den gennemsnitlige tidligere markedsandel af HCFC anvendt til fremstilling af andre produkter end skum, anset for den mest hensigtsmæssige. |
| --- | --- |

(4)

For ikke at stille HCFC-brugere, der fremstiller andre produkter end skum fra den 1. januar 2003, dårligere, hvilket ville ske, hvis tildelingsordningen skulle baseres på den tidligere markedsandel for anvendelse af HCFC til andre produkter end skum, er det hensigtsmæssigt at indføre en ny tildelingsordning for HCFC-anvendelse efter den nævnte dato, hvad angår fremstilling af andre produkter end skum. For perioden 2004-2009 blev en tildelingsordning, der udelukkende var baseret på den gennemsnitlige tidligere markedsandel af HCFC anvendt til fremstilling af andre produkter end skum, anset for den mest hensigtsmæssige.

| (5) | Selv om det må tilstræbes at begrænse importørernes kvoter til deres respektive procentvise markedsandele i 1999, bør der dog også indføres bestemmelser om omfordeling til registrerede HCFC-importører af importkvoter, som ikke er udnyttet eller tildelt i et givet år. |
| --- | --- |

(5)

Selv om det må tilstræbes at begrænse importørernes kvoter til deres respektive procentvise markedsandele i 1999, bør der dog også indføres bestemmelser om omfordeling til registrerede HCFC-importører af importkvoter, som ikke er udnyttet eller tildelt i et givet år.

| (6) | Kommissionens beslutning 2002/654/EF af 12. august 2002 om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (3) bør ændres for at tage hensyn til den forøgede kvote for hydrochlorfluorcarboner (gruppe VIII) i bilag III til forordning (EF) nr. 2037/2000 som ændret ved tiltrædelsesakten af 2003 og til virksomhedernes tidligere markedsandel i de medlemsstater, der tiltrådte den 1. maj 2004. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens beslutning 2002/654/EF af 12. august 2002 om fastsættelse af en ordning for tildeling af kvoter til producenter og importører af hydrochlorfluorcarboner for perioden 2003 til 2009 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2037/2000 (3) bør ændres for at tage hensyn til den forøgede kvote for hydrochlorfluorcarboner (gruppe VIII) i bilag III til forordning (EF) nr. 2037/2000 som ændret ved tiltrædelsesakten af 2003 og til virksomhedernes tidligere markedsandel i de medlemsstater, der tiltrådte den 1. maj 2004.

| (7) | For at gøre lovgivningen klar og overskuelig bør beslutning 2002/654/EF erstattes. |
| --- | --- |

(7)

For at gøre lovgivningen klar og overskuelig bør beslutning 2002/654/EF erstattes.

| (8) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2037/2000 — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 18, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2037/2000 —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Definitioner

I denne beslutning gælder følgende definitioner:

| a) | »markedsandel som kølemiddel«: en producents gennemsnitlige markedsandel med hensyn til salg af hydrochlorfluorcarboner til køleanlæg i årene 1997, 1998 og 1999 udtrykt som en procentvis andel af det samlede marked for køleanlæg |
| --- | --- |

a)

»markedsandel som kølemiddel«: en producents gennemsnitlige markedsandel med hensyn til salg af hydrochlorfluorcarboner til køleanlæg i årene 1997, 1998 og 1999 udtrykt som en procentvis andel af det samlede marked for køleanlæg

| b) | »markedsandel som middel til fremstilling af skum«: en producents gennemsnitlige markedsandel med hensyn til salg af hydrochlorfluorcarboner til fremstilling af skum i årene 1997, 1998 og 1999 udtrykt som en procentvis andel af det samlede marked for fremstilling af skum, samt |
| --- | --- |

b)

»markedsandel som middel til fremstilling af skum«: en producents gennemsnitlige markedsandel med hensyn til salg af hydrochlorfluorcarboner til fremstilling af skum i årene 1997, 1998 og 1999 udtrykt som en procentvis andel af det samlede marked for fremstilling af skum, samt

| c) | »markedsandel for anvendelser som opløsningsmiddel«: en producents gennemsnitlige markedsandel med hensyn til salg af hydrochlorfluorcarboner til anvendelser som opløsningsmiddel i årene 1997, 1998 og 1999 udtrykt som en procentvis andel af det samlede marked for anvendelser som opløsningsmiddel. |
| --- | --- |

c)

»markedsandel for anvendelser som opløsningsmiddel«: en producents gennemsnitlige markedsandel med hensyn til salg af hydrochlorfluorcarboner til anvendelser som opløsningsmiddel i årene 1997, 1998 og 1999 udtrykt som en procentvis andel af det samlede marked for anvendelser som opløsningsmiddel.

Artikel 2

Grundlag for beregning af kvoter

De vejledende mængder hydrochlorfluorcarboner, der er afsat til kølemidler, midler til fremstilling af skum og opløsningsmidler ud fra producenternes andel af de beregnede niveauer, jf. artikel 4, stk. 3, nr. i), litra d) og e), i forordning (EF) nr. 2037/2000, er anført i bilag I til denne beslutning.

Hver producents markedsandele på de angivne markeder er anført i bilag II (4).

Artikel 3

Kvoter for producenter

1.   I årene 2004 til 2007 må hver producent sikre, at den kvote af det beregnede niveau af hydrochlorfluorcarboner, der er fastsat i artikel 4, stk. 3, nr. i), litra e), i forordning (EF) nr. 2037/2000, som producenten markedsfører eller selv anvender, ikke overskrider summen af følgende:

| a) | producentens markedsandel for kølemidler i forhold til den samlede, vejledende mængde, der er afsat til kølemidler i 2004 |
| --- | --- |

a)

producentens markedsandel for kølemidler i forhold til den samlede, vejledende mængde, der er afsat til kølemidler i 2004

| b) | producentens markedsandel for opløsningsmidler i forhold til den samlede, vejledende mængde, der er afsat til opløsningsmidler i 2004. |
| --- | --- |

b)

producentens markedsandel for opløsningsmidler i forhold til den samlede, vejledende mængde, der er afsat til opløsningsmidler i 2004.

2.   I 2008 og 2009 må hver producent sikre, at den kvote af det beregnede niveau af hydrochlorfluorcarboner, der er fastsat i artikel 4, stk. 3, nr. i), litra f), i forordning (EF) nr. 2037/2000, som producenten markedsfører eller selv anvender, på et pro rata-grundlag ikke overskrider summen af følgende:

| a) | producentens markedsandel for kølemidler i forhold til den samlede, vejledende mængde, der er afsat til kølemidler i 2004 |
| --- | --- |

a)

producentens markedsandel for kølemidler i forhold til den samlede, vejledende mængde, der er afsat til kølemidler i 2004

| b) | producentens markedsandel for opløsningsmidler i forhold til den samlede, vejledende mængde, der er afsat til opløsningsmidler i 2004. |
| --- | --- |

b)

producentens markedsandel for opløsningsmidler i forhold til den samlede, vejledende mængde, der er afsat til opløsningsmidler i 2004.

Artikel 4

Kvoter for importører

Det beregnede niveau for hydrochlorfluorcarboner, som hver importør må markedsføre eller selv anvende, må ikke overskride den procentvise andel, vedkommende fik tildelt i 1999, målt i procent af det beregnede niveau, der er fastsat i artikel 4, stk. 3, nr. i), litra d), e) og f), i forordning (EF) nr. 2037/2000.

Dog vil de mængder, som ikke kan markedsføres, fordi nogle importører ikke har ansøgt om at indføre de kvoter, de har ret til, blive omfordelt blandt de importører, som har fået tildelt importkvoter.

De ikke-tildelte mængder vil blive fordelt mellem hver importør og beregnet i forhold til disse importørers allerede fastsatte kvoter.

Artikel 5

Beslutning 2002/654/EF ophæves.

Henvisninger til den ophævede beslutning betragtes som henvisninger til nærværende beslutning.

Artikel 6

Denne beslutning er rettet til følgende virksomheder:

| | Arkema SA |
| --- | --- |
| Cours Michelet — La Défense 10 |
| F-92091 Paris La Défense |

Arkema SA

Cours Michelet — La Défense 10

F-92091 Paris La Défense

| | Arkema Quimica SA |
| --- | --- |
| Avenida de Burgos, 12 — planta 7 |
| E-28036 Madrid |

Arkema Quimica SA

Avenida de Burgos, 12 — planta 7

E-28036 Madrid

| | DuPont de Nemours (Nederland) BV |
| --- | --- |
| Baanhoekweg 22 |
| 3313 LA Dordrecht |
| Nederland |

DuPont de Nemours (Nederland) BV

Baanhoekweg 22

3313 LA Dordrecht

Nederland

| | Honeywell Fluorine Products Europe BV |
| --- | --- |
| Kempenweg 90 |
| PO Box 264 |
| 6000 AG Weert |
| Nederland |

Honeywell Fluorine Products Europe BV

Kempenweg 90

PO Box 264

6000 AG Weert

Nederland

| | Ineos Fluor Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 13 |
| The Heath |
| Runcorn Cheshire WA7 4QF |
| United Kingdom |

Ineos Fluor Ltd

PO Box 13

The Heath

Runcorn Cheshire WA7 4QF

United Kingdom

| | Phosphoric Fertilizers Industry SA |
| --- | --- |
| Thessaloniki Plant |
| PO Box 10183 |
| GR-54110 Thessaloniki |

Phosphoric Fertilizers Industry SA

Thessaloniki Plant

PO Box 10183

GR-54110 Thessaloniki

| | Rhodia Organique Fine Ltd |
| --- | --- |
| PO Box 46 — St Andrews Road |
| Avonmouth, Bristol BS11 9YF |
| United Kingdom |

Rhodia Organique Fine Ltd

PO Box 46 — St Andrews Road

Avonmouth, Bristol BS11 9YF

United Kingdom

| | Solvay Electrolyse France |
| --- | --- |
| 12 Cours Albert 1er |
| F-75383 Paris |

Solvay Electrolyse France

12 Cours Albert 1er

F-75383 Paris

| | Solvay Fluor GmbH |
| --- | --- |
| Hans-Böckler-Allee 20 |
| D-30173 Hannover |

Solvay Fluor GmbH

Hans-Böckler-Allee 20

D-30173 Hannover

| | Solvay Iberica SL |
| --- | --- |
| Barcelona |
| Calle Mallorca 269 |
| E-08008 Barcelona |

Solvay Iberica SL

Barcelona

Calle Mallorca 269

E-08008 Barcelona

| | Solvay Solexis SpA |
| --- | --- |
| Viale Lombardia 20 |
| I-20021 Bollate (MI) |

Solvay Solexis SpA

Viale Lombardia 20

I-20021 Bollate (MI)

| | AB Ninolab |
| --- | --- |
| PO Box 137 |
| S-194 22 Upplands Väsby |

AB Ninolab

PO Box 137

S-194 22 Upplands Väsby

| | Advanced Chemical SA |
| --- | --- |
| C/ Balmes, 69 Pral 3o |
| E-08007 Barcelona |

Advanced Chemical SA

C/ Balmes, 69 Pral 3o

E-08007 Barcelona

| | Alcobre SA |
| --- | --- |
| C/ Luis I, Nave 6-B |
| Poligono Industrial Vallecas |
| E-28031 Madrid |

Alcobre SA

C/ Luis I, Nave 6-B

Poligono Industrial Vallecas

E-28031 Madrid

| | Asahi Glass Europe BV |
| --- | --- |
| World Trade Center |
| Strawinskylaan 1525 |
| 1077 XX Amsterdam |
| Nederland |

Asahi Glass Europe BV

World Trade Center

Strawinskylaan 1525

1077 XX Amsterdam

Nederland

| | Avantec |
| --- | --- |
| Bld Henri Cahn |
| B.P. 27 |
| F-94363 Bry-sur-Marne Cedex |

Avantec

Bld Henri Cahn

B.P. 27

F-94363 Bry-sur-Marne Cedex

| | BaySystems Iberia S/A |
| --- | --- |
| C/ Pau Clarís 196 |
| E-08037 Barcelona |

BaySystems Iberia S/A

C/ Pau Clarís 196

E-08037 Barcelona

| | BOC Gazy |
| --- | --- |
| ul. Pory 59 |
| PL-02-757 Warszawa |

BOC Gazy

ul. Pory 59

PL-02-757 Warszawa

| | Boucquillon NV |
| --- | --- |
| Nijverheidslaan 38 |
| B-8540 Deerlijk |

Boucquillon NV

Nijverheidslaan 38

B-8540 Deerlijk

| | Calorie |
| --- | --- |
| 503 Rue Hélène Boucher |
| Z.I. Buc |
| B.P. 33 |
| F-78534 Buc Cedex |

Calorie

503 Rue Hélène Boucher

Z.I. Buc

B.P. 33

F-78534 Buc Cedex

| | Caraibes Froids SARL |
| --- | --- |
| B.P. 6033 |
| Ste Thérèse |
| 4,5 km Route du Lamentin |
| F-97219 Fort-de-France (Martinique) |

Caraibes Froids SARL

B.P. 6033

Ste Thérèse

4,5 km Route du Lamentin

F-97219 Fort-de-France (Martinique)

| | Celotex Limited |
| --- | --- |
| Lady Lane Industrial Estate |
| Hadleigh, Ipswich, Suffolk, |
| IP7 6BA |
| United Kingdom |

Celotex Limited

Lady Lane Industrial Estate

Hadleigh, Ipswich, Suffolk,

IP7 6BA

United Kingdom

| | Efisol |
| --- | --- |
| 14/24 Rue des Agglomérés |
| F-92024 Nanterre Cedex |

Efisol

14/24 Rue des Agglomérés

F-92024 Nanterre Cedex

| | Empor d.o.o. |
| --- | --- |
| Trzaska 333 |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Empor d.o.o.

Trzaska 333

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Etis d.o.o. |
| --- | --- |
| Leskoškova 9a |
| 1000 Ljubljana |
| Slovenia |

Etis d.o.o.

Leskoškova 9a

1000 Ljubljana

Slovenia

| | Fibran SA |
| --- | --- |
| 6th km Thessaloniki |
| Oreokastro |
| PO Box 40 306 |
| GR-560 10 Thessaloniki |

Fibran SA

6th km Thessaloniki

Oreokastro

PO Box 40 306

GR-560 10 Thessaloniki

| | Fiocco Trade SL |
| --- | --- |
| C/ Molina No 16, Pta 5 |
| E-46006 Valencia |

Fiocco Trade SL

C/ Molina No 16, Pta 5

E-46006 Valencia

| | G.AL.Cycle-Air Ltd |
| --- | --- |
| 3, Sinopis Str., Strovolos |
| PO Box 28385 |
| Nicosia, Cyprus |

G.AL.Cycle-Air Ltd

3, Sinopis Str., Strovolos

PO Box 28385

Nicosia, Cyprus

| | Galco SA |
| --- | --- |
| Avenue Carton de Wiart 79 |
| B-1090 Brussels |

Galco SA

Avenue Carton de Wiart 79

B-1090 Brussels

| | Galex SA |
| --- | --- |
| B.P. 128 |
| F-13321 Marseille Cedex 16 |

Galex SA

B.P. 128

F-13321 Marseille Cedex 16

| | Genys UAB |
| --- | --- |
| Lazdiju 20 |
| Kaunas |
| Lithuania |

Genys UAB

Lazdiju 20

Kaunas

Lithuania

| | GU Thermo Technology Ltd |
| --- | --- |
| Greencool Refrigerants |
| Unit 12 |
| Park Gate Business Centre |
| Chandlers Way, Park Gate |
| Southampton SO31 1FQ |
| United Kingdom |

GU Thermo Technology Ltd

Greencool Refrigerants

Unit 12

Park Gate Business Centre

Chandlers Way, Park Gate

Southampton SO31 1FQ

United Kingdom

| | Guido Tazzetti & Co. |
| --- | --- |
| Strada Settimo 266 |
| I-10156 Torino |

Guido Tazzetti & Co.

Strada Settimo 266

I-10156 Torino

| | Harp International |
| --- | --- |
| Gellihirion Industrial Estate |
| Rhondda Cynon Taff |
| Pontypridd CF37 5SX |
| United Kingdom |

Harp International

Gellihirion Industrial Estate

Rhondda Cynon Taff

Pontypridd CF37 5SX

United Kingdom

| | H&H International Ltd. |
| --- | --- |
| Richmond Bridge House |
| 419 Richmond Road |
| Richmond TW1 2EX |
| United Kingdom |

H&H International Ltd.

Richmond Bridge House

419 Richmond Road

Richmond TW1 2EX

United Kingdom

| | ICC Chemicals Ltd |
| --- | --- |
| Northbridge Road |
| Berkhamsted |
| Hertfordshire |
| HP4 1EF |
| United Kingdom |

ICC Chemicals Ltd

Northbridge Road

Berkhamsted

Hertfordshire

HP4 1EF

United Kingdom

| | Kal y Sol |
| --- | --- |
| P.I. Can Roca |
| C/Carrerada s/n |
| E-08107 Martorelles (Barcelona) |

Kal y Sol

P.I. Can Roca

C/Carrerada s/n

E-08107 Martorelles (Barcelona)

| | Linde Gaz Polska Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. J. Lea 112 |
| PL-30-133 Krakow |

Linde Gaz Polska Sp. z o.o.

ul. J. Lea 112

PL-30-133 Krakow

| | Matero Ltd |
| --- | --- |
| 37 St. Kyriakides Ave. |
| 3508 Limassol |
| Cyprus |

Matero Ltd

37 St. Kyriakides Ave.

3508 Limassol

Cyprus

| | Mebrom |
| --- | --- |
| Assenedestraat 4 |
| B-9940 Rieme — Ertvelde |

Mebrom

Assenedestraat 4

B-9940 Rieme — Ertvelde

| | Nagase Europe Ltd |
| --- | --- |
| Berliner Allee 59 |
| D-40212 Düsseldorf |

Nagase Europe Ltd

Berliner Allee 59

D-40212 Düsseldorf

| | OU A Sektor |
| --- | --- |
| Kasteheina 6-9 |
| EE-31024 Kohtla-Järve |

OU A Sektor

Kasteheina 6-9

EE-31024 Kohtla-Järve

| | Plasfi SA |
| --- | --- |
| Ctra Montblanc, s/n |
| E-43420 Sta Coloma de Queralt |
| (Tarragona) |

Plasfi SA

Ctra Montblanc, s/n

E-43420 Sta Coloma de Queralt

(Tarragona)

| | Prodex-system sp. Z o.o. |
| --- | --- |
| 24th Artemidy ST |
| PL-01-497 Warsaw |

Prodex-system sp. Z o.o.

24th Artemidy ST

PL-01-497 Warsaw

| | PW Gaztech |
| --- | --- |
| ul. Kopernika 5 |
| PL-11-200 Bartoszyce |

PW Gaztech

ul. Kopernika 5

PL-11-200 Bartoszyce

| | Quimidroga SA |
| --- | --- |
| Calle Tuset 26 |
| E-08006 Barcelona |

Quimidroga SA

Calle Tuset 26

E-08006 Barcelona

| | Refrigerant Products Ltd |
| --- | --- |
| N9 Central Park Estate |
| Westinghouse Road |
| Trafford Park |
| Manchester M17 1PG |
| United Kingdom |

Refrigerant Products Ltd

N9 Central Park Estate

Westinghouse Road

Trafford Park

Manchester M17 1PG

United Kingdom

| | Resina Chemie BV |
| --- | --- |
| Korte Groningerweg 1A |
| 9607 PS Foxhol |
| Nederland |

Resina Chemie BV

Korte Groningerweg 1A

9607 PS Foxhol

Nederland

| | Sigma Aldrich Chimie SARL |
| --- | --- |
| 80, rue de Luzais |
| L’isle d’abeau Chesnes |
| F-38297 St Quentin Fallavier |

Sigma Aldrich Chimie SARL

80, rue de Luzais

L’isle d’abeau Chesnes

F-38297 St Quentin Fallavier

| | Sigma Aldrich Company Ltd |
| --- | --- |
| The Old Brickyard |
| New Road |
| Gillingham SP8 4XT |
| United Kingdom |

Sigma Aldrich Company Ltd

The Old Brickyard

New Road

Gillingham SP8 4XT

United Kingdom

| | SJB Chemical Products BV |
| --- | --- |
| Wellerondom 11 |
| 3230 AG Brelle |
| Nederland |

SJB Chemical Products BV

Wellerondom 11

3230 AG Brelle

Nederland

| | Solquimia Iberia SL |
| --- | --- |
| C/Duque de Alba No 3, 1o |
| E-28012 Madrid |

Solquimia Iberia SL

C/Duque de Alba No 3, 1o

E-28012 Madrid

| | Synthesia Espanola SA |
| --- | --- |
| Conde Borrell, 62 |
| E-08015 Barcelona |

Synthesia Espanola SA

Conde Borrell, 62

E-08015 Barcelona

| | Termo-Schiessl Sp. z o.o. |
| --- | --- |
| ul. Raszynska 13 |
| PL-05-500 Piaseczno |

Termo-Schiessl Sp. z o.o.

ul. Raszynska 13

PL-05-500 Piaseczno

| | Universal Chemistry & Technology SpA |
| --- | --- |
| Viale A. Filippetti 20 |
| I-20122 Milano |

Universal Chemistry & Technology SpA

Viale A. Filippetti 20

I-20122 Milano

| | Vuoksi Yhtiö Oy |
| --- | --- |
| Lappeentie 12 |
| FIN-55100 Imatra |

Vuoksi Yhtiö Oy

Lappeentie 12

FIN-55100 Imatra

| | Wigmors |
| --- | --- |
| Irysowa str. # 5 |
| PL-51-117 Wroclaw |

Wigmors

Irysowa str. # 5

PL-51-117 Wroclaw

Udfærdiget i Bruxelles, den 31. januar 2005.

På Kommissionens vegne

Stavros DIMAS

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 244 af 29.9.2000, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2077/2004 (EUT L 359 af 4.12.2004, s. 28).

1

(2)  EFT L 333 af 22.12.1994, s. 1.

2

(3)  EFT L 220 af 15.8.2002, s. 59.

3

(4)  Bilag II offentliggøres ikke, da det indeholder fortrolige kommercielle oplysninger.

4

---

BILAG I

Vejledende mængder, der er tildelt for 2004 og 2005 i ton/ozonnedbrydende potentiale.

| Marked | 2004 | 2005 |
| --- | --- | --- |
| Kølemiddel | 1 990,61 | 2 054,47 |
| Fremstilling af skum | 0,00 | 0,00 |
| Opløsningsmidler | 64,11 | 66,17 |
| I alt | 2 054,72 | 2 120,64 |

Marked

2004

2005

Kølemiddel

1 990,61

2 054,47

Fremstilling af skum

0,00

0,00

Opløsningsmidler

64,11

66,17

I alt

2 054,72

2 120,64

---

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/71 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/71

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 3. februar 2005

om ændring af beslutning 2002/300/EF om listen over godkendte zoner med hensyn til Bonamia ostreae og/eller Marteilia refringens

(meddelt under nummer K(2005) 217)

(EØS-relevant tekst)

(2005/104/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 91/67/EØF af 28. januar 1991 om dyresundhedsmæssige betingelser for afsætning af akvakulturdyr og -produkter (1), særlig artikel 5, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens beslutning 2002/300/EF af 18. april 2002 om listen over godkendte zoner med hensyn til Bonamia ostreae og/eller Marteilia refringens
   (2) angives de områder i Fællesskabet, der betragtes som værende fri for bløddyrssygdommene Bonamia ostreae og/eller Marteilia refringens. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens beslutning 2002/300/EF af 18. april 2002 om listen over godkendte zoner med hensyn til Bonamia ostreae og/eller Marteilia refringens
   (2) angives de områder i Fællesskabet, der betragtes som værende fri for bløddyrssygdommene Bonamia ostreae og/eller Marteilia refringens.

| (2) | Danmark har forelagt dokumentation, for at Limfjorden kan opnå status som godkendt zone med hensyn til Bonamia ostreae og Marteilia refringens. Af dokumentationen fremgår det, at zonen opfylder kravene i direktiv 91/67/EØF. Den kan derfor indrømmes status som godkendt zone og bør føjes til listen over godkendte zoner i beslutning 2002/300/EF. |
| --- | --- |

(2)

Danmark har forelagt dokumentation, for at Limfjorden kan opnå status som godkendt zone med hensyn til Bonamia ostreae og Marteilia refringens. Af dokumentationen fremgår det, at zonen opfylder kravene i direktiv 91/67/EØF. Den kan derfor indrømmes status som godkendt zone og bør føjes til listen over godkendte zoner i beslutning 2002/300/EF.

| (3) | Dertil kommer, at Irland har indgivet en anmodning om ændring af listen i beslutning 2002/300/EF over zoner i Irland, der er godkendt med hensyn til Bonamia ostreae, således at den geografiske betegnelse på en af de zoner, der er berørt af sygdommen, gøres mere præcis. Betegnelsen »Loughmore, Blacksod Bay« bør således erstattes af »Logmore, Belmullet«. |
| --- | --- |

(3)

Dertil kommer, at Irland har indgivet en anmodning om ændring af listen i beslutning 2002/300/EF over zoner i Irland, der er godkendt med hensyn til Bonamia ostreae, således at den geografiske betegnelse på en af de zoner, der er berørt af sygdommen, gøres mere præcis. Betegnelsen »Loughmore, Blacksod Bay« bør således erstattes af »Logmore, Belmullet«.

| (4) | Beslutning 2002/300/EF bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Beslutning 2002/300/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed — |
| --- | --- |

(5)

De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 2002/300/EF affattes som angivet i bilaget til nærværende beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Markos KYPRIANOU

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 46 af 19.2.1991, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 806/2003 (EUT L 122 af 16.5.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 103 af 19.4.2002, s. 24. Senest ændret ved beslutning 2003/729/EF (EUT L 262 af 14.10.2003, s. 37).

2

---

BILAG

»BILAG

ZONER, DER ER GODKENDT MED HENSYN TIL EN AF ELLER BEGGE BLØDDYRSSYGDOMMENE BONAMIA OSTREAE OG MARTEILIA REFRINGENS

1.A.   Zoner i Irland, der er godkendt med hensyn til B. ostreae

| — | hele Irlands kystlinje, bortset fra følgende seks områder:






  — | Cork Harbour |
| --- | --- | --- |

—

hele Irlands kystlinje, bortset fra følgende seks områder:

—

Cork Harbour

| — | Galway Bay |
| --- | --- |

—

Galway Bay

| — | Ballinakill Harbour |
| --- | --- |

—

Ballinakill Harbour

| — | Clew Bay |
| --- | --- |

—

Clew Bay

| — | Achill Sound |
| --- | --- |

—

Achill Sound

| — | Logmore, Belmullet. |
| --- | --- |

—

Logmore, Belmullet.

1.B.   Zoner i Irland, der er godkendt med hensyn til M. refringens

| — | hele Irlands kystlinje. |
| --- | --- |

—

hele Irlands kystlinje.

2.A.   Zoner i Det Forenede Kongerige, på Kanaløerne og på øen Man, der er godkendt med hensyn til B. ostreae

| — | hele Storbritanniens kystlinje, bortset fra følgende områder:






  — | Cornwalls sydkyst fra Lizard til Start Point |
| --- | --- | --- |

—

hele Storbritanniens kystlinje, bortset fra følgende områder:

—

Cornwalls sydkyst fra Lizard til Start Point

| — | området omkring Solent-flodmundingen fra Portland Bill til Selsey Bill |
| --- | --- |

—

området omkring Solent-flodmundingen fra Portland Bill til Selsey Bill

| — | området langs Essex' kyst fra Shoeburyness til Landguard Point |
| --- | --- |

—

området langs Essex' kyst fra Shoeburyness til Landguard Point

| — | hele Nordirlands kystlinje |
| --- | --- |

—

hele Nordirlands kystlinje

| — | hele Guernseys og Herms kystlinje |
| --- | --- |

—

hele Guernseys og Herms kystlinje

| — | Jerseys zone: Zonen består af litoralzonen og det umiddelbare kystområde mellem øen Jerseys middelhøjvandsmærke og en imaginær linje trukket tre sømil fra øen Jerseys middellavvandsmærke. Zonen ligger i den normannisk-bretonske bugt på Kanalens sydside |
| --- | --- |

—

Jerseys zone: Zonen består af litoralzonen og det umiddelbare kystområde mellem øen Jerseys middelhøjvandsmærke og en imaginær linje trukket tre sømil fra øen Jerseys middellavvandsmærke. Zonen ligger i den normannisk-bretonske bugt på Kanalens sydside

| — | hele øen Mans kystlinje. |
| --- | --- |

—

hele øen Mans kystlinje.

2.B.   Zoner i Det Forenede Kongerige, på Kanaløerne og på øen Man, der er godkendt med hensyn til M. refringens

| — | hele Storbritanniens kystlinje |
| --- | --- |

—

hele Storbritanniens kystlinje

| — | hele Nordirlands kystlinje |
| --- | --- |

—

hele Nordirlands kystlinje

| — | hele Guernseys og Herms kystlinje |
| --- | --- |

—

hele Guernseys og Herms kystlinje

| — | Jerseys zone: Zonen består af litoralzonen og det umiddelbare kystområde mellem øen Jerseys middelhøjvandsmærke og en imaginær linje trukket tre sømil fra øen Jerseys middellavvandsmærke. Zonen ligger i den normannisk-bretonske bugt på Kanalens sydside |
| --- | --- |

—

Jerseys zone: Zonen består af litoralzonen og det umiddelbare kystområde mellem øen Jerseys middelhøjvandsmærke og en imaginær linje trukket tre sømil fra øen Jerseys middellavvandsmærke. Zonen ligger i den normannisk-bretonske bugt på Kanalens sydside

| — | hele øen Mans kystlinje. |
| --- | --- |

—

hele øen Mans kystlinje.

3.   Zoner i Danmark, der er godkendt med hensyn til B. ostreae og M. refringens

| — | Limfjorden fra Thyborøn i vest til Hals i øst.« |
| --- | --- |

—

Limfjorden fra Thyborøn i vest til Hals i øst.«

---

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/74 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/74

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 3. februar 2005

om bemyndigelse af Sverige til at anvende ordningen, der indførtes ved afsnit I i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000, som erstatning for statistiske undersøgelser af kvægbestanden

(meddelt under nummer K(2005) 194)

(Kun den svenske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2005/105/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets direktiv 93/24/EØF af 1. juni 1993 om statistiske undersøgelser af hornkvægproduktionen (1), særlig artikel 1, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved afsnit I i Europa Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 (2) indførtes en ordning for identifikation og registrering af kvæg. |
| --- | --- |

(1)

Ved afsnit I i Europa Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1760/2000 (2) indførtes en ordning for identifikation og registrering af kvæg.

| (2) | Ved Kommissionens beslutning 1999/693/EF (3) blev den svenske database for kvæg anerkendt som værende fuldt operationel. |
| --- | --- |

(2)

Ved Kommissionens beslutning 1999/693/EF (3) blev den svenske database for kvæg anerkendt som værende fuldt operationel.

| (3) | I henhold til direktiv 93/24/EØF kan medlemsstaterne efter anmodning bemyndiges til at anvende administrative kilder i stedet for statistiske undersøgelser af kvægbestanden, såfremt de opfylder betingelserne i dette direktiv. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til direktiv 93/24/EØF kan medlemsstaterne efter anmodning bemyndiges til at anvende administrative kilder i stedet for statistiske undersøgelser af kvægbestanden, såfremt de opfylder betingelserne i dette direktiv.

| (4) | Til støtte for sin anmodning af 29. oktober 2003 har Sverige fremsendt teknisk dokumentation om opbygningen og opdateringen af den database, der er omhandlet i afsnit I i forordning (EF) nr. 1760/2000, og metoderne til beregning af de statistiske data. |
| --- | --- |

(4)

Til støtte for sin anmodning af 29. oktober 2003 har Sverige fremsendt teknisk dokumentation om opbygningen og opdateringen af den database, der er omhandlet i afsnit I i forordning (EF) nr. 1760/2000, og metoderne til beregning af de statistiske data.

| (5) | Sverige har navnlig foreslået metoder til beregning af statistiske data om de kategorier, som er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 93/24/EØF, og som ikke direkte er til rådighed i den database, der er omhandlet i afsnit I i forordning (EF) nr. 1760/2000. Sverige bør træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at disse beregningsmetoder giver præcise statistiske data. |
| --- | --- |

(5)

Sverige har navnlig foreslået metoder til beregning af statistiske data om de kategorier, som er omhandlet i artikel 3, stk. 1, i direktiv 93/24/EØF, og som ikke direkte er til rådighed i den database, der er omhandlet i afsnit I i forordning (EF) nr. 1760/2000. Sverige bør træffe alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at disse beregningsmetoder giver præcise statistiske data.

| (6) | Det følger af behandlingen af anmodningen, der er baseret på den af de svenske myndigheder fremlagte tekniske dokumentation, at anmodningen bør efterkommes. |
| --- | --- |

(6)

Det følger af behandlingen af anmodningen, der er baseret på den af de svenske myndigheder fremlagte tekniske dokumentation, at anmodningen bør efterkommes.

| (7) | Denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (4) — |
| --- | --- |

(7)

Denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF (4) —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Sverige bemyndiges til at erstatte undersøgelserne af kvægbestanden i henhold til direktiv 93/24/EØF med anvendelse af ordningen for identifikation og registrering af kvæg som omhandlet i afsnit I i forordning (EF) nr. 1760/2000 for på denne måde at fremskaffe de statistiske oplysninger, der kræves ifølge nævnte direktiv.

Artikel 2

Hvis den i artikel 1 nævnte ordning ikke længere er operationel, eller den ikke længere giver mulighed for at fremskaffe pålidelige statistiske oplysninger vedrørende alle eller visse kategorier af kvæg, skal Sverige igen anvende et statistisk undersøgelsessystem til udarbejdelse af et skøn over kvægbestanden eller de relevante kategorier.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Sverige.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. februar 2005.

På Kommissionens vegne

Joaquín ALMUNIA

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 149 af 21.6.1993, s. 5. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

1

(2)  EFT L 204 af 11.8.2000, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003.

2

(3)  EFT L 273 af 23.10.1999, s. 14.

3

(4)  EFT L 179 af 7.8.1972, s. 1.

4

---

Berigtigelser

| 5.2.2005 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 33/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2005

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 33/75

---

Berigtigelse til afgørelse nr. 197 af 23. marts 2004 om overgangsperioder i forbindelse med indførelsen af det europæiske sygesikringskort i overensstemmelse med artikel 5 i afgørelse nr. 191

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 343 af 19. november 2004
  )

Side 30, i bilag I, for så vidt angår Østrig:

I stedet for:

»31. december 2005«

læses:

»28. februar 2005«.

Side 30, i bilag III, for så vidt angår Liechtenstein:

I stedet for:

»31. december 2005«

læses:

»28. februar 2005«.

---