----

----

I Tiesību akti, kuru publicēšana ir obligāta

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 420/2005

(2005. gada 14. marts),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3223/94 par sīki izstrādātiem augļu un dārzeņu ievešanas režīma izpildes noteikumiem (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 3223/94 4. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 15. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)OV L 337, 24.12.1994., 66. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1947/2002 (OV L 299, 1.11.2002., 17. lpp.).

----

PIELIKUMS

Komisijas 2005. gada 14. martā Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

----

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 2081/2003 (OV L 313, 28.11.2003., 11. lpp.). Kods “999” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 421/2005

(2005. gada 14. marts)

par ievešanas atļauju izsniegšanu konkrētiem sagatavotiem vai konservētiem citrusaugļiem (proti, mandarīniem utt.) laikposmā no 2005. gada 11. aprīļa līdz 2006. gada 10. aprīlim

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1994. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 3285/94 par kopējiem importa noteikumiem un Regulas (EK) Nr. 518/94 atcelšanu (1),

ņemot vērā Padomes 1994. gada 7. marta Regulu (EK) Nr. 519/94 par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm un Regulu (EEK) Nr. 1765/82, 1766/82 un 3420/83 (2) atcelšanu,

ņemot vērā Padomes 2004. gada 7. aprīļa Regulu (EK) Nr. 658/2004, ar ko paredz galīgos aizsardzības pasākumus pret konkrētu sagatavotu vai konservētu citrusaugļu (proti, mandarīnu utt.) importu (3), jo īpaši tās 8. panta 1. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas atļaujas, kas pieprasītas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 658/2004 5. panta 1. punktu, izsniedz proporcionāli pieprasītajiem daudzumiem, kā izklāstīts šā dokumenta pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2005. gada 11. aprīlī un ir piemērojama līdz 2006. gada 10. aprīlim.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Peter MANDELSON

----

(1)OV L 349, 31.12.1994., 53. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2200/2004 (OV L 374, 22.12.2004., 1. lpp.).

(2)OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 427/2003 (OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.).

(3)OV L 104, 8.4.2004., 67. lpp.

----

PIELIKUMS

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 422/2005

(2005. gada 14. marts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 94/2002, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2000. gada 19. decembra Regulu (EK) Nr. 2826/2000 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regula (EK) Nr. 94/2002 ir jāgroza šādi:

2. pants

Šai regulai ir jāstājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tā ir piemērojama no 2005. gada 1. februāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

----

(1)OV L 328, 23.12.2000., 2. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2060/2004 (OV L 357, 2.12.2004., 3. lpp.).

(2)OV L 17, 19.1.2002., 20. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1803/2004 (OV L 318, 19.10.2004., 4. lpp.).

(3)OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1215/2004 (OV L 232, 1.7.2004., 21. lpp.).

(4)OV L 208, 24.7.1992., 9. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.).

(5)OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 2254/2004 (OV L 385, 29.12.2004., 20. lpp.).

----

I PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

PRODUKTU SARAKSTS UN TĒMAS

----

(1)OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp.

(2)OV L 208, 24.7.1992., 9. lpp.

(3)OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.”

----

II PIELIKUMS

“III PIELIKUMS

VADLĪNIJAS VIRZĪBAI IEKŠĒJĀ TIRGŪ

Še turpmāk sniegtās vadlīnijas sniedz ievirzi attiecībā uz saturu, mērķa grupām un instrumentiem, pamatojoties uz ko īstenojamas dažādu produktu kategoriju sekmēšanas vai informācijas programmas.

Neskarot prioritātes, kas izvirzītas Regulas (EK) 2826/2000 6. panta 4. punktā programmu priekšlikumi principā sagatavojami, ņemot vērā šādus principus:

Svaigi augļi un dārzeņi

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Lai gan Kopienas augļu un dārzeņu ražošanas apjomi pieaug, to patēriņš visumā ir nemainīgs.

Var konstatēt, ka patērētājiem vecumā līdz 35 gadiem raksturīgs intereses trūkums; un vēl izteiktāks tas ir skolas vecuma bērniem. Tas kaitē sabalansētai diētai.

2.   MĒRĶI

Mērķis ir uzlabot produktu tēlu kā “svaigu” un “dabīgu” un samazināt vidējo patērētāju vecumu, galvenokārt mudinot jaunus cilvēkus lietot minētos produktus.

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 – 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadīgām programmām, kas nosaka katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

4 miljoni EUR.

Pārstrādāti augļi un dārzeņi

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Nozare saskaras ar pieaugošu konkurenci ar vairākām trešajām valstīm.

Lai gan pieprasījums pakāpeniski pieaug, it īpaši šo produktu patēriņa vienkāršības dēļ, ir svarīgi, lai Kopienas rūpniecības nozare varētu izmantot šā potenciāla priekšrocības. Tāpēc atbalsts informēšanas un sekmēšanas darbībām ir pamatots.

2.   MĒRĶI

Produkta tēlu nepieciešams modernizēt, padarīt “jauneklīgāku”, sniedzot patēriņa veicināšanai nepieciešamo informāciju.

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 – 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadīgām programmām, kas nosaka katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

2 miljoni EUR.

Linšķiedra

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Starptautiskās tekstila un apģērba tirdzniecības liberalizācijas rezultātā Kopienas linšķiedra nonākusi sīvā sāncensībā ar linšķiedru no Kopienas ārpuses, kas tiek piedāvāta par ļoti pievilcīgām cenām. Tā tas ir arī konkurencē ar citām šķiedrām. Tajā pašā laikā tekstila izstrādājumu patēriņš paliek nemainīgs.

2.   MĒRĶI

3.   MĒRĶA GRUPAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 – 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadīgām programmām, kas nosaka katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

1 miljons EUR.

Dzīvi augi un dekoratīvās dārzkopības produkti

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Apgādes situācija sektorā raksturojama ar pieaugošu konkurenci starp Kopienas produktiem un produktiem no trešajām valstīm.

Izvērtēšanas pētījumi par virzīšanas kampaņām, kas norosinājās laika posmā no 1997. līdz 2000. gadam, norāda, ka, lai nodrošinātu Kopienas produkcijas noietu Eiropas Savienībā, visa ražošana – no ražotāja līdz izplatītājam – ir jāorganizē un jāracionalizē labāk, kā arī ir labāk jāinformē patērētāji par Kopienas produktu raksturīgajām īpašībām un dažādību.

2.   MĒRĶI

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMAS ILGUMS

12 - 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadīgām programmām, kas piedāvā stratēģiju un rūpīgi pamatotus katra posma mērķus

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

3 miljoni EUR.

Olīveļļa un galda olīvas

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Lai gan olīveļļas un galda olīvu apgāde atrodas pieauguma stadijā, lai pasargātu Kopienas tirgus līdzsvaru, svarīgs ir noiets iekšējos un starptautiskos tirgos. Situācija vietējā pieprasījuma līmenī šiem produktiem plaši mainās starp tradicionāliem patēriņa tirgiem un tiem, kur tie ir samērā jauna parādība.

“Tradicionālā patēriņa” dalībvalstīs (Spānijā, Itālijā, Grieķijā un Portugālē) minētie produkti ir labi zināmi, un to patēriņa līmenis ir augsts. Šie ir stabili tirgi, kur jebkura vispārīga pieprasījuma pieauguma izredzes ir ierobežotas, taču, ņemot vērā to pašreizējo olīveļļas patēriņa daļu, tie nozarē joprojām izraisa lielu interesi.

“Jauna patēriņa”, dalībvalstīs patēriņš uz cilvēku ir pieaudzis, taču joprojām ir ievērojami zemāks (Kopienā, kas pastāvēja pirms 2004. gada 1. maija) vai minimāls (lielākajā daļā dalībvalstu). Daudzi patērētāji nav informēti par olīveļļas un galda olīvu kvalitātēm un dažādiem pielietojuma veidiem. To izraisa tirgus ar ievērojamu pieprasījuma pieauguma sfēru.

2.   MĒRĶI

3.   MĒRĶA GRUPAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

Sevišķi “jaunā patēriņa” dalībvalstīs:

Sevišķi “tradicionālā patēriņa” dalībvalstīs:

Neskarot 2. panta 3. punktu, informācijai par olīveļļas un galda olīvu uzturvērtības kvalitātēm jābūt pamatotai uz vispārīgi pieņemtiem zinātniskiem datiem un jāatbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2000/13/EK (1) attiecībā uz pārtikas marķēšanu, prezentāciju un reklāmu, un jebkuriem specifiskiem noteikumiem, kas uz tiem šajā sakarā attiecināmi.

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS UN SFĒRA

12 – 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadīgām programmām, kas piedāvā stratēģiju un rūpīgi pamatotus katra posma mērķus.

Prioritātes statuss tiks piešķirts tām programmām, kas paredzētas īstenošanai vismaz divās “jaunā patēriņa” dalībvalstīs.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

4 miljoni EUR.

Sēklu eļļas

Šajā sektorā prioritāte tiks piešķirta programmām, kas koncentrējas uz rapšu eļļu vai iepazīstina ar citām sēklu eļļu īpašībām.

Indikatīvs gada budžets sēkļu eļļu sektoram:

2 miljoni EUR.

A.   Rapšu eļļa

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Jaunās kopējās lauksaimniecības politikas rezultātā rapšu ražošana nesaņem īpašu atbalstu un ir orientēta uz tirgu. Pieaugot ražošanas iespējām un pastāvot kā graudu ražošanas alternatīva, ko raksturo strukturāla pārprodukcija, rapšu eļļas virzība veicinās aramzemes tirgus balansu un dažādu augu eļļu patēriņu Kopienā. Kopiena pagaidām ir rapšu eļļas eksportētājs.

Pēdējās desmitgadēs ir selekcionētas augstas uzturvērtības rapšu šķirnes. Tā rezultātā ir uzlabojusies kvalitāte. Ieviesti tādi jauni produkti kā augsti spiestas rapšu eļļas ar riekstu garšu.

Rapšu eļļas uzturvērtības pētījumi veikti pasaules līmenī; rezultāti ir apstiprinājuši šī produkta labās diētiskās un fizioloģiskās raksturiezīmes. Vispārīgiem praktiķiem, dietologiem, kā arī patērētājiem jābūt informētiem par šiem jaunākajiem pētījumu rezultātiem.

2.   MĒRĶI

3.   MĒRĶA GRUPAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

Neskarot 2. panta 3. punktu, informācijai par rapšu eļļas uzturvērtības kvalitātēm jābūt pamatotai ar vispārīgi pieņemtiem zinātniskiem datiem un jāatbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2000/13/EK attiecībā uz pārtikas marķēšanu, prezentāciju un reklāmu, un jebkuriem specifiskiem noteikumiem šajā sakarā.

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 – 36 mēneši.

B.   Saulespuķu eļļa

Saulespuķu eļļas programmām tiks piešķirta prioritāte tikai, ja un kad to pamatos tirgus nosacījumi.

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Kopienā vairāk nekā 2 miljonos hektāru tiek audzētas saulespuķes, un saulespuķu sēklu produkcija pārsniedz 3,5 miljonus tonnu gadā. Kopienā patērētā saulespuķu eļļa galvenokārt ir ražota no Kopienā audzētām sēklām. Tomēr pārstrādes apjomu samazināšanās izraisīs ES saulespuķu eļļas produkcijas samazināšanos 2004./2005. tirdzniecības gadā. Cenām pasaules tirgū pieaugot un ievērojot to, ka apgāde, iespējams, nebūs pietiekama, prioritāte netiek piešķirta programmām, kas koncentrējas vienīgi uz saulespuķu eļļu. Tomēr šīs programmas var prezentēt kā daļu programmu kopumā, kas skar vairākas Kopienas izcelsmes sēklu eļļas.

Saulespuķu eļļai kā produktam piemīt noteiktas priekšrocības noteiktiem nolūkiem, piemēram, cepšanai. Tajā arī ir liels nepiesātināto taukvielu un E vitamīna saturs. Šo kampaņu mērķis ir informēt patērētājus un pārdevējus/izplatītājus par saulespuķu eļļas dažādajiem pielietojumu veidiem, tipiem un īpašībām, kā arī par Kopienas likumdošanu attiecībā uz to kvalitāti. Kampaņai jābūt veidotai tā, lai tā sniegtu objektīvu informāciju.

2.   MĒRĶI

Informēt patērētājus un tirdzniecības operatorus par sekojošo:

3.   MĒRĶA GRUPAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

Galvenajām programmās skartajām tēmām jānodrošina informācija par:

Neskarot 2. panta 3. punktu, informācijai par saulespuķu eļļas uzturvērtības kvalitātēm ir jābūt pamatotai ar vispārīgi pieņemtiem zinātniskiem datiem un jāatbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2000/13/EK attiecībā uz pārtikas marķēšanu, prezentāciju un reklāmu, un jebkuriem specifiskiem noteikumiem, šajā sakarā.

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 - 36 mēneši.

Piens un piena produkti

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Šķidrā piena patēriņš ir krities, it īpaši galvenajās patēriņa valstīs, lielākoties dēļ konkurences ar jauniešu bezalkoholiskajiem dzērieniem. Dažādi piena aizvietotāji pakāpeniski nomaina šķidrā piena patēriņu. Turpretī pastāv vispārīgs piena produktu pieaugums, kas izteikts piena pretvērtībā.

2.   MĒRĶI

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

Patērētāji kopumā, koncentrējoties uz:

4.   GALVENĀS TĒMAS

Neskarot 2. panta 3. punktu, informācijai par piena un piena produktu uzturvērtības kvalitātēm jābūt pamatotai ar vispārīgi pieņemtiem zinātniskiem datiem un jāatbilst prasībām, kas noteiktas Direktīvā 2000/13/EK attiecībā uz pārtikas marķēšanu, prezentāciju un reklāmu, un jebkuriem specifiskiem noteikumiem šajā sakarā.

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS UN SFĒRA

12 – 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadīgām programmām, kas nosaka katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

4 miljoni EUR.

Svaiga, atdzesēta vai saldēta gaļa, kas ražota saskaņā ar kopienas vai nacionālu kvalitātes shēmu

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Veselības aizsardzības problēmas, kas ietekmējušas daudzus galvenos dzīvnieku izcelsmes produktus, ir nostiprinājušas vajadzību stiprināt patērētāju uzticību Kopienas gaļas produktiem.

Tas aptver vajadzību sniegt objektīvu informāciju par Kopienas un valsts kvalitātes sistēmām un pārbaudēm, kas tajās ir paredzētas papildus vispārējai likumdošanai par pārbaudēm un pārtikas drošumu. Šie noteikumi un pārbaudes ir papildu garantija, ko nodrošina produktu specifikācijas un papildu pārbaudes struktūras.

2.   MĒRĶI

3.   GALVENĀS MĒRĶAUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE INFORMĀCIJAS AVOTI

6.   PROGRAMMU ILGUMS UN SFĒRA

Programmām ir jāsedz vismaz nacionālā sfēra vai dažas dalībvalstis.

12 – 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadu programmām, kas nosaka pamatotus katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

4 miljoni EUR.

Patēriņam cilvēka uzturā paredzētu olu marķēšana

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

No 2004. gada 1. janvāra kods, kas identificē ražotāju un sistēmu, kas tiek izmantotas vistu audzēšanā, ir jāuzspiež uz katras olas čaulas, kas paredzētas cilvēku patēriņam. Šim kodam ir jāsastāv no skaitļa, kas identificē lauksaimniecības metodi (0 = organiska, 1 = brīva veida, 2 = kūts, 3 = sprosta), tās dalībvalsts ISO koda, kur atrodas ražošana centrs, un numura, ko ražošanas centram piešķir atbilstošā iestāde.

2.   MĒRĶI

3.   MĒRĶA GRUPAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE INFORMĀCIJAS AVOTI

6.   PROGRAMMAS ILGUMS

12 – 24 mēneši.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

2 miljoni EUR.

Medus un biškopības produkti

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Kopienas kvalitatīvā medus un biškopības produktu nozare, kas saņem ļoti nelielu Kopienas atbalstu, saskaras ar pieaugošu globālu konkurenci. Fakts, ka ražošanas izmaksas Kopienā ir augstas, padara situāciju vēl sarežģītāku.

Kopš 2001. gada nozare attiecas uz Direktīvu Nr. (EK) 2001/110 attiecībā uz medu (3), padarot marķējumu par obligātu nosacījumu, kas apvieno kvalitāti un izcelsmes vietu. Atbalstītajām programmām jākoncentrējas uz Kopienas medus un biškopības produktiem ar papildu norādi attiecībā uz reģionālo, teritoriālo vai topogrāfisko izcelsmes vietu, vai kvalitātes marķējumiem, kas sertificēti vai nu Kopienā (PDO, PGI, TSG vai “bioloģiskās lauksaimniecības produkts”), vai dalībvalstī.

2.   MĒRĶI

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMAS ILGUMS UN SFĒRA

12 – 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadīgām programmām, kas piedāvā stratēģiju un rūpīgi pamatotus katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

1 miljons EUR.

Kvalitatīvi vīni PSR, galda vīni ar ģeogrāfisku norādi

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Vīna ražošana ir plaša, taču tā patēriņš ir statisks vai pat samazinās noteiktiem vīnu tipiem, kamēr piegāde no trešajām valstīm pieaug.

2.   MĒRĶI

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

Informatīvie un sabiedrisko attiecību pasākumi:

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 – 36 mēnešus, prioritāti piešķirot daudzgadīgām programmām, kas nosaka katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

3 miljoni EUR.

Produkti ar aizsargātiem preču cilmes vietas nosaukumiem (PDO), aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (PGI) un garantētām tradicionālām īpatnībām (TSG)

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Kopienas sistēma produktu nosaukumu aizsardzībai, kas nodrošināta Regulās (EK) Nr. 2081/92 un (EK) Nr. 2082/92, ir prioritāra kopējā lauksaimniecības politikas kvalitātes nodaļas īstenošanai. Tāpēc nepieciešams tupināt iepriekšējos pūliņus kampaņu rīkošanai, kuras aizsargāto nosaukumu produkti un nosaukumi tiek darīti zināmi visām potenciālajām ieinteresētajām personām šo produktu ražošanas, sagatavošanas, tirgošanas un patērēšanas ķēdē.

2.   MĒRĶI

Virzības un informācijas kampaņām nav jākoncentrējas uz vienu vai tikai ļoti ierobežotu produktu nosaukumu skaitu, bet gan uz nosaukumu grupām vai nu noteiktās produktu kategorijās, vai produktos, kas ražoti vienā vai vairākos reģionos vienā vai vairākās dalībvalstīs.

Šo kampaņu mērķiem jābūt:

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 – 36 mēneši. Prioritāte tiks piešķirta daudzgadu programmām, kas piedāvā stratēģiju un rūpīgi pamatotus katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

3 miljoni EUR.

Informācija par visattālāko ŗegionu grafiskajiem simboliem

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Šī pamatnostādne skar visattālākos Kopienas reģionus, kas definēti Līguma 299. panta 2. punktā. Ārējās izvērtēšanas pētījums parāda, ka Kopienas 1998./1999. gada informatīvo kampaņu par grafiskajiem simboliem (logo) visattālākajiem reģioniem šīs nozares uzņēmēji uztvēra ar lielu interesi.

Rezultātā daži ražotāji un pārstrādātāji centās iegūt to kvalitatīvo produktu apstiprinājumu logo izmantošanai.

Ņemot vērā šīs kampaņas īso darbības laiku, ir vēlams turpināt uzlabot dažādu mērķa grupu logo atpazīstamību, turpinot pasākumus, lai informētu tos par tā nozīmi un ieguvumiem.

2.   MĒRĶI

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 – 36 mēneši.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

1 miljons EUR.

Bioloģiskās lauksaimniecības produkti

1.   SITUĀCIJAS PĀRSKATS

Bioloģiskās lauksaimniecības produktu patēriņš ir īpaši populārs urbanizētās sabiedrības vidū, taču šo produktu tirgus daļa joprojām ir visai ierobežota.

Bioloģiskās lauksaimniecības ražošanas metožu atpazīstamības līmenis patērētāju un ieinteresēto grupu vidū pieaug, taču joprojām ir diezgan zems.

Kopienas Bioloģiskās pārtikas un lauksaimniecības darbības plānā virzības un informatīvās akcijas ir uzskatāmas par galveno līdzekli dabīgās pārtikas pieprasījuma tālākattīstībai.

2.   MĒRĶI

Virzības un informatīvajām kampaņām nav jākoncentrējas uz vienu vai dažiem atlasītiem produktiem, bet gan uz produktu grupām vai uz bioloģiskās lauksaimniecības režīmiem, kas lietoti vienā vai vairākos reģionos vienā vai vairākās dalībvalstīs.

Šo kampaņu mērķiem ir:

3.   GALVENĀS MĒRĶA AUDITORIJAS

4.   GALVENĀS TĒMAS

5.   GALVENIE LĪDZEKĻI

6.   PROGRAMMU ILGUMS

12 – 36 mēneši. Prioritāte tiks piešķirta daudzgadīgāmprogrammām, kas piedāvā stratēģiju un rūpīgi pamatotus katra posma mērķus.

7.   INDIKATĪVS GADA BUDŽETS KATRAM SEKTORAM

3 miljoni EUR.”

----

(1)OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

(2)OV L 30, 31.1.2002., 44. lpp.

(3)OV L 10, 12.1.2002., 47. lpp.

(4)OV L 161, 16.6.2001., 38. lpp.

----

----

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 423/2005

(2005. gada 14. marts),

ar ko nosaka Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas neļķēm un rozēm, lai piemērotu režīmu, kas regulē dažu veidu ziedkopības produktu ievedumus ar izcelsmi Jordānijā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 21. decembra Regulu (EEK) Nr. 4088/87, ar ko nosaka nosacījumus, pēc kuriem atsevišķu veidu ziedkopības produktu ievedumiem ar izcelsmi Kiprā, Izraēlā, Jordānijā un Marokā, kā arī Rietumkrastā un Gazas sektorā piemērojami preferenciālie muitas nodokļi (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kopienas ražošanas cenas un Kopienas importa cenas vienzieda neļķēm, daudzziedu neļķēm, lielziedu rozēm, sīkziedu rozēm, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 4088/87 1. pantā, periodam no 2005. gada 16. līdz 29. martam noteiktas šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2005. gada 14. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

J. M. SILVA RODRÍGUEZ

----

(1)OV L 382, 31.12.1987., 22. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1300/97 (OV L 177, 5.7.1997., 1. lpp.).

(2)OV L 72, 18.3.1988., 16. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2062/97 (OV L 289, 22.10.1997., 1. lpp.).

(3)OV L 346, 31.12.2003., 65. lpp.

(4)OV L 345, 31.12.2003., 117. lpp.

(5)OV L 2, 5.1.2005., 4. lpp.

----

PIELIKUMS

----

II Tiesību akti, kuru publicēšana nav obligāta

Padome Komisija

----

PADOMES UN KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 21. februāris)

par Protokola noslēgšanu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2005/205/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

UN EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu un 300. panta 3. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 101. panta otro daļu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu, un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu (1),

ņemot vērā Padomes apstiprinājumu atbilstoši Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. pantam,

tā kā:

IR PIEŅĒMUŠAS ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Eiropas Kopienas, Eiropas Atomenerģijas kopienas un dalībvalstu vārdā tiek noslēgts Protokols Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Horvātijas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Protokola teksts ir pievienots Lēmumam 2005/41/EK (3).

2. pants

Padomes priekšsēdētājs Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā deponē Protokola 13. pantā paredzētos apstiprināšanas instrumentus. Komisijas priekšsēdētājs vienlaikus deponē šos instrumentus Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā.

Briselē, 2005. gada 21. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J. ASSELBORN

Komisijas vārdā —

priekšsēdētājs

J. M. BARROSO

----

(1)  Piekrišana sniegta 2005. gada 27. janvārī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

(2)OV L 26, 28.1.2005., 221. lpp.

(3)OV L 26, 28.1.2005., 222. lpp.

----

Padome

----

PADOMES LĒMUMS

(2005. gada 28. februāris)

par papildprotokola parakstīšanu un pagaidu piemērošanu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

(2005/206/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas otro teikumu,

ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.

1. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs ir pilnvarots izraudzīties personu(-as), kam ir tiesības Kopienas un tās dalībvalstu vārdā parakstīt papildprotokolu Nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai.

Papildprotokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Papildprotokolu piemēro provizoriski, ievērojot tā noslēgšanu.

Briselē, 2005. gada 28. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

F. BODEN

----

(1)OV L 127, 29.4.2004., 109. lpp.

----

PAPILDPROTOKOLS

nolīgumam par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

še turpmāk – “dalībvalstis”, kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome,

un

EIROPAS KOPIENA,

še turpmāk – “Kopiena”,

un

DIENVIDĀFRIKAS REPUBLIKA,

še turpmāk kopā sauktas – “Līgumslēdzējas puses”,

ŅEMOT VĒRĀ, ka Nolīgums par tirdzniecību, attīstību un sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Dienvidāfrikas Republiku, no otras puses (še turpmāk – “NTAS”), tika parakstīts Pretorijā 1999. gada 11. oktobrī un stājās spēkā 2004. gada 1. maijā;

ŅEMOT VĒRĀ, ka Līgums par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai tika parakstīts Atēnās 2003. gada 16. aprīlī un stājās spēkā 2004. gada 1. maijā;

ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās akta 6. panta 2. punktu par jauno Līgumslēdzēju pušu pievienošanos NTAS vienojas, noslēdzot protokolu minētajam nolīgumam,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Ar šo Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika (še turpmāk – “jaunās dalībvalstis”) kļūst par NTAS Līgumslēdzējām pusēm un tāpat kā pārējas Kopienas dalībvalstis attiecīgi ņem vērā un pieņem nolīguma un tam pievienoto pielikumu, protokolu un deklarāciju tekstus.

I NODAĻA

GROZĪJUMI NTAS TEKSTĀ, TOSTARP TĀ PIELIKUMOS UN PROTOKOLOS

2. pants

Valodas un oriģināleksemplāru skaits

NTAS 108. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“108. pants

Šis nolīgums ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru valodā un Dienvidāfrikas Republikas oficiālajās valodās, izņemot angļu valodu, proti, Sepedi, Sesotho, Setswana, siSwati, Tshivenda, Xitsonga, Afrikaans, isiNdebele, isiXhosa un isiZulu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.”

3. pants

Tarifu kvotas

NTAS IV pielikuma 6. sarakstā tarifu kvotas attiecībā uz “kopējiem gataviem augļiem” un “kopējiem augļu maisījumiem” palielina attiecīgi par 1 225 tonnām un 340 tonnām.

4. pants

Izcelsmes noteikumi

NTAS 1. protokolu groza šādi.

II NODAĻA

PĀREJAS NOTEIKUMI

5. pants

Apspriedes

Dienvidāfrikas Republika apņemas neiesniegt pieprasījumus, neizvirzīt prasības vai nenodot lietu izskatīšanai, kā arī negrozīt vai neatsaukt nevienu koncesiju atbilstīgi VVTT XXIV panta 6. punktam un XXVIII pantam saistībā ar Kopienas paplašināšanos. Tomēr līdz 2004. gada jūlija beigām Kopiena gatavojas apsvērt papildu apspriežu organizēšanu saskaņā ar NTAS 22. panta 2. punktu.

6. pants

Preces tranzītā vai pagaidu glabāšanā

1.   Nolīguma noteikumi attiecas uz precēm, kas eksportētas no Dienvidāfrikas uz kādu no jaunajām dalībvalstīm vai no kādas jaunās dalībvalsts uz Dienvidāfriku, kas atbilst NTAS 1. protokola noteikumiem un kas pievienošanās dienā ir tranzītā vai pagaidu glabāšanā, muitas noliktavā vai brīvajā zonā Dienvidāfrikā vai attiecīgajā jaunajā dalībvalstī.

2.   Šādos gadījumos piemēro preferenciālu režīmu, ja četru mēnešu laikā pēc pievienošanās dienas importētājvalsts muitas iestādēm iesniedz izcelsmes apliecinājumu, ko retrospektīvi izsniegušas eksportētājvalsts muitas iestādes.

7. pants

2004. gada kvotas

Attiecībā uz 2004. gadu esošo tarifu kvotu apjoma pieaugumu aprēķina proporcionāli pamata daudzumiem, ņemot vērā laikposma daļu, kas pagājusi pirms 2004. gada 1. maija.

III NODAĻA

VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

8. pants

Šis protokols ir NTAS sastāvdaļa.

9. pants

1.   Šo protokolu apstiprina Kopiena, Eiropas Savienības Padome dalībvalstu vārdā un Dienvidāfrikas Republika saskaņā ar savām procedūrām.

2.   Līgumslēdzējas puses paziņo viena otrai par 1. punktā minēto attiecīgo procedūru pabeigšanu. Apstiprināšanas dokumentus deponē Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātā.

10. pants

1.   Šis protokols stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad deponē pēdējo apstiprināšanas dokumentu.

2.   Šo protokolu provizoriski piemēro no 2004. gada 1. maija.

11. pants

Šis protokols ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru valodā un Dienvidāfrikas Republikas oficiālajās valodās, izņemot angļu valodu, proti, Sepedi, Sesotho, Setswana, siSwati, Tshivenda, Xitsonga, Afrikaans, isiNdebele, isiXhosa un isiZulu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski.

Dalībvalstu vārdā –

Eiropas Kopienas vārdā –

Dienvidāfrikas Republikas vārdā –

----

(1)  Ja faktūras deklarāciju ir sastādījis atzīts eksportētājs protokola 20. panta nozīmē, tad šeit ir jāuzrāda atzīta eksportētāja atļaujas numurs. Ja faktūras deklarāciju nav sastādījis atzīts eksportētājs, tad vārdi iekavās ir jāizlaiž vai arī tiem paredzētā vieta ir jāatstāj tukša.

(2)  Ir jānorāda produktu izcelsme. Gadījumā, ja faktūras deklarācija pilnībā vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru izcelsmes vieta protokola 36. panta nozīmē ir Seūta un Melilja, eksportētājam tas ir skaidri jānorāda dokumentā, kurā izdara deklarāciju, ar zīmi “CM”.

(3)  Šīs norādes var izlaist, ja informācija atrodama pašā dokumentā.

(4)  Skatīt protokola 19. panta 5. punktu. Gadījumā, ja eksportētājam nav jāparakstās, atbrīvojums no pienākuma parakstīties nozīmē arī atbrīvojumu no pienākuma norādīt parakstītāja vārdu.”

----

----

PADOMES IETEIKUMS

(2005. gada 8. marts)

par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa iecelšanu

(2005/207/EK)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 112. panta 2. punkta b) apakšpunktu un 122. panta 4. punktu, kā arī 11.2. un 43.3. pantu Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas statūtiem un Eiropas Centrālās bankas statūtiem,

tā kā:

Tommaso PADOA-SCHIOPPA kunga amata pilnvaru laiks beigsies 2005. gada 31. maijā. Būtu jāieceļ Eiropas Centrālās bankas Valdes loceklis,

IESAKA:

iecelt Lorenzo BINI SMAGHI kungu par Eiropas Centrālās bankas Valdes locekli uz astoņiem gadiem no 2005. gada 1. jūnija.

Šo ieteikumu nodod, lai par to dalībvalstu valsts un valdības vadītāji, kuru naudas vienība ir euro, pieņemtu lēmumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu un Eiropas Centrālās bankas Padomi.

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 8. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

J.-C. JUNCKER

----

----

EIROPAS SAVIENĪBAS UN BULGĀRIJAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2004

(2004. gada 28. septembris),

ar kuru groza 2. un 3. pantu Papildprotokolā Eiropas Līgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Eiropas Līguma 2. protokola 9. panta 4. punktā paredzētā termiņa pagarinājumu

(2005/208/EK)

ASOCIĀCIJAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Līgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses (1) (“Eiropas Līgums”),

ņemot vērā Papildprotokolu Eiropas Līgumam, un jo īpaši tā 4. pantu,

tā kā:

IR NOLĒMUSI TURPMĀKO.

1. pants

Papildprotokolā Eiropas Līgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bulgārijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Eiropas Līguma 2. protokola 9. panta 4. punktā noteikto termiņa pagarinājumu 2. un 3. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“2. pants

Bulgārijas Republika iesniedz Eiropas Komisijai pārstrukturēšanas programmu un uzņēmējdarbības plānus, kas atbilst 2. protokola 9. panta 4. punktā uzskaitītajām prasībām un ko ir novērtējusi un kam ir piekritusi tās Konkurences aizsardzības komisija.

3. pants

Komisija dod galīgo novērtējumu par to, vai pārstrukturēšanas programma un uzņēmējdarbības plāni atbilst 2. protokola 9. panta 4. punktā uzskaitītajām prasībām. Eiropas Savienības Padome lemj par to, vai programma un plāni atbilst minētā panta prasībām.

Komisija Kopienu vārdā regulāri pārrauga plānu īstenošanu, un Finanšu ministrija to pašu dara Bulgārijas Republikas vārdā.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to pieņem Asociācijas padome.

Briselē, 2004. gada 28. septembrī

Asociācijas padomes vārdā —

priekšsēdētājs

S. PASSY

----

(1)OV L 358, 31.12.1994., 3. lpp.

----

Komisija

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 11. marts),

ar ko groza Lēmumu 2004/288/EK, pagarinot ar minēto lēmumu Austrālijai un Jaunzēlandei piešķirto pagaidu piekļuvi mutes un nagu sērgas vīrusa antigēnu Kopienas rezervēm

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 561)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/209/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2003. gada 29. septembra Direktīvu 2003/85/EK par Kopienas pasākumiem mutes un nagu sērgas kontrolei, ar kuru atceļ Direktīvu 85/511/EEK un Lēmumus 89/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direktīvu 92/46/EEK (1), un jo īpaši tās 83. panta 3. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/288/EK 1. panta 1. punktā datumu “2004. gada 31. decembris” aizstāj ar datumu “2005. gada 31. decembris”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 11. martā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 306, 22.11.2003., 1. lpp.

(2)OV L 91, 30.3.2004., 58. lpp.

----

----

KOMISIJAS LĒMUMS

(2005. gada 11. marts),

ar ko otro reizi groza Lēmumu 2004/614/EK attiecībā uz to aizsargpasākumu piemērošanas periodu, kuri saistīti ar putnu gripu Dienvidāfrikas Republikā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2005) 559)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2005/210/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīvu 91/496/EEK, ar ko nosaka principus attiecībā uz tādu dzīvnieku veterināro pārbaužu organizēšanu, kurus Kopienā ieved no trešām valstīm, un ar ko groza Direktīvas 89/662/EEK, 90/425/EEK un 90/675/EEK (1), un jo īpaši tās 18. panta 7. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 18. decembra Direktīvu 97/78/EK, ar ko nosaka principus, kuri reglamentē veterināro pārbaužu organizēšanu attiecībā uz produktiem, ko ieved Kopienā no trešām valstīm (2), un jo īpaši tās 22. panta 6. punktu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/614/EK 7. pantā datumu “2005. gada 31. marts” aizstāj ar datumu “2005. gada 30. jūnijs”.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2005. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Markos KYPRIANOU

----

(1)OV L 268, 24.9.1991., 56. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

(2)OV L 24, 30.1.1998., 9. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 (OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.).

(3)OV L 275, 25.8.2004., 20. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2004/892/EK (OV L 375, 23.12.2004., 30. lpp.).

----

Tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu

----

PADOMES LĒMUMS 2005/211/TI

(2005. gada 24. februāris)

par dažu jaunu funkciju ieviešanu Šengenas Informācijas sistēmā, tostarp attiecībā uz terorisma apkarošanu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu, 31. panta a) un b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Spānijas Karalistes iniciatīvu (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (2),

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1990. gada Šengenas Konvencijas noteikumus groza šādi:

2. pants

1.   Šā lēmuma 1. panta 1., 5. un 8. punkts stājas spēkā 90 dienas pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2.   Šā lēmuma 1. panta 11. un 13. punkts stājas spēkā 180 dienas pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Šā lēmuma 1. panta 1., 5., 8., 11. un 13. punkts stājas spēkā attiecībā uz Islandi un Norvēģiju 270 diena pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4.   Šā lēmuma 1. panta 2., 3., 4., 6., 7., 9., 10. un 12. punkts stājas spēkā dienā, ko nosaka Padome ar vienprātīgu lēmumu, tiklīdz ir izpildīti nepieciešamie priekšnosacījumi.

Padome var izlemt noteikt dažādus datumus, kad spēkā stājas:

5.   Jebkāds Padomes lēmums saskaņā ar 4. punktu tiek publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

----

(1)OV C 160, 4.7.2002., 7. lpp.

(2)OV C 31 E, 5.2.2004., 122. lpp.

(3)OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.

(4)OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

(5)OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

(6)OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

----

----

PADOMES PAMATLĒMUMS 2005/212/TI

(2005. gada 24. februāris)

par noziedzīgi iegūtu līdzekļu, nozieguma rīku un īpašuma konfiskāciju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā 29. pantu, 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Dānijas Karalistes ierosmi (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,

tā kā:

IR PIEŅĒMUSI ŠO PAMATLĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā pamatlēmumā:

2. pants

Konfiskācija

1.   Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai tā varētu pilnībā vai daļēji konfiscēt nozieguma rīkus un līdzekļus, kas iegūti no noziedzīgiem nodarījumiem, par kuriem sods ir brīvības atņemšana uz laiku, kas ilgāks par vienu gadu, vai arī konfiscēt īpašumu, kura vērtība atbilst šādu līdzekļu vērtībai.

2.   Attiecībā uz nodarījumiem nodokļu jomā, lai noziegumu izdarītājiem liegtu iespēju izmantot noziedzīgi iegūtus līdzekļus, dalībvalstis var izmantot procedūras, kas nav kriminālprocesi.

3. pants

Paplašinātas konfiskācijas pilnvaras

1.   Katra dalībvalsts paredz vismaz tos pasākumus, kas 2. punktā minētajos apstākļos ir vajadzīgi, lai pilnīgi vai daļēji konfiscētu īpašumu, kas pieder personai, kura notiesāta par nodarījumu:

2.   Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai saskaņā ar šo pantu konfiskāciju darītu iespējamu vismaz šādos gadījumos:

3.   Katra dalībvalsts var arī apsvērt iespēju pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai saskaņā ar 1. un 2. punktā minētajiem nosacījumiem tā varētu pilnībā vai daļēji konfiscēt īpašumu, ko ieguvuši attiecīgas personas tuvākie radinieki, kā arī īpašumu, kas nodots kādai juridiskai personai, attiecībā uz kuru attiecīgajai personai – darbojoties vienai vai saziņā ar tuvākajiem radiniekiem - ir kontrolējoša ietekme. Tas pats ir spēkā, ja attiecīgā persona saņem būtisku daļu no tādas juridiskās personas ienākumiem.

4.   Dalībvalstis var izmantot procedūras, kas nav kriminālprocesi, lai noziegumu izdarītājiem atņemtu attiecīgo īpašumu.

4. pants

Tiesiskas aizsardzības līdzekļi

Katra dalībvalsts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka ieinteresētām pusēm, ko skar 2. un 3. pantā paredzētie pasākumi, ir pieejami efektīvi tiesiskas aizsardzības līdzekļi, lai sargātu to tiesības.

5. pants

Aizsardzības pasākumi

Šis pamatlēmums negroza pienākumu ievērot pamattiesības un pamatprincipus, jo īpaši ietverot nevainīguma prezumpciju, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā.

6. pants

Īstenošana

1.   Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu pamatlēmuma prasības līdz 2007. gada 15. martam.

2.   Līdz 2007. gada 15. martam dalībvalstis pārsūta Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai tos tiesību aktus, ar ko tās transponē saistības, kuras tām uzliek šis pamatlēmums. Padome, balstoties uz ziņojumu, kas sastādīts, izmantojot šo informāciju un rakstisku Komisijas ziņojumu, līdz 2007. gada 15. jūnijam izvērtē, ciktāl dalībvalstis ir veikušas pasākumus, kas vajadzīgi, lai ievērotu šo pamatlēmumu.

7. pants

Stāšanās spēkā

Šis pamatlēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2005. gada 24. februārī

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

N. SCHMIT

----

(1)OV C 184, 2.8.2002., 3. lpp.

(2)OV C 19, 23.1.1999., 1. lpp.

(3)OV C 124, 3.5.2000., 1. lpp.

(4)OV L 182, 5.7.2001., 1. lpp.

(5)OV L 351, 29.12.1998., 1. lpp.

(6)OV L 140, 14.6.2000., 1. lpp.

(7)OV L 203, 1.8.2002., 1. lpp.

(8)OV L 328, 5.12.2002., 1. lpp.

(9)OV L 13, 20.1.2004., 44. lpp.

(10)OV L 335, 11.11.2004., 8. lpp.

(11)OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

----